# Uradni list C 121/20.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 121 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4820. maj 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 121

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4820. maj 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 121/1 | Mnenje št. 1/2005 o Predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004) 489, konč. z dne 14. julija 2004) | 1 |
| 2005/C 121/2 | Mnenje št. 2/2005 o predlogu za Uredbo Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (COM(2004) 492 konč. z dne 14. julija 2004) | 14 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 121/1

Mnenje št. 1/2005 o Predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004) 489, konč. z dne 14. julija 2004)

1

2005/C 121/2

Mnenje št. 2/2005 o predlogu za Uredbo Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (COM(2004) 492 konč. z dne 14. julija 2004)

14

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 20.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 121/1

---

MNENJE št. 1/2005

o Predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004) 489, konč. z dne 14. julija 2004)

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4), ES)

(2005/C 121/01)

KAZALO

| 1–6 | UVOD |
| --- | --- |

1–6

| 7–14 | JASNA RAZMEJITEV DVEH STEBROV |
| --- | --- |

7–14

| 7–13 | Trenutno stanje in predlog |
| --- | --- |

7–13

| 14 | Analiza |
| --- | --- |

14

| 15–34 | UPRAVLJANJE IN KONTROLA |
| --- | --- |

15–34

| 15–25 | EKJS |
| --- | --- |

15–25

| 15–18 | Trenutno stanje in predlog |
| --- | --- |

15–18

| 19–25 | Analiza |
| --- | --- |

19–25

| 26–34 | EKSRP |
| --- | --- |

26–34

| 26–29 | Trenutno stanje in predlog |
| --- | --- |

26–29

| 30–32 | Analiza |
| --- | --- |

30–32

| 33–34 | Sklep |
| --- | --- |

33–34

| 35–48 | PRORAČUNSKA DISCIPLINA |
| --- | --- |

35–48

| 35–40 | Trenutno stanje |
| --- | --- |

35–40

| 41–44 | Predlog Komisije |
| --- | --- |

41–44

| 45–48 | Analiza |
| --- | --- |

45–48

| 45–47 | EKJS |
| --- | --- |

45–47

| 48 | EKSRP |
| --- | --- |

48

| 49–61 | OBRAVNAVANJE NEPRAVILNOSTI |
| --- | --- |

49–61

| 49–53 | EKJS |
| --- | --- |

49–53

| 49 | Trenutno stanje |
| --- | --- |

49

| 50–53 | Predlog in analiza |
| --- | --- |

50–53

| 54–61 | EKSRP |
| --- | --- |

54–61

| 54–57 | Trenutno stanje |
| --- | --- |

54–57

| 58–61 | Predlog in analiza |
| --- | --- |

58–61

| 62–65 | DRUGE PRIPOMBE |
| --- | --- |

62–65

| 62 | Doslednost med proračunskimi leti |
| --- | --- |

62

| 63 | Prehodne ureditve |
| --- | --- |

63

| 64–65 | Manjše pripombe |
| --- | --- |

64–65

| I–II | POVZETEK |
| --- | --- |

I–II

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 248(4) in člena 279 Pogodbe,

ob upoštevanju Predloga za uredbo Sveta EU o financiranju skupne kmetijske politike (1),

ob upoštevanju zahteve za podajo mnenja o tem predlogu, ki ga je Svet EU poslal Računskemu sodišču dne 29. oktobra 2004, Sodišče pa ga je prejelo 5. novembra 2004 —

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

UVOD

| 1. | Namen predlagane uredbe je vzpostaviti pravni okvir za financiranje dveh „stebrov“ (tržni odhodki in dohodkovna podpora; razvoj podeželja) skupne kmetijske politike (SKP), ki bi začel veljati od 1. januarja 2007. Predlog temelji na obstoječih določbah SKP (2) in ne spreminja vsebine SKP ali določa zneskov, ki morajo biti porabljeni za SKP. |
| --- | --- |

1.

Namen predlagane uredbe je vzpostaviti pravni okvir za financiranje dveh „stebrov“ (tržni odhodki in dohodkovna podpora; razvoj podeželja) skupne kmetijske politike (SKP), ki bi začel veljati od 1. januarja 2007. Predlog temelji na obstoječih določbah SKP (2) in ne spreminja vsebine SKP ali določa zneskov, ki morajo biti porabljeni za SKP.

| 2. | Ob upoštevanju mnenja o modelu enotne revizije (Mnenje št. 2/2004), ki je bilo podano aprila 2004, je Sodišče preučilo, ali bi lahko predlog izboljšal finančno upravljanje SKP (3). |
| --- | --- |

2.

Ob upoštevanju mnenja o modelu enotne revizije (Mnenje št. 2/2004), ki je bilo podano aprila 2004, je Sodišče preučilo, ali bi lahko predlog izboljšal finančno upravljanje SKP (3).

| 3. | V okviru tega modela bi bila Komisija odgovorna za pospeševanje izboljšav v sistemih notranje kontrole ter za zagotovitev zanesljivosti o učinkovitem delovanju teh sistemov. Sistemi notranje kontrole bi delovali v okviru skupnih načel in standardov. Sodišče je poudarilo, da morajo biti stroški kontrol sorazmerni z njihovimi koristmi. Vendar pa je treba nekatere elemente, ki jih je Sodišče v mnenju o modelu enotne revizije opredelilo kot nujne za učinkovito verigo odgovornosti in finančne kontrole, dodatno pojasniti (glej odstavke 20, 21, 23 in 24). |
| --- | --- |

3.

V okviru tega modela bi bila Komisija odgovorna za pospeševanje izboljšav v sistemih notranje kontrole ter za zagotovitev zanesljivosti o učinkovitem delovanju teh sistemov. Sistemi notranje kontrole bi delovali v okviru skupnih načel in standardov. Sodišče je poudarilo, da morajo biti stroški kontrol sorazmerni z njihovimi koristmi. Vendar pa je treba nekatere elemente, ki jih je Sodišče v mnenju o modelu enotne revizije opredelilo kot nujne za učinkovito verigo odgovornosti in finančne kontrole, dodatno pojasniti (glej odstavke 20, 21, 23 in 24).

| 4. | Nadaljnji odstavki (7 do 61) obravnavajo štiri glavne teme osnutka uredbe: |
| --- | --- |

4.

Nadaljnji odstavki (7 do 61) obravnavajo štiri glavne teme osnutka uredbe:

| — | Konsolidacija izdatkov za kmetijstvo in razmejitev dveh stebrov (členi 2 do 5 osnutka uredbe), |
| --- | --- |

—

Konsolidacija izdatkov za kmetijstvo in razmejitev dveh stebrov (členi 2 do 5 osnutka uredbe),

| — | Upravljanje in kontrola (členi 6 do 8, 10, 11, 12 do 17, 22 do 31, 36, 37 osnutka uredbe), |
| --- | --- |

—

Upravljanje in kontrola (členi 6 do 8, 10, 11, 12 do 17, 22 do 31, 36, 37 osnutka uredbe),

| — | Proračunska disciplina (členi 12 do 21 osnutka uredbe), |
| --- | --- |

—

Proračunska disciplina (členi 12 do 21 osnutka uredbe),

| — | Obravnavanje nepravilnosti (členi 9 ter 32 do 35 osnutka uredbe). |
| --- | --- |

—

Obravnavanje nepravilnosti (členi 9 ter 32 do 35 osnutka uredbe).

Odstavki 62 do 65 obravnavajo druge podrobnosti, od katerih jih nekaj zadeva prehod.

| 5. | Osnutek uredbe v številnih členih (členi 7, 8, 9, 13, 15, 16, 18, 19, 26, 30, 39, 42, 45 in 48) pušča odprta pomembna vprašanja, ki jih bo treba reševati v sekundarni zakonodaji skozi postopek odbora, o katerem Sodišče zaenkrat seveda ne more podati nobenih pripomb. Sodišče ugotavlja, da bo učinkovitost številnih vidikov predlaganega sistema odvisna od kakovosti in vsebine takšne sekundarne zakonodaje. Osnutek uredbe zlasti ne opredeljuje jasno natančnih finančnih obveznosti Komisije in držav članic. |
| --- | --- |

5.

Osnutek uredbe v številnih členih (členi 7, 8, 9, 13, 15, 16, 18, 19, 26, 30, 39, 42, 45 in 48) pušča odprta pomembna vprašanja, ki jih bo treba reševati v sekundarni zakonodaji skozi postopek odbora, o katerem Sodišče zaenkrat seveda ne more podati nobenih pripomb. Sodišče ugotavlja, da bo učinkovitost številnih vidikov predlaganega sistema odvisna od kakovosti in vsebine takšne sekundarne zakonodaje. Osnutek uredbe zlasti ne opredeljuje jasno natančnih finančnih obveznosti Komisije in držav članic.

| 6. | Nekatere spremembe osnutka uredbe niso v skladu z nekaterimi določbami finančne uredbe (4). Komisija bo morala presoditi, ali so potrebne spremembe finančne uredbe. |
| --- | --- |

6.

Nekatere spremembe osnutka uredbe niso v skladu z nekaterimi določbami finančne uredbe (4). Komisija bo morala presoditi, ali so potrebne spremembe finančne uredbe.

JASNA RAZMEJITEV DVEH „STEBROV“

Trenutno stanje in predlog

| 7. | Skupna kmetijska politika se že več let izvaja v okviru enega „sklada“: Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Ta sklad je razdeljen na dva oddelka, usmerjevalni in jamstveni, ki sta urejena z različnimi pravili (trenutno določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 1257/1999 in Uredbi Sveta (ES) št. 1258/1999 (5)). |
| --- | --- |

7.

Skupna kmetijska politika se že več let izvaja v okviru enega „sklada“: Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Ta sklad je razdeljen na dva oddelka, usmerjevalni in jamstveni, ki sta urejena z različnimi pravili (trenutno določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 1257/1999 in Uredbi Sveta (ES) št. 1258/1999 (5)).

| 8. | Jamstveni oddelek |
| --- | --- |

8.

Jamstveni oddelek

| — | financira vse odhodke za podporo kmetijskih trgov in dohodkovnih podpor in |
| --- | --- |

—

financira vse odhodke za podporo kmetijskih trgov in dohodkovnih podpor in

| — | sofinancira (skupaj z državami članicami) nekatere ukrepe razvoja podeželja. |
| --- | --- |

—

sofinancira (skupaj z državami članicami) nekatere ukrepe razvoja podeželja.

| 9. | Ukrepi razvoja podeželja, ki jih sofinancira Jamstveni oddelek, so: |
| --- | --- |

9.

Ukrepi razvoja podeželja, ki jih sofinancira Jamstveni oddelek, so:

| (a) | plačila za predčasno upokojitev, |
| --- | --- |

(a)

plačila za predčasno upokojitev,

| (b) | podpore kmetom na območjih z omejenimi možnostmi in na območjih z okoljskimi omejitvami, |
| --- | --- |

(b)

podpore kmetom na območjih z omejenimi možnostmi in na območjih z okoljskimi omejitvami,

| (c) | podpore za izpolnjevanje standardov (na področju varstva okolja, javnega zdravja itd.), |
| --- | --- |

(c)

podpore za izpolnjevanje standardov (na področju varstva okolja, javnega zdravja itd.),

| (d) | plačila kmetijsko okoljskih podpor in podpor, namenjenih ohranjanju dobrega počutja živali, |
| --- | --- |

(d)

plačila kmetijsko okoljskih podpor in podpor, namenjenih ohranjanju dobrega počutja živali,

| (e) | pomoči za kakovost živil in prehrane, |
| --- | --- |

(e)

pomoči za kakovost živil in prehrane,

| (f) | pogozdovanje (6) in, |
| --- | --- |

(f)

pogozdovanje (6) in,

| (g) | podpora za vse „druge ukrepe razvoja podeželja“ na območjih, ki niso vključena v Cilj 1 strukturnih skladov:






  — | naložbe v kmetijska gospodarstva, |
| --- | --- | --- |

(g)

podpora za vse „druge ukrepe razvoja podeželja“ na območjih, ki niso vključena v Cilj 1 strukturnih skladov:

—

naložbe v kmetijska gospodarstva,

| — | pomoč mladim kmetom pri uveljavljanju v dejavnosti, |
| --- | --- |

—

pomoč mladim kmetom pri uveljavljanju v dejavnosti,

| — | usposabljanje kmetov in drugih oseb, ki sodelujejo v kmetijskih in gozdarskih dejavnostih, |
| --- | --- |

—

usposabljanje kmetov in drugih oseb, ki sodelujejo v kmetijskih in gozdarskih dejavnostih,

| — | izboljševanje predelave in trženja kmetijskih proizvodov, |
| --- | --- |

—

izboljševanje predelave in trženja kmetijskih proizvodov,

| — | gozdarstvo in |
| --- | --- |

—

gozdarstvo in

| — | drugi ukrepi, ki spodbujajo prilagajanje in razvoj podeželskih območij (7) (kot na primer komasacija in arondacija, razširitev kmetijskih dejavnosti itd.). |
| --- | --- |

—

drugi ukrepi, ki spodbujajo prilagajanje in razvoj podeželskih območij (7) (kot na primer komasacija in arondacija, razširitev kmetijskih dejavnosti itd.).

| 10. | Usmerjevalni oddelek sofinancira vse „druge ukrepe razvoja podeželja“, naštete pod (g) v prejšnjem odstavku, na območjih, ki so zajeta v Cilj 1. Poleg tega Usmerjevalni oddelek sofinancira tudi pobudo Skupnosti „Leader +“ (8). |
| --- | --- |

10.

Usmerjevalni oddelek sofinancira vse „druge ukrepe razvoja podeželja“, naštete pod (g) v prejšnjem odstavku, na območjih, ki so zajeta v Cilj 1. Poleg tega Usmerjevalni oddelek sofinancira tudi pobudo Skupnosti „Leader +“ (8).

| 11. | Te ureditve so grafično prikazane v sliki 1. |
| --- | --- |

11.

Te ureditve so grafično prikazane v sliki 1.

| 12. | Tako je trenutno odločitev, ali se določeni ukrep razvoja podeželja financira iz Jamstvenega ali Usmerjevalnega oddelka EKUJS, odvisna od vrste ukrepa in od njegove zemljepisne lege. Na primer, posodobitev klavnice v regiji, zajeti v območje Cilja 1, bo tako sofinanciral Usmerjevalni oddelek, medtem ko bo enak projekt zunaj območja Cilja 1 sofinanciral Jamstveni oddelek; pogozdovanje kmetijskih zemljišč bo po vsej Skupnosti sofinanciral Jamstveni oddelek, medtem ko bo naložbe v ohranjanje in izboljšanje gozdnih virov na območjih Cilja 1 sofinanciral Usmerjevalni oddelek. |
| --- | --- |

12.

Tako je trenutno odločitev, ali se določeni ukrep razvoja podeželja financira iz Jamstvenega ali Usmerjevalnega oddelka EKUJS, odvisna od vrste ukrepa in od njegove zemljepisne lege. Na primer, posodobitev klavnice v regiji, zajeti v območje Cilja 1, bo tako sofinanciral Usmerjevalni oddelek, medtem ko bo enak projekt zunaj območja Cilja 1 sofinanciral Jamstveni oddelek; pogozdovanje kmetijskih zemljišč bo po vsej Skupnosti sofinanciral Jamstveni oddelek, medtem ko bo naložbe v ohranjanje in izboljšanje gozdnih virov na območjih Cilja 1 sofinanciral Usmerjevalni oddelek.

| 13. | Komisija predlaga, da Jamstveni in Usmerjevalni oddelek sedanjega EKUJS-a, nadomestita dva sklada, Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). EKJS bi zajemal odhodke za podporo kmetijskih trgov in dohodkovno podporo kmetom, kot je določeno v odstavku 8 prve alinee zgoraj (9). Vse odhodke za razvoj podeželja, ne glede na vrsto ali zemljepisno lego, pa bi sofinanciral EKSRP. |
| --- | --- |

13.

Komisija predlaga, da Jamstveni in Usmerjevalni oddelek sedanjega EKUJS-a, nadomestita dva sklada, Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). EKJS bi zajemal odhodke za podporo kmetijskih trgov in dohodkovno podporo kmetom, kot je določeno v odstavku 8 prve alinee zgoraj (9). Vse odhodke za razvoj podeželja, ne glede na vrsto ali zemljepisno lego, pa bi sofinanciral EKSRP.

Image

Analiza

| 14. | Predlog za združitev vseh odhodkov za razvoj podeželja znotraj enotnega proračunskega okvirja bi pomenil, da bi bilo mogoče opredeliti tako skupno porabo za posamezne ukrepe za razvoj podeželja kot celotno skupno porabo za razvoj podeželja (10). To predstavlja dobrodošlo povečanje preglednosti (11). |
| --- | --- |

14.

Predlog za združitev vseh odhodkov za razvoj podeželja znotraj enotnega proračunskega okvirja bi pomenil, da bi bilo mogoče opredeliti tako skupno porabo za posamezne ukrepe za razvoj podeželja kot celotno skupno porabo za razvoj podeželja (10). To predstavlja dobrodošlo povečanje preglednosti (11).

UPRAVLJANJE IN KONTROLA

EKJS

Trenutno stanje in predlog

| 15. | Predlog ne uvaja nobenih večjih sprememb pri upravljanju in kontroli tržnih odhodkov. Glede na trenutno stanje bi skoraj vse odhodke izvedle plačilne agencije držav članic. |
| --- | --- |

15.

Predlog ne uvaja nobenih večjih sprememb pri upravljanju in kontroli tržnih odhodkov. Glede na trenutno stanje bi skoraj vse odhodke izvedle plačilne agencije držav članic.

| 16. | Večina odhodkov bi tudi v prihodnje bila izvedena po naslednjem postopku: |
| --- | --- |

16.

Večina odhodkov bi tudi v prihodnje bila izvedena po naslednjem postopku:

| (a) | kmetje na podlagi obdelanih površin, števila živali, ki so v njihovi lasti med določenim obveznim obdobjem reje in ki ustrezajo pogojem pomoči itd., plačilnim agencijam izstavijo zahtevke v letu pred rokom plačila; |
| --- | --- |

(a)

kmetje na podlagi obdelanih površin, števila živali, ki so v njihovi lasti med določenim obveznim obdobjem reje in ki ustrezajo pogojem pomoči itd., plačilnim agencijam izstavijo zahtevke v letu pred rokom plačila;

| (b) | plačilne agencije te zahtevke preverijo z upravnimi kontrolami in, na podlagi vzorca, s kontrolami na kraju samem; v večini primerov prek integriranega upravnega kontrolnega sistema (IUKS); |
| --- | --- |

(b)

plačilne agencije te zahtevke preverijo z upravnimi kontrolami in, na podlagi vzorca, s kontrolami na kraju samem; v večini primerov prek integriranega upravnega kontrolnega sistema (IUKS);

| (c) | vsaka plačilna agencija vlagateljem plača zahtevke in o izdatkih vsak mesec poroča Komisiji, ki nato plačilni agenciji povrne izdatke („mesečna plačila“); |
| --- | --- |

(c)

vsaka plačilna agencija vlagateljem plača zahtevke in o izdatkih vsak mesec poroča Komisiji, ki nato plačilni agenciji povrne izdatke („mesečna plačila“);

| (d) | neodvisni revizor (certifikacijski organ) preveri računovodske izkaze in plačila plačilne agencije ter o tem poroča Komisiji februarja v letu, ki sledi proračunskemu letu; |
| --- | --- |

(d)

neodvisni revizor (certifikacijski organ) preveri računovodske izkaze in plačila plačilne agencije ter o tem poroča Komisiji februarja v letu, ki sledi proračunskemu letu;

| (e) | do 30. aprila tega leta mora Komisija sprejeti odločitev (potrditev obračuna), ali bo sprejela te izkaze in revizijska poročila ali zaprosila za dodatno obdelavo predloženih podatkov; |
| --- | --- |

(e)

do 30. aprila tega leta mora Komisija sprejeti odločitev (potrditev obračuna), ali bo sprejela te izkaze in revizijska poročila ali zaprosila za dodatno obdelavo predloženih podatkov;

| (f) | Komisija lahko nato preveri plačila, ki so jih izvedle plačilne agencije, in lahko v primeru nepravilno izvedenih plačil oziroma pomanjkljive finančne kontrole odloči, da morajo nekateri izdatki bremeniti zadevne države članice in ne proračun EU (Komisija „zavrne“ takšne izdatke v „odločitvah o potrditvi“). Ob zavrnitvi izdatkov Komisija ustrezno zmanjša svoja plačila plačilnim agencijam. |
| --- | --- |

(f)

Komisija lahko nato preveri plačila, ki so jih izvedle plačilne agencije, in lahko v primeru nepravilno izvedenih plačil oziroma pomanjkljive finančne kontrole odloči, da morajo nekateri izdatki bremeniti zadevne države članice in ne proračun EU (Komisija „zavrne“ takšne izdatke v „odločitvah o potrditvi“). Ob zavrnitvi izdatkov Komisija ustrezno zmanjša svoja plačila plačilnim agencijam.

| 17. | Izdatki v okviru EKJS, ki trenutno spadajo pod Jamstveni oddelek, bi bili financirani z nediferenciranimi sredstvi, kar pomeni, da ne bi bilo razlike med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila. |
| --- | --- |

17.

Izdatki v okviru EKJS, ki trenutno spadajo pod Jamstveni oddelek, bi bili financirani z nediferenciranimi sredstvi, kar pomeni, da ne bi bilo razlike med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila.

| 18. | Vendar pa osnutek uredbe uvaja nekatere nove elemente in/ali spremembe: |
| --- | --- |

18.

Vendar pa osnutek uredbe uvaja nekatere nove elemente in/ali spremembe:

| — | V državah članicah z več kot eno plačilno agencijo mora koordinacijski organ že zdaj centralizirati podatke, ki morajo biti na razpolago Komisiji, zagotoviti njihovo redno sporočanje in spodbujati enotno uporabo predpisov Skupnosti. Člen 6(3) osnutka uredbe bi uvedel potrebo po koordinacijskih organih, ki bi bili predmet posebne akreditacije držav članic, |
| --- | --- |

—

V državah članicah z več kot eno plačilno agencijo mora koordinacijski organ že zdaj centralizirati podatke, ki morajo biti na razpolago Komisiji, zagotoviti njihovo redno sporočanje in spodbujati enotno uporabo predpisov Skupnosti. Člen 6(3) osnutka uredbe bi uvedel potrebo po koordinacijskih organih, ki bi bili predmet posebne akreditacije držav članic,

| — | Člen 8(1)(c) osnutka uredbe bi uvedel določilo, da oseba, ki je odgovorna za posamezno plačilno agencijo, vsako leto podpiše „izjavo o zanesljivosti“ in jo pošlje Komisiji, |
| --- | --- |

—

Člen 8(1)(c) osnutka uredbe bi uvedel določilo, da oseba, ki je odgovorna za posamezno plačilno agencijo, vsako leto podpiše „izjavo o zanesljivosti“ in jo pošlje Komisiji,

| — | Člen 31(4)(a) osnutka uredbe bi omogočil Komisiji, da v okviru postopka potrditve obračuna, ki je povzet v odstavku 16(f) zgoraj, zavrne izdatke EKJS, ki so nastali do 36 mesecev preden je Komisija obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev („pravilo 36 mesecev“). To obdobje trenutno traja 24 mesecev. |
| --- | --- |

—

Člen 31(4)(a) osnutka uredbe bi omogočil Komisiji, da v okviru postopka potrditve obračuna, ki je povzet v odstavku 16(f) zgoraj, zavrne izdatke EKJS, ki so nastali do 36 mesecev preden je Komisija obvestila zadevno državo članico o rezultatih ugotovitev („pravilo 36 mesecev“). To obdobje trenutno traja 24 mesecev.

Analiza

Splošno

| 19. | Trenutni plačilni postopek za Jamstveni oddelek EKUJS je preizkušen in preverjen. Komisija v preteklosti navadno ni predlagala sprememb na območjih, ki so dobro delovala. |
| --- | --- |

19.

Trenutni plačilni postopek za Jamstveni oddelek EKUJS je preizkušen in preverjen. Komisija v preteklosti navadno ni predlagala sprememb na območjih, ki so dobro delovala.

Podrobnosti predlaganih sprememb (odstavek 18 zgoraj)

| 20. | Uvedba posebnih akreditacijskih zahtev (ločenih od akreditacije plačilnih agencij) za „koordinacijske organe“ bi lahko okrepila verigo odgovornosti za porabo SKP (glej Mnenje št. 2/2004 o enotni reviziji, odstavki I, II in IV). Vendar pa bi bilo to odvisno od kakovosti in vsebine pravil za posebno akreditacijo, ki bi jih Komisija zagotovila državam članicam, in od tega, kako bi države članice omenjena pravila izvajale. |
| --- | --- |

20.

Uvedba posebnih akreditacijskih zahtev (ločenih od akreditacije plačilnih agencij) za „koordinacijske organe“ bi lahko okrepila verigo odgovornosti za porabo SKP (glej Mnenje št. 2/2004 o enotni reviziji, odstavki I, II in IV). Vendar pa bi bilo to odvisno od kakovosti in vsebine pravil za posebno akreditacijo, ki bi jih Komisija zagotovila državam članicam, in od tega, kako bi države članice omenjena pravila izvajale.

| 21. | Uvedba „izjave o zanesljivosti“ s podpisom osebe, ki je odgovorna za posamezno plačilno agencijo, bi lahko izboljšala obstoječi sistem kontrole v smeri modela enotne revizije. Vendar predlog ne podaja nobenega nasveta glede cilja, vsebine in obsega izjave. Njena vsebina bi morala biti oblikovana v skladu z enakovredno izjavo, ki se jo na splošno zahteva v okviru zahtev, ki veljajo za upravljanje družb, na primer, javnih družb. To pomeni, da bi moral(-a) vodja agencije pojasniti svoje odgovornosti za izkaze, opraviti letni pregled učinkovitosti sistema notranje kontrole in poročati o opravljenem delu. Takšen pregled bi moral zajeti vse oblike kontrole, vključno s finančnimi in operativnimi kontrolami, nadzorom skladnosti in obvladovanjem tveganja. Takšna izjava ne more nadomestiti dela certifikacijskih organov. DG AGRI niti certifikacijski organ se ne bi smela zanašati na takšno izjavo brez dodatnih dokazov, ki bi jo potrjevali. Predlagani izraz bi lahko tudi privedel do zamenjave z izjavo o zanesljivosti, ki se jo zahteva od Evropskega računskega sodišča, in izjavo o zanesljivosti, ki se jo zahteva od generalnih direktorjev Komisije. Treba bi bilo izbrati drugačno ime. |
| --- | --- |

21.

Uvedba „izjave o zanesljivosti“ s podpisom osebe, ki je odgovorna za posamezno plačilno agencijo, bi lahko izboljšala obstoječi sistem kontrole v smeri modela enotne revizije. Vendar predlog ne podaja nobenega nasveta glede cilja, vsebine in obsega izjave. Njena vsebina bi morala biti oblikovana v skladu z enakovredno izjavo, ki se jo na splošno zahteva v okviru zahtev, ki veljajo za upravljanje družb, na primer, javnih družb. To pomeni, da bi moral(-a) vodja agencije pojasniti svoje odgovornosti za izkaze, opraviti letni pregled učinkovitosti sistema notranje kontrole in poročati o opravljenem delu. Takšen pregled bi moral zajeti vse oblike kontrole, vključno s finančnimi in operativnimi kontrolami, nadzorom skladnosti in obvladovanjem tveganja. Takšna izjava ne more nadomestiti dela certifikacijskih organov. DG AGRI niti certifikacijski organ se ne bi smela zanašati na takšno izjavo brez dodatnih dokazov, ki bi jo potrjevali. Predlagani izraz bi lahko tudi privedel do zamenjave z izjavo o zanesljivosti, ki se jo zahteva od Evropskega računskega sodišča, in izjavo o zanesljivosti, ki se jo zahteva od generalnih direktorjev Komisije. Treba bi bilo izbrati drugačno ime.

| 22. | Sodišče je v svojem Mnenju št. 9/2002 (12) podprlo „pravilo 36 mesecev“. Ta sprememba bi zmanjšala tveganje, da bi pomanjkljivosti odkrite v sistemih držav članic, ostale nekaznovane samo zaradi tega, ker Komisija v dvoletnem ciklusu ni zmogla pokriti vseh področij izdatkov. Komisija bi morala obravnavati obdobje 36 mesecev kot strogo mejo ter si prizadevati, da se čim bolj izogiba zamudam pri potrditvah obračunov in dokončnih bremenitvah proračuna. |
| --- | --- |

22.

Sodišče je v svojem Mnenju št. 9/2002 (12) podprlo „pravilo 36 mesecev“. Ta sprememba bi zmanjšala tveganje, da bi pomanjkljivosti odkrite v sistemih držav članic, ostale nekaznovane samo zaradi tega, ker Komisija v dvoletnem ciklusu ni zmogla pokriti vseh področij izdatkov. Komisija bi morala obravnavati obdobje 36 mesecev kot strogo mejo ter si prizadevati, da se čim bolj izogiba zamudam pri potrditvah obračunov in dokončnih bremenitvah proračuna.

Druge ugotovitve

| 23. | Obstoječe ureditve Jamstvenega oddelka EKUJS je mogoče pomembno izboljšati, česar Komisija ni predlagala. Certifikacijski organi, ki revidirajo izkaze plačilnih agencij in delovanje postopkov notranje kontrole plačilnih agencij, omejujejo svoje delo na potrjevanje obstoja kontrol, ki so namenjene zagotavljanju skladnosti plačil, in včasih ne opravijo zadostnih preizkusov skladnosti, ki bi potrdili učinkovito in uspešno delovanje teh kontrol. Certifikacijski organi poleg tega opravijo premalo dela na nivoju upravičencev do plačil SKP, da bi potrdili zakonitost in pravilnost izvedenih plačil. |
| --- | --- |

23.

Obstoječe ureditve Jamstvenega oddelka EKUJS je mogoče pomembno izboljšati, česar Komisija ni predlagala. Certifikacijski organi, ki revidirajo izkaze plačilnih agencij in delovanje postopkov notranje kontrole plačilnih agencij, omejujejo svoje delo na potrjevanje obstoja kontrol, ki so namenjene zagotavljanju skladnosti plačil, in včasih ne opravijo zadostnih preizkusov skladnosti, ki bi potrdili učinkovito in uspešno delovanje teh kontrol. Certifikacijski organi poleg tega opravijo premalo dela na nivoju upravičencev do plačil SKP, da bi potrdili zakonitost in pravilnost izvedenih plačil.

| 24. | Sodišče je prepričano (kot je navedeno v njegovem Mnenju št. 10/98 (13)), da bi moralo certificiranje plačilnih agencij s strani certifikacijskih organov temeljiti na mednarodno sprejetih revizijskih standardih. Sklicevanje na mednarodno sprejete revizijske standarde (14) bi bilo treba uvesti v členu 7 osnutka uredbe. Certificiranje bi moralo vključevati preverjanje zakonitosti in pravilnosti izdatkov na ravni upravičencev, preizkusiti pa bi bilo treba tudi temeljne kontrole plačilnih agencij. Pri opredelitvi zahtevnosti teh preverjanj je treba upoštevati s tem povezane stroške in prednosti. Takšna pokritost bi predstavljala močnejšo in bolj jasno verigo odgovornosti za porabo SKP. Komisiji bi zagotavljala večjo zanesljivost, hkrati pa bi bila dosledna s konceptom modela enotne revizije (glej Mnenje 2/2004, odstavek 42). Spremembe glede povečanja obsega dela certifikacijskih organov bi bile lahko koristno opredeljene v členu 7 ali v členu 8(1)(c)(iii) osnutka uredbe. |
| --- | --- |

24.

Sodišče je prepričano (kot je navedeno v njegovem Mnenju št. 10/98 (13)), da bi moralo certificiranje plačilnih agencij s strani certifikacijskih organov temeljiti na mednarodno sprejetih revizijskih standardih. Sklicevanje na mednarodno sprejete revizijske standarde (14) bi bilo treba uvesti v členu 7 osnutka uredbe. Certificiranje bi moralo vključevati preverjanje zakonitosti in pravilnosti izdatkov na ravni upravičencev, preizkusiti pa bi bilo treba tudi temeljne kontrole plačilnih agencij. Pri opredelitvi zahtevnosti teh preverjanj je treba upoštevati s tem povezane stroške in prednosti. Takšna pokritost bi predstavljala močnejšo in bolj jasno verigo odgovornosti za porabo SKP. Komisiji bi zagotavljala večjo zanesljivost, hkrati pa bi bila dosledna s konceptom modela enotne revizije (glej Mnenje 2/2004, odstavek 42). Spremembe glede povečanja obsega dela certifikacijskih organov bi bile lahko koristno opredeljene v členu 7 ali v členu 8(1)(c)(iii) osnutka uredbe.

| 25. | Sodišče ugotavlja, da bi odgovorne za akreditacijo plačilnih agencij v okviru SKP ostale države članice. Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 2/2004 (15) o programu SAPARD (finančni mehanizmi tega programa so v več vidikih podobni tistim v SKP) pozdravilo vlogo Komisije pri podeljevanju akreditacij: predhodna odobritev sistemov, ki je temeljila tako na revizijah držav SAPARD kot Komisije, je vsaj na papirju zagotovila obstoj dobro opredeljenih sistemov s temeljnimi kontrolami preden se bi denar lahko začel porabljati. Sodišče je to obravnavalo kot primer dobre prakse. |
| --- | --- |

25.

Sodišče ugotavlja, da bi odgovorne za akreditacijo plačilnih agencij v okviru SKP ostale države članice. Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 2/2004 (15) o programu SAPARD (finančni mehanizmi tega programa so v več vidikih podobni tistim v SKP) pozdravilo vlogo Komisije pri podeljevanju akreditacij: predhodna odobritev sistemov, ki je temeljila tako na revizijah držav SAPARD kot Komisije, je vsaj na papirju zagotovila obstoj dobro opredeljenih sistemov s temeljnimi kontrolami preden se bi denar lahko začel porabljati. Sodišče je to obravnavalo kot primer dobre prakse.

EKSRP

Trenutno stanje in predlog

| 26. | Predlagani okvir upravljanja in kontrole EKSRP delno temelji na okvirju, ki se uporablja pri strukturnih skladih in Jamstvenemu oddelku EKUJS in bi lahko zagotovil enotni niz finančih pravil in skupni sistem kontrole za vse izdatke za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

26.

Predlagani okvir upravljanja in kontrole EKSRP delno temelji na okvirju, ki se uporablja pri strukturnih skladih in Jamstvenemu oddelku EKUJS in bi lahko zagotovil enotni niz finančih pravil in skupni sistem kontrole za vse izdatke za razvoj podeželja.

| 27. | Kot je bilo pojasnjeno v odstavkih 8 do 13 zgoraj in v sliki 1, bi novi EKSRP združil vse izdatke za razvoj podeželja: |
| --- | --- |

27.

Kot je bilo pojasnjeno v odstavkih 8 do 13 zgoraj in v sliki 1, bi novi EKSRP združil vse izdatke za razvoj podeželja:

| — | Izdatke Jamstvenega oddelka: odobritve plačil v višini 4,8 milijarde eurov v letu 2004, plačane prek nediferenciranih proračunskih sredstev (glej odstavek 17 zgoraj), |
| --- | --- |

—

Izdatke Jamstvenega oddelka: odobritve plačil v višini 4,8 milijarde eurov v letu 2004, plačane prek nediferenciranih proračunskih sredstev (glej odstavek 17 zgoraj),

| — | Izdatke Usmerjevalnega oddelka: odobritve plačil v višini 2,9 milijarde eurov v letu 2004, plačane prek diferenciranih proračunskih sredstev (16). |
| --- | --- |

—

Izdatke Usmerjevalnega oddelka: odobritve plačil v višini 2,9 milijarde eurov v letu 2004, plačane prek diferenciranih proračunskih sredstev (16).

| 28. | Komisija predlaga, da se v prihodnje vsi ti izdatki financirajo v okviru enega toka izdatkov z diferenciranimi proračunskimi sredstvi. Posledice teh sprememb so naslednje: |
| --- | --- |

28.

Komisija predlaga, da se v prihodnje vsi ti izdatki financirajo v okviru enega toka izdatkov z diferenciranimi proračunskimi sredstvi. Posledice teh sprememb so naslednje:

| — | Izdatki za razvoj podeželja se v prihodnje ne bi več izvajali v okviru različnih sistemov načrtovanja, izvajanja in kontrole, |
| --- | --- |

—

Izdatki za razvoj podeželja se v prihodnje ne bi več izvajali v okviru različnih sistemov načrtovanja, izvajanja in kontrole,

| — | „spremljevalni ukrepi“ (Del A v sliki 1), ki predstavljajo večji del izdatkov za razvoj podeželja, in drugi izdatki za razvoj podeželja, ki se trenutno financirajo iz Jamstvenega oddelka EKUJS (del B v sliki 1) v prihodnje ne bi bili obravnavani tako, kot je opisano v odstavku 16 zgoraj. |
| --- | --- |

—

„spremljevalni ukrepi“ (Del A v sliki 1), ki predstavljajo večji del izdatkov za razvoj podeželja, in drugi izdatki za razvoj podeželja, ki se trenutno financirajo iz Jamstvenega oddelka EKUJS (del B v sliki 1) v prihodnje ne bi bili obravnavani tako, kot je opisano v odstavku 16 zgoraj.

| 29. | Predlagani postopek za večino izdatkov bi bil naslednji: |
| --- | --- |

29.

Predlagani postopek za večino izdatkov bi bil naslednji:

| — | Ko je program države članice za razvoj podeželja sprejet, Komisija izplača 7 % prispevka EKSRP za zadevni program sodelujočim plačilnim agencijam. |
| --- | --- |

—

Ko je program države članice za razvoj podeželja sprejet, Komisija izplača 7 % prispevka EKSRP za zadevni program sodelujočim plačilnim agencijam.

| — | Teh 7 % predstavlja predplačilo (ki se povrne Komisiji v primeru, če v 24 mesecih ni vložen zahtevek za plačilo za program razvoja podeželja). |
| --- | --- |

—

Teh 7 % predstavlja predplačilo (ki se povrne Komisiji v primeru, če v 24 mesecih ni vložen zahtevek za plačilo za program razvoja podeželja).

| — | O izdatkih se poroča Komisiji vsako četrtletje. |
| --- | --- |

—

O izdatkih se poroča Komisiji vsako četrtletje.

| — | Komisija na podlagi vmesnih zahtevkov za plačilo akreditirani plačilni agenciji izvede vmesno plačilo, in sicer „če je možno, trikrat na leto“. |
| --- | --- |

—

Komisija na podlagi vmesnih zahtevkov za plačilo akreditirani plačilni agenciji izvede vmesno plačilo, in sicer „če je možno, trikrat na leto“.

| — | Komisija po prejemu končnega poročila o izvajanju izplača še preostali znesek. |
| --- | --- |

—

Komisija po prejemu končnega poročila o izvajanju izplača še preostali znesek.

| — | Skupni znesek iz predplačila je potrjen, ko se program razvoja podeželja zaključi (postopek, ki lahko traja več let). |
| --- | --- |

—

Skupni znesek iz predplačila je potrjen, ko se program razvoja podeželja zaključi (postopek, ki lahko traja več let).

Analiza

| 30. | Za uporabo diferenciranih proračunskih sredstev za financiranje izdatkov iz proračuna Skupnosti obstajajo tehtni razlogi, če sta izpolnjena dva pogoja: |
| --- | --- |

30.

Za uporabo diferenciranih proračunskih sredstev za financiranje izdatkov iz proračuna Skupnosti obstajajo tehtni razlogi, če sta izpolnjena dva pogoja:

| — | zadevni izdatki so resnično večletni (kar pomeni, da je treba projekt načrtovati in izvajati v večletnem obdobju), |
| --- | --- |

—

zadevni izdatki so resnično večletni (kar pomeni, da je treba projekt načrtovati in izvajati v večletnem obdobju),

| — | proračunski okvir je resnično večleten, saj vključuje odobritve za prevzem obveznosti, ki pokrijejo skupni strošek pravne obveznosti, prevzete med tekočim proračunskim letom. |
| --- | --- |

—

proračunski okvir je resnično večleten, saj vključuje odobritve za prevzem obveznosti, ki pokrijejo skupni strošek pravne obveznosti, prevzete med tekočim proračunskim letom.

| 31. | Izdatki za razvoj podeželja vključujejo vrsto ukrepov z različnimi značilnostmi. Nekateri od teh ukrepov podpirajo večletne investicijske izdatke. Večji del vključuje večletne pogodbene obveznosti z letnimi plačili in sistemi kontrole, ki so pogosto podobni plačilom in sistemom kontrole v okviru „prvega stebra“ SKP. |
| --- | --- |

31.

Izdatki za razvoj podeželja vključujejo vrsto ukrepov z različnimi značilnostmi. Nekateri od teh ukrepov podpirajo večletne investicijske izdatke. Večji del vključuje večletne pogodbene obveznosti z letnimi plačili in sistemi kontrole, ki so pogosto podobni plačilom in sistemom kontrole v okviru „prvega stebra“ SKP.

| 32. | Kar zadeva proračunski okvir, je treba izpostaviti, da Komisija kljub temu, da predlaga uporabo diferenciranih proračunskih sredstev za EKSRP, ne predlaga resničnega večletnega proračunskega okvirja. Dejanski večletni pristop bi zabeležil prevzem obveznosti, ki pokrije skupni strošek pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu. Komisija namesto tega predlaga (člen 23 osnutka uredbe), zvišanje obveznosti za celoten znesek, ki je namenjen za porabo v posamezni državi članici v določenem letu, ali z drugimi besedami, da bi imeli letne tranše obveznosti. Kot je Sodišče trdilo v svojem Mnenju št. 2/2001 (17), je takšen postopek v nasprotju s teorijo in dobro prakso kar zadeva porabo diferenciranih proračunskih sredstev (18). |
| --- | --- |

32.

Kar zadeva proračunski okvir, je treba izpostaviti, da Komisija kljub temu, da predlaga uporabo diferenciranih proračunskih sredstev za EKSRP, ne predlaga resničnega večletnega proračunskega okvirja. Dejanski večletni pristop bi zabeležil prevzem obveznosti, ki pokrije skupni strošek pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu. Komisija namesto tega predlaga (člen 23 osnutka uredbe), zvišanje obveznosti za celoten znesek, ki je namenjen za porabo v posamezni državi članici v določenem letu, ali z drugimi besedami, da bi imeli letne tranše obveznosti. Kot je Sodišče trdilo v svojem Mnenju št. 2/2001 (17), je takšen postopek v nasprotju s teorijo in dobro prakso kar zadeva porabo diferenciranih proračunskih sredstev (18).

Sklep

| 33. | Finančna uredba predvideva dve vrsti odobrenih proračunskih sredstev: |
| --- | --- |

33.

Finančna uredba predvideva dve vrsti odobrenih proračunskih sredstev:

| — | diferencirana proračunska sredstva (ki vključujejo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil) za financiranje večletnih izdatkov in |
| --- | --- |

—

diferencirana proračunska sredstva (ki vključujejo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil) za financiranje večletnih izdatkov in

| — | nediferencirana proračunska sredstva, namenjena obveznostim in plačilom v zvezi z letnimi izdatki. |
| --- | --- |

—

nediferencirana proračunska sredstva, namenjena obveznostim in plačilom v zvezi z letnimi izdatki.

| 34. | Glede na naravo izdatkov bi bilo treba za izdatke EKSRP izbrati ustrezno vrsto proračunskih sredstev. Ob upoštevanju raznolikosti izdatkov EKSRP je pomembno, da Komisija pravilno in dosledno uporabi načela, navedena v odstavku 30, in da so pristojni sistemi za upravljanje in kontrolo pregledni in učinkoviti. Vendar pa je predlog Komisije v zvezi z letnimi tranšami proračunskih obveznosti, ki zanika osnovni namen diferenciranih proračunskih sredstev in proračuna za obveznosti, neustrezen. |
| --- | --- |

34.

Glede na naravo izdatkov bi bilo treba za izdatke EKSRP izbrati ustrezno vrsto proračunskih sredstev. Ob upoštevanju raznolikosti izdatkov EKSRP je pomembno, da Komisija pravilno in dosledno uporabi načela, navedena v odstavku 30, in da so pristojni sistemi za upravljanje in kontrolo pregledni in učinkoviti. Vendar pa je predlog Komisije v zvezi z letnimi tranšami proračunskih obveznosti, ki zanika osnovni namen diferenciranih proračunskih sredstev in proračuna za obveznosti, neustrezen.

PRORAČUNSKA DISCIPLINA

Trenutno stanje

| 35. | Pravila proračunske discipline so namenjena zagotavljanju spoštovanja finančnih perspektiv. |
| --- | --- |

35.

Pravila proračunske discipline so namenjena zagotavljanju spoštovanja finančnih perspektiv.

| 36. | Trenutne pravne zahteve v zvezi s proračunsko disciplino so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 2040/2000 (19). „Kmetijska smernica“ za vsako proračunsko leto določa zgornjo mejo izdatkov za kmetijstvo, ki jo mora Komisija določiti ob predložitvi predhodnega osnutka proračuna. Smernica za kmetijstvo pokriva podpostavko 1.a (izdatki SKP) in 1.b (razvoj podeželja in spremljevalni ukrepi) finančne perspektive in del postavke 7, predpristopna pomoč za kmetijstvo. |
| --- | --- |

36.

Trenutne pravne zahteve v zvezi s proračunsko disciplino so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 2040/2000 (19). „Kmetijska smernica“ za vsako proračunsko leto določa zgornjo mejo izdatkov za kmetijstvo, ki jo mora Komisija določiti ob predložitvi predhodnega osnutka proračuna. Smernica za kmetijstvo pokriva podpostavko 1.a (izdatki SKP) in 1.b (razvoj podeželja in spremljevalni ukrepi) finančne perspektive in del postavke 7, predpristopna pomoč za kmetijstvo.

| 37. | Trenutne finančne perspektive pokrivajo obdobje od leta 2000 do leta 2006. Določene so z medinstitucionalnim sporazumom z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom EU in Komisijo. Dosledno se držijo sklepov Evropskega sveta v Berlinu z dne 24. in 25. marca 1999 (20). |
| --- | --- |

37.

Trenutne finančne perspektive pokrivajo obdobje od leta 2000 do leta 2006. Določene so z medinstitucionalnim sporazumom z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom EU in Komisijo. Dosledno se držijo sklepov Evropskega sveta v Berlinu z dne 24. in 25. marca 1999 (20).

| 38. | Sodišče ugotavlja, da obstaja določena zapletenost v zvezi z načrtovano ureditvijo glede kontrole izdatkov SKP po letu 2006. Po eni strani je Komisija predlagala v naslednji finančni perspektivi delitev izdatkov Skupnosti na pet novih postavk, namesto sedanjih osem. Postavka 2 finančne perspektive 2007-2013 se imenuje „Ohranjanje in upravljanje naravnih virov“. Pokrivala bi oba stebra SKP ter izdatke za ribiško politiko in okolje. Podpostavka "Kmetijstvo - s trgom povezani izdatki in neposredna plačila) postavke št. 2 bi vključevala vsebino sedanje podpostavke 1.a. |
| --- | --- |

38.

Sodišče ugotavlja, da obstaja določena zapletenost v zvezi z načrtovano ureditvijo glede kontrole izdatkov SKP po letu 2006. Po eni strani je Komisija predlagala v naslednji finančni perspektivi delitev izdatkov Skupnosti na pet novih postavk, namesto sedanjih osem. Postavka 2 finančne perspektive 2007-2013 se imenuje „Ohranjanje in upravljanje naravnih virov“. Pokrivala bi oba stebra SKP ter izdatke za ribiško politiko in okolje. Podpostavka "Kmetijstvo - s trgom povezani izdatki in neposredna plačila) postavke št. 2 bi vključevala vsebino sedanje podpostavke 1.a.

| 39. | Po drugi strani pa so bile zgornje meje (do leta 2013) za prvi steber SKP določene na Evropskem svetu v Bruslju dne 24. in 25. oktobra 2002. Po sporazumu v Bruslju bi se moral znesek s trgom povezanih izdatkov in neposrednih plačil na podlagi zgornje meje za podpostavko 1.a, ki je predvidena za EU-15 v 2006, in z dodanim zneskom ustreznih izdatkov za 10 novih držav članic, stabilizirati do leta 2013. Tako bi skupni odhodki za s trgom povezane izdatke in neposredna plačila vsako nominirano leto v obdobju od 2007 do 2013 ostali znotraj tega zneska za 2006, povečanega za 1 % na leto. |
| --- | --- |

39.

Po drugi strani pa so bile zgornje meje (do leta 2013) za prvi steber SKP določene na Evropskem svetu v Bruslju dne 24. in 25. oktobra 2002. Po sporazumu v Bruslju bi se moral znesek s trgom povezanih izdatkov in neposrednih plačil na podlagi zgornje meje za podpostavko 1.a, ki je predvidena za EU-15 v 2006, in z dodanim zneskom ustreznih izdatkov za 10 novih držav članic, stabilizirati do leta 2013. Tako bi skupni odhodki za s trgom povezane izdatke in neposredna plačila vsako nominirano leto v obdobju od 2007 do 2013 ostali znotraj tega zneska za 2006, povečanega za 1 % na leto.

| 40. | Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003, ki navaja rezultate reforme SKP, sprejete junija 2003, vsebuje tudi določbe o proračunski disciplini. Člen 11 določa, da se bo z začetkom proračuna za leto 2007 Svet EU na predlog Komisije odločil o prilagoditvi neposrednih plačil, kadar bodo napovedi pokazale, da bo trenutna podpostavka 1.a finančne perspektive v zadevnem proračunskem letu presežena. Prilagoditve je treba opraviti najkasneje do 30. junija v koledarskem letu, na katerega se prilagoditve nanašajo. |
| --- | --- |

40.

Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003, ki navaja rezultate reforme SKP, sprejete junija 2003, vsebuje tudi določbe o proračunski disciplini. Člen 11 določa, da se bo z začetkom proračuna za leto 2007 Svet EU na predlog Komisije odločil o prilagoditvi neposrednih plačil, kadar bodo napovedi pokazale, da bo trenutna podpostavka 1.a finančne perspektive v zadevnem proračunskem letu presežena. Prilagoditve je treba opraviti najkasneje do 30. junija v koledarskem letu, na katerega se prilagoditve nanašajo.

Predlog Komisije

| 41. | Ureditve za proračunsko disciplino, določene v osnutku uredbe, povzemajo in, v nekaterih pogledih, dopolnjujejo nekatere določbe o proračunski disciplini, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 2040/2000 ter Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003. Vendar pa kaže, da ni predvidena ohranitev kmetijske smernice. |
| --- | --- |

41.

Ureditve za proračunsko disciplino, določene v osnutku uredbe, povzemajo in, v nekaterih pogledih, dopolnjujejo nekatere določbe o proračunski disciplini, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 2040/2000 ter Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003. Vendar pa kaže, da ni predvidena ohranitev kmetijske smernice.

| 42. | Členi 18(1), 19 in 20 osnutka uredbe v bistvu povzemajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000, ki se nanašajo na |
| --- | --- |

42.

Členi 18(1), 19 in 20 osnutka uredbe v bistvu povzemajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000, ki se nanašajo na

| — | predpise ki vplivajo na porabo SKP (člen 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000), |
| --- | --- |

—

predpise ki vplivajo na porabo SKP (člen 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000),

| — | ukrepe, ki jih mora Komisija sprejeti na različnih stopnjah proračunskega postopka, če obstaja nevarnost, da bo poraba presegla predpisano mejo porabe SKP (člen 6 Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000), |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki jih mora Komisija sprejeti na različnih stopnjah proračunskega postopka, če obstaja nevarnost, da bo poraba presegla predpisano mejo porabe SKP (člen 6 Uredbe Sveta (ES) št. 2040/2000),

| — | sistem „zgodnjega opozarjanja“ za porabo SKP. |
| --- | --- |

—

sistem „zgodnjega opozarjanja“ za porabo SKP.

| 43. | Odstavek 4 člena 18 osnutka uredbe predvideva, da bo Komisija prilagodila neposredna plačila (odstavek 40 zgoraj), če tega ni storil Svet EU do 30. junija zadevnega leta. |
| --- | --- |

43.

Odstavek 4 člena 18 osnutka uredbe predvideva, da bo Komisija prilagodila neposredna plačila (odstavek 40 zgoraj), če tega ni storil Svet EU do 30. junija zadevnega leta.

| 44. | Odstavek 2 člena 17 osnutka uredbe bi Komisiji omogočil, da zmanjša ali začasno odloži mesečna plačila državam članicam, če obstaja nevarnost, da je bila presežena zgornja finančna meja, določena z zakonodajo Skupnosti. Po odstavku 4 člena 19 osnutka uredbe bi bila Komisija pooblaščena za razdeljevanje razpoložljivega proračunskega zneska med države članice, če zahtevki za povrnitev izdatkov, ki jih vložijo države članice, ob koncu proračunskega leta presežejo ali bodo verjetno presegli neto znesek, ki je na razpolago za izdatke EKJS. |
| --- | --- |

44.

Odstavek 2 člena 17 osnutka uredbe bi Komisiji omogočil, da zmanjša ali začasno odloži mesečna plačila državam članicam, če obstaja nevarnost, da je bila presežena zgornja finančna meja, določena z zakonodajo Skupnosti. Po odstavku 4 člena 19 osnutka uredbe bi bila Komisija pooblaščena za razdeljevanje razpoložljivega proračunskega zneska med države članice, če zahtevki za povrnitev izdatkov, ki jih vložijo države članice, ob koncu proračunskega leta presežejo ali bodo verjetno presegli neto znesek, ki je na razpolago za izdatke EKJS.

Analiza

EKJS

| 45. | Osnutek uredbe bi v členih 17, 18(4) in 19(4) dovoljeval nekoliko strožjo uporabo proračunske discipline. Sodišče podpira te predloge. |
| --- | --- |

45.

Osnutek uredbe bi v členih 17, 18(4) in 19(4) dovoljeval nekoliko strožjo uporabo proračunske discipline. Sodišče podpira te predloge.

| 46. | Kaže, da ukinitev kmetijske smernice zmanjšuje en element proračunske discipline: kmetijski izdatki ne bi imeli zgornje meje. Sodišče poziva Svet EU in Parlament k tehtnemu razmisleku o razlogih za ohranitev kmetijske smernice in proti njej (21). |
| --- | --- |

46.

Kaže, da ukinitev kmetijske smernice zmanjšuje en element proračunske discipline: kmetijski izdatki ne bi imeli zgornje meje. Sodišče poziva Svet EU in Parlament k tehtnemu razmisleku o razlogih za ohranitev kmetijske smernice in proti njej (21).

| 47. | Točka 12 medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (22) predvideva, da „zaradi dobrega finančnega poslovodenja institucije v čim večji meri zagotovijo, da v proračunskem postopku in ob sprejemanju proračuna za različne postavke ostane na voljo zadosten razmik do najvišjega razreda.“ Sodišče meni, da bi bila podobna določba primerna tudi v osnutku uredbe. |
| --- | --- |

47.

Točka 12 medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (22) predvideva, da „zaradi dobrega finančnega poslovodenja institucije v čim večji meri zagotovijo, da v proračunskem postopku in ob sprejemanju proračuna za različne postavke ostane na voljo zadosten razmik do najvišjega razreda.“ Sodišče meni, da bi bila podobna določba primerna tudi v osnutku uredbe.

EKSRP

| 48. | V osnutku večletnega finančnega okvirja Komisije za obdobje od 2007 do 2013 izdatki za razvoj podeželja niso več prikazani v posebni podpostavki. Zgornja meja za vire, ki so na razpolago za obveznosti iz EKSRP, je določena v odstavku 1 člena 70 osnutka uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja, ki je trenutno v postopku razprave (23). Ta člen omenja skupni znesek 88,75 milijard eurov po cenah iz leta 2004, ki bo vsako leto v obdobju od 2007 do 2013 razdeljen na skoraj enakovredne tranše. Zneski, ki jih je kot posledico modulacije določila Komisija, morajo biti dodani k tem tranšam za prevzem obveznosti. |
| --- | --- |

48.

V osnutku večletnega finančnega okvirja Komisije za obdobje od 2007 do 2013 izdatki za razvoj podeželja niso več prikazani v posebni podpostavki. Zgornja meja za vire, ki so na razpolago za obveznosti iz EKSRP, je določena v odstavku 1 člena 70 osnutka uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja, ki je trenutno v postopku razprave (23). Ta člen omenja skupni znesek 88,75 milijard eurov po cenah iz leta 2004, ki bo vsako leto v obdobju od 2007 do 2013 razdeljen na skoraj enakovredne tranše. Zneski, ki jih je kot posledico modulacije določila Komisija, morajo biti dodani k tem tranšam za prevzem obveznosti.

OBRAVNAVANJE NEPRAVILNOSTI

EKJS

Trenutno stanje

| 49. | Kadar države članice v okviru SKP odkrijejo nepravilna plačila, višja od 4 000 eurov, jih morajo poskušati izterjati in o njih obvestiti Komisijo. Kadar izterjava ni mogoča, se zadevni zneski odpišejo in izgube bremenijo Skupnost, razen če je neizterjava posledica malomarnosti zadevne države članice. V svojem Posebnem poročilu št. 3/2004 (24) („Izterjava nepravilnih plačil v okviru skupne kmetijske politike“) je Sodišče pokazalo, da v praksi obstaja nezadovoljivo nizka stopnja izterjave nepravilnih plačil. Poleg tega je bil odpis nepravilnih plačil, o katerih je bilo poročano, zelo omejen. |
| --- | --- |

49.

Kadar države članice v okviru SKP odkrijejo nepravilna plačila, višja od 4 000 eurov, jih morajo poskušati izterjati in o njih obvestiti Komisijo. Kadar izterjava ni mogoča, se zadevni zneski odpišejo in izgube bremenijo Skupnost, razen če je neizterjava posledica malomarnosti zadevne države članice. V svojem Posebnem poročilu št. 3/2004 (24) („Izterjava nepravilnih plačil v okviru skupne kmetijske politike“) je Sodišče pokazalo, da v praksi obstaja nezadovoljivo nizka stopnja izterjave nepravilnih plačil. Poleg tega je bil odpis nepravilnih plačil, o katerih je bilo poročano, zelo omejen.

Predlog in analiza

| 50. | Komisija predlaga, da se pravila za EKJS z nekaterimi pomembnimi spremembami prenesejo iz Jamstvenega oddelka EKUJS. |
| --- | --- |

50.

Komisija predlaga, da se pravila za EKJS z nekaterimi pomembnimi spremembami prenesejo iz Jamstvenega oddelka EKUJS.

| 51. | Osnutek uredbe predlaga, da v primeru, če do izterjave ni prišlo v štirih letih od prve upravne ali sodne ugotovitve nepravilnosti (ali v šestih letih, če se izterjava sproži na nacionalnem sodišču), bremeni 50 % finančnih posledic zaradi neizvedene izterjave zadevno državo članico, 50 % pa proračun Skupnosti (glej odstavek 5 člen 32 osnutka uredbe). Komisija bi lahko trenutno glede na stanje, v primerih malomarnosti države članice, bremenila zadevno državo članico za celotni znesek izterjave (glej odstavek 4 člen 32 osnutka uredbe). |
| --- | --- |

51.

Osnutek uredbe predlaga, da v primeru, če do izterjave ni prišlo v štirih letih od prve upravne ali sodne ugotovitve nepravilnosti (ali v šestih letih, če se izterjava sproži na nacionalnem sodišču), bremeni 50 % finančnih posledic zaradi neizvedene izterjave zadevno državo članico, 50 % pa proračun Skupnosti (glej odstavek 5 člen 32 osnutka uredbe). Komisija bi lahko trenutno glede na stanje, v primerih malomarnosti države članice, bremenila zadevno državo članico za celotni znesek izterjave (glej odstavek 4 člen 32 osnutka uredbe).

| 52. | Čeprav Sodišče poudarja temeljno pomembnost uspešnega in učinkovitega mehanizma za izterjavo kot element skupnega sistema notranje kontrole (25), pa pozdravlja to prerazdelitev finančnega bremena neizterjave, ki spodbuja hitrejše reševanje postopkov v državah članicah. Sodišče poleg tega pozdravlja dejstvo, da osnutek uredbe: |
| --- | --- |

52.

Čeprav Sodišče poudarja temeljno pomembnost uspešnega in učinkovitega mehanizma za izterjavo kot element skupnega sistema notranje kontrole (25), pa pozdravlja to prerazdelitev finančnega bremena neizterjave, ki spodbuja hitrejše reševanje postopkov v državah članicah. Sodišče poleg tega pozdravlja dejstvo, da osnutek uredbe:

| — | pojasnjuje pristojnosti Komisije, da v primerih malomarnosti bremeni države članice za zneske, ki bi jih morale izterjati (26), in |
| --- | --- |

—

pojasnjuje pristojnosti Komisije, da v primerih malomarnosti bremeni države članice za zneske, ki bi jih morale izterjati (26), in

| — | vključuje novi rok: države članice morajo v enem letu od prve upravne ali sodne ugotovitve nepravilnosti v zvezi s plačilom začeti ustrezne upravne ali sodne postopke za izterjavo nepravilno plačanih zneskov. |
| --- | --- |

—

vključuje novi rok: države članice morajo v enem letu od prve upravne ali sodne ugotovitve nepravilnosti v zvezi s plačilom začeti ustrezne upravne ali sodne postopke za izterjavo nepravilno plačanih zneskov.

| 53. | V okviru predloga Komisije bi lahko države članice tudi v prihodnje obdržale 20 % izterjanih zneskov za pavšalno povračilo stroškov izterjave, razen če je za nepravilnost ali malomarnost odgovorna država članica (glej člen 32(2) osnutka uredbe.) Vendar pa Sodišče meni, da države članice ne bi smele odšteti 20 % stroškov izterjave pred postopkom za delitev stroškov, opisanim v odstavku 51 zgoraj, saj v takšnih primerih še ni prišlo do izterjave. Zaradi tega bi bilo treba sklicevanje na „po odbitku sredstev iz odstavka 2“ črtati iz zadnjega stavka prvega pododstavka člena 32(5) osnutka uredbe. |
| --- | --- |

53.

V okviru predloga Komisije bi lahko države članice tudi v prihodnje obdržale 20 % izterjanih zneskov za pavšalno povračilo stroškov izterjave, razen če je za nepravilnost ali malomarnost odgovorna država članica (glej člen 32(2) osnutka uredbe.) Vendar pa Sodišče meni, da države članice ne bi smele odšteti 20 % stroškov izterjave pred postopkom za delitev stroškov, opisanim v odstavku 51 zgoraj, saj v takšnih primerih še ni prišlo do izterjave. Zaradi tega bi bilo treba sklicevanje na „po odbitku sredstev iz odstavka 2“ črtati iz zadnjega stavka prvega pododstavka člena 32(5) osnutka uredbe.

EKSRP

Trenutno stanje

| 54. | Glede na to da so trenutno izdatki za razvoj podeželja delno zajeti pod Jamstveni oddelek EKUJS in delno pod Usmerjevalni oddelek EKUJS, je trenutni položaj za izdatke za razvoj podeželja mešan. |
| --- | --- |

54.

Glede na to da so trenutno izdatki za razvoj podeželja delno zajeti pod Jamstveni oddelek EKUJS in delno pod Usmerjevalni oddelek EKUJS, je trenutni položaj za izdatke za razvoj podeželja mešan.

| 55. | Za vse izdatke za razvoj podeželja, ki jih financira Jamstveni oddelek EKUJS, je trenutno stanje takšno, kot je obravnavano v odstavku 49 zgoraj. |
| --- | --- |

55.

Za vse izdatke za razvoj podeželja, ki jih financira Jamstveni oddelek EKUJS, je trenutno stanje takšno, kot je obravnavano v odstavku 49 zgoraj.

| 56. | Za tisti del razvoja podeželja, ki ga financira Usmerjevalni oddelek EKUJS, se uporabljajo pravila strukturnega sklada: |
| --- | --- |

56.

Za tisti del razvoja podeželja, ki ga financira Usmerjevalni oddelek EKUJS, se uporabljajo pravila strukturnega sklada:

| — | Države članice morajo Komisiji vsako četrtletje poročati o vseh nepravilnostih (višjih od 4 000 eurov), ki so bile podvržene začetnim upravnim ali sodnim preiskavam, in o obravnavanju prijavljenih nepravilnosti, |
| --- | --- |

—

Države članice morajo Komisiji vsako četrtletje poročati o vseh nepravilnostih (višjih od 4 000 eurov), ki so bile podvržene začetnim upravnim ali sodnim preiskavam, in o obravnavanju prijavljenih nepravilnosti,

| — | države članice so najprej odgovorne za preverjanje in izterjavo vseh zneskov, ki so bili izgubljeni kot posledica odkrite nepravilnosti, |
| --- | --- |

—

države članice so najprej odgovorne za preverjanje in izterjavo vseh zneskov, ki so bili izgubljeni kot posledica odkrite nepravilnosti,

| — | sredstva Skupnosti, ki so sproščena prek izterjave in/ali popravka, lahko države članice ponovno uporabijo za zadevno pomoč in pred zaključkom tega programa, |
| --- | --- |

—

sredstva Skupnosti, ki so sproščena prek izterjave in/ali popravka, lahko države članice ponovno uporabijo za zadevno pomoč in pred zaključkom tega programa,

| — | kadar država članica meni, da zneska ni mogoče (v celoti) izterjati, ga mora prijaviti Komisiji, |
| --- | --- |

—

kadar država članica meni, da zneska ni mogoče (v celoti) izterjati, ga mora prijaviti Komisiji,

| — | Komisija po posvetovanju z ustreznimi pristojnimi organi v državah članicah odloči, kdo bo nosil finančne posledice. |
| --- | --- |

—

Komisija po posvetovanju z ustreznimi pristojnimi organi v državah članicah odloči, kdo bo nosil finančne posledice.

| 57. | V praksi obstajajo podobne težave, kot so bile obravnavane pri Jamstvenem oddelku EKUJS, npr. nizka stopnja izterjanih sredstev, nezadostni kriteriji za odločanje o tem, kdo bo kril stroške, itd. |
| --- | --- |

57.

V praksi obstajajo podobne težave, kot so bile obravnavane pri Jamstvenem oddelku EKUJS, npr. nizka stopnja izterjanih sredstev, nezadostni kriteriji za odločanje o tem, kdo bo kril stroške, itd.

Predlog in analiza

| 58. | Komisija predlaga, da se pravila strukturnega sklada glede nepravilnosti, vključno s ponovno uporabo izterjanih sredstev, uporabijo za vse izdatke za razvoj podeželja (kot je določeno v odstavku 56 zgoraj). |
| --- | --- |

58.

Komisija predlaga, da se pravila strukturnega sklada glede nepravilnosti, vključno s ponovno uporabo izterjanih sredstev, uporabijo za vse izdatke za razvoj podeželja (kot je določeno v odstavku 56 zgoraj).

| 59. | Kot je pojasnjeno v odstavku 31 zgoraj, izdatki za razvoj podeželja pogosto vključujejo ureditve glede plačil in kontrol, ki so podobne tistim za neposredna plačila v okviru EKJS. Bilo bi bolj razumno, da se črtani in izterjani zneski v takšnih primerih obravnavajo enako kot v okviru EKJS. |
| --- | --- |

59.

Kot je pojasnjeno v odstavku 31 zgoraj, izdatki za razvoj podeželja pogosto vključujejo ureditve glede plačil in kontrol, ki so podobne tistim za neposredna plačila v okviru EKJS. Bilo bi bolj razumno, da se črtani in izterjani zneski v takšnih primerih obravnavajo enako kot v okviru EKJS.

| 60. | V zvezi s tem skladom je predlagana podobna določba kot tista, opisana v odstavku 51 zgoraj. Vendar pa bo razdelitev finančnega bremena za neizterjane zneske izvedena šele štiri leta po zaključku programa za razvoj podeželja, kar bi za izdatke iz obdobja od 2007 do 2013 lahko pomenilo šele leta 2019. To gotovo pomeni prekoračitev obdobja, ki je dovoljeno v okviru EKJS. Sodišče je prepričano, da bi bilo ustrezneje določiti zgodnejši rok. |
| --- | --- |

60.

V zvezi s tem skladom je predlagana podobna določba kot tista, opisana v odstavku 51 zgoraj. Vendar pa bo razdelitev finančnega bremena za neizterjane zneske izvedena šele štiri leta po zaključku programa za razvoj podeželja, kar bi za izdatke iz obdobja od 2007 do 2013 lahko pomenilo šele leta 2019. To gotovo pomeni prekoračitev obdobja, ki je dovoljeno v okviru EKJS. Sodišče je prepričano, da bi bilo ustrezneje določiti zgodnejši rok.

| 61. | Kar zadeva EKJS, bi člen 33(5) osnutka uredbe pojasnil primere malomarnosti, ki so jih storile države članice, zaradi česar lahko Komisija bremeni zadevno državo članico za celotne zneske (27). Vendar bi moral osnutek odstavka 5 člena 33 po mnenju Sodišča uvesti tudi enak enoletni rok za začetek ustreznih upravnih ali sodnih postopkov, kot je predviden v okviru EKJS. |
| --- | --- |

61.

Kar zadeva EKJS, bi člen 33(5) osnutka uredbe pojasnil primere malomarnosti, ki so jih storile države članice, zaradi česar lahko Komisija bremeni zadevno državo članico za celotne zneske (27). Vendar bi moral osnutek odstavka 5 člena 33 po mnenju Sodišča uvesti tudi enak enoletni rok za začetek ustreznih upravnih ali sodnih postopkov, kot je predviden v okviru EKJS.

DRUGE PRIPOMBE

Doslednost med proračunskimi leti

| 62. | Člen 26(6) predlagane uredbe navaja, da se zahtevki EKSRP za vmesna plačila v zvezi z izdatki, nastalimi od 16. oktobra dalje, upoštevajo v naslednjem proračunskem letu. To je novo pravilo za izdatke, ki jih trenutno financira Usmerjevalni oddelek EKUJS. Proračunsko leto EKSRP bi bilo tako usklajeno s tistim za EKJS, pri čemer bi Komisija povrnila plačila plačilnih agencij, izvedena po 16. oktobru v januarju naslednjega leta, kot je trenutno pravilo pri Jamstvenem oddelku EKUJS. Sodišče ugotavlja in obžaluje, da Komisija ni predlagala uskladitve s preostalim delom splošnega proračuna, kjer je proračunsko leto enako koledarskemu letu. |
| --- | --- |

62.

Člen 26(6) predlagane uredbe navaja, da se zahtevki EKSRP za vmesna plačila v zvezi z izdatki, nastalimi od 16. oktobra dalje, upoštevajo v naslednjem proračunskem letu. To je novo pravilo za izdatke, ki jih trenutno financira Usmerjevalni oddelek EKUJS. Proračunsko leto EKSRP bi bilo tako usklajeno s tistim za EKJS, pri čemer bi Komisija povrnila plačila plačilnih agencij, izvedena po 16. oktobru v januarju naslednjega leta, kot je trenutno pravilo pri Jamstvenem oddelku EKUJS. Sodišče ugotavlja in obžaluje, da Komisija ni predlagala uskladitve s preostalim delom splošnega proračuna, kjer je proračunsko leto enako koledarskemu letu.

Prehodne ureditve

| 63. | Člen 39(1)(a) predlagane uredbe navaja, da se, v zvezi s programi razvoja podeželja za obdobje od 2000 do 2006, ki jih financira Jamstveni oddelek EKUJS, plačila upravičencem ustavijo najpozneje 15. oktobra 2006. Izdatki, ki so za ukrepe za razvoj podeželja nastali med 16. oktobrom in 31. decembrom 2006, bodo izjemoma (člen 39(1)(c)) bremenili proračun EKSRP za obdobje od 2007 do 2013. Zdi se, da to pomeni, da plačila upravičencem, ki zapadejo po letu 2006 v okviru petletnih obveznosti, prevzetih po letu 2003, in ki bi utegnile biti precejšnje, ne bodo bremenile proračuna EKSRP in tako sploh ne bodo sofinancirane. To bi povzročilo finančne in pravne težave v državah članicah: zdi se, da člen 48 predvideva postopek za reševanje takšnih problemov. |
| --- | --- |

63.

Člen 39(1)(a) predlagane uredbe navaja, da se, v zvezi s programi razvoja podeželja za obdobje od 2000 do 2006, ki jih financira Jamstveni oddelek EKUJS, plačila upravičencem ustavijo najpozneje 15. oktobra 2006. Izdatki, ki so za ukrepe za razvoj podeželja nastali med 16. oktobrom in 31. decembrom 2006, bodo izjemoma (člen 39(1)(c)) bremenili proračun EKSRP za obdobje od 2007 do 2013. Zdi se, da to pomeni, da plačila upravičencem, ki zapadejo po letu 2006 v okviru petletnih obveznosti, prevzetih po letu 2003, in ki bi utegnile biti precejšnje, ne bodo bremenile proračuna EKSRP in tako sploh ne bodo sofinancirane. To bi povzročilo finančne in pravne težave v državah članicah: zdi se, da člen 48 predvideva postopek za reševanje takšnih problemov.

Manjše pripombe

| 64. | V (osnutku) člena 8(2) bi morali prvi pododstavek „in Računsko sodišče“ dodati k zadnjemu stavku, tako da lahko Sodišče izvaja svoje naloge. |
| --- | --- |

64.

V (osnutku) člena 8(2) bi morali prvi pododstavek „in Računsko sodišče“ dodati k zadnjemu stavku, tako da lahko Sodišče izvaja svoje naloge.

| 65. | Zadnji stavek člena 33(3)(c) angleške različice osnutka uredbe bi moral biti: „pod pogojem, da ta sredstva NE bodo ponovno dodeljena ukrepom, ki so bili predmet finančnega popravila“. Poleg tega se odstavek 5(b) člena 33 sklicuje na odstavek 2(a) in 2(c) istega člena. To bi morali popraviti na 3(a) in (c). |
| --- | --- |

65.

Zadnji stavek člena 33(3)(c) angleške različice osnutka uredbe bi moral biti: „pod pogojem, da ta sredstva NE bodo ponovno dodeljena ukrepom, ki so bili predmet finančnega popravila“. Poleg tega se odstavek 5(b) člena 33 sklicuje na odstavek 2(a) in 2(c) istega člena. To bi morali popraviti na 3(a) in (c).

POVZETEK

| I. | Sodišče: |
| --- | --- |

I.

Sodišče:

| — | pozdravlja večjo preglednost, ki bi bila posledica združitve vseh izdatkov za razvoj podeželja pod eno proračunsko postavko, |
| --- | --- |

—

pozdravlja večjo preglednost, ki bi bila posledica združitve vseh izdatkov za razvoj podeželja pod eno proračunsko postavko,

| — | meni, da predlog Komisije v povezavi z upravljanjem EKJS vključuje nekatere spremembe, ki bi lahko bile koristne, ampak da ga je še treba dodatno izboljšati glede na Mnenje Sodišča o enotni reviziji, |
| --- | --- |

—

meni, da predlog Komisije v povezavi z upravljanjem EKJS vključuje nekatere spremembe, ki bi lahko bile koristne, ampak da ga je še treba dodatno izboljšati glede na Mnenje Sodišča o enotni reviziji,

| — | ugotavlja, da predlogi Komisije v zvezi s proračunsko disciplino in obravnavo nepravilnosti vključujejo tudi nekatere dobrodošle spremembe, vendar pa bi jih bilo v nekaterih pogledih možno izboljšati, |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da predlogi Komisije v zvezi s proračunsko disciplino in obravnavo nepravilnosti vključujejo tudi nekatere dobrodošle spremembe, vendar pa bi jih bilo v nekaterih pogledih možno izboljšati,

| — | meni, da je predlog Komisije o letnih tranšah proračunskih obveznosti v okviru EKSRP neustrezen. |
| --- | --- |

—

meni, da je predlog Komisije o letnih tranšah proračunskih obveznosti v okviru EKSRP neustrezen.

| II. | Glavne ugotovitve Sodišča v zvezi s podrobnimi določbami osnutka uredbe so naslednje: |
| --- | --- |

II.

Glavne ugotovitve Sodišča v zvezi s podrobnimi določbami osnutka uredbe so naslednje:

| (i) | Upravljanje in kontrola EKJS







  — | Predlog ne bi spremenil okvirja za upravljanje in kontrolo izdatkov za podporo kmetijskih trgov in dohodkov. Med podrobnimi predlaganimi spremembami:






  — | bi lahko uvedba posebne akreditacijske zahteve za koordinacijske organe okrepila verigo odgovornosti za porabo SKP (odstavek 20), |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Upravljanje in kontrola EKJS

—

Predlog ne bi spremenil okvirja za upravljanje in kontrolo izdatkov za podporo kmetijskih trgov in dohodkov. Med podrobnimi predlaganimi spremembami:

—

bi lahko uvedba posebne akreditacijske zahteve za koordinacijske organe okrepila verigo odgovornosti za porabo SKP (odstavek 20),

| — | bi morali biti cilj, vsebina in obseg predlagane „izjave“ vodje posamezne plačilne agencije oblikovani v skladu z enakovrednimi izjavami, ki se zahtevajo v okviru ureditev za upravljanje družb; na ta način bi lahko izboljšala sedanji sistem kontrole v smeri modela enotne revizije (odstavek 21), |
| --- | --- |

—

bi morali biti cilj, vsebina in obseg predlagane „izjave“ vodje posamezne plačilne agencije oblikovani v skladu z enakovrednimi izjavami, ki se zahtevajo v okviru ureditev za upravljanje družb; na ta način bi lahko izboljšala sedanji sistem kontrole v smeri modela enotne revizije (odstavek 21),

| — | Komisija bi morala predlagati spremembe glede obsega in področja dela certifikacijskih organov - z upoštevanjem s tem povezanih stroškov in koristi -, da bi okrepila in pojasnila verigo odgovornosti za porabo SKP v skladu z modelom enotne revizije in da bi pojasnila, da bi certificiranje plačilnih agencij moralo temeljiti na mednarodno sprejetih revizijskih standardih (odstavka 23 in 24). |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala predlagati spremembe glede obsega in področja dela certifikacijskih organov - z upoštevanjem s tem povezanih stroškov in koristi -, da bi okrepila in pojasnila verigo odgovornosti za porabo SKP v skladu z modelom enotne revizije in da bi pojasnila, da bi certificiranje plačilnih agencij moralo temeljiti na mednarodno sprejetih revizijskih standardih (odstavka 23 in 24).

| (ii) | Upravljanje in kontrola EKSRP







  — | Odvisno od narave izdatkov, bi bilo treba izbrati ustrezno vrsto odobrenih proračunskih sredstev (diferencirana ali nediferencirana). Predlog Komisije (da bi uporabili diferencirana proračunska sredstva za obveznosti z letnimi tranšami za celotni nacionalni program), ne predstavlja ustreznega proračunskega okvirja (odstavka 33 in 34). |
| --- | --- | --- |

(ii)

Upravljanje in kontrola EKSRP

—

Odvisno od narave izdatkov, bi bilo treba izbrati ustrezno vrsto odobrenih proračunskih sredstev (diferencirana ali nediferencirana). Predlog Komisije (da bi uporabili diferencirana proračunska sredstva za obveznosti z letnimi tranšami za celotni nacionalni program), ne predstavlja ustreznega proračunskega okvirja (odstavka 33 in 34).

| (iii) | Proračunska disciplina







  — | Členi 17, 18(4) in 19(4) osnutka uredbe bi omogočali strožjo uporabo proračunske discipline (odstavek 45), |
| --- | --- | --- |

(iii)

Proračunska disciplina

—

Členi 17, 18(4) in 19(4) osnutka uredbe bi omogočali strožjo uporabo proračunske discipline (odstavek 45),

| — | Svet EU in Parlament bi morala skrbno pretehtati argumente za ohranitev kmetijske smernice in proti njej (odstavek 46). |
| --- | --- |

—

Svet EU in Parlament bi morala skrbno pretehtati argumente za ohranitev kmetijske smernice in proti njej (odstavek 46).

| (iv) | Nepravilnosti







  — | Predlagana prerazdelitev finančnega bremena, ki je posledica neizterjave nepravilnih plačil v okviru EKUJS, je dobrodošla (odstavek 51), |
| --- | --- | --- |

(iv)

Nepravilnosti

—

Predlagana prerazdelitev finančnega bremena, ki je posledica neizterjave nepravilnih plačil v okviru EKUJS, je dobrodošla (odstavek 51),

| — | Osnutek uredbe koristno pojasnjuje pristojnosti Komisije, da v primerih malomarnosti za zneske, ki morajo biti izterjani, bremeni države članice in vključuje novi rok (odstavka 51 in 52), |
| --- | --- |

—

Osnutek uredbe koristno pojasnjuje pristojnosti Komisije, da v primerih malomarnosti za zneske, ki morajo biti izterjani, bremeni države članice in vključuje novi rok (odstavka 51 in 52),

| — | Črtane in izterjane zneske za nekatere ukrepe v okviru EKSRP bi bilo treba obravnavati na enak način kot v okviru EKJS (odstavek 59), |
| --- | --- |

—

Črtane in izterjane zneske za nekatere ukrepe v okviru EKSRP bi bilo treba obravnavati na enak način kot v okviru EKJS (odstavek 59),

| — | Enoletni rok za začetek ustreznih upravnih in sodnih postopkov (predlagane za EKJS) bi se moral uporabljati tudi za EKSRP (odstavek 61). |
| --- | --- |

—

Enoletni rok za začetek ustreznih upravnih in sodnih postopkov (predlagane za EKJS) bi se moral uporabljati tudi za EKSRP (odstavek 61).

To Mnenje je Računsko sodišče sprejelo v Luksemburgu dne 17. marca 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)   Dokument Komisije ref. 2004/0164 (CNS) – COM(2004) 489 konč.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (UL L 270, 21.10.2003, str. 1). Uredba Sveta (ES) št. 1783/2003 z dne 29. septembra 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 1257/1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (UL L 270, 21. 10. 2003, str. 70).

2

(3)  UL C 107, 30.4.2004

3

(4)  Na primer, odstavek 3 člena 149 Finančne uredbe, ki dovoljuje, da se nevezana sredstva Jamstvenega oddelka EKUJS za razvoj podeželja prenesejo v naslednje proračunsko leto, ne bo več potreben zaradi uvedbe EKSRP.

4

(5)  UL L 160, 26.6.1999, str. 80 in str. 103.

5

(6)  Člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999.

6

(7)  Člen 33 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999.

7

(8)  „Leader+“ je pobuda Skupnosti, ena izmed dopolnitev glavnih programov razvoja podeželja. Izvaja se v okviru aktivnega partnerstva na lokalni ravni („lokalne akcijske skupine“) in si prizadeva spodbuditi razvijanje in preizkušanje novih pristopov k celostnemu in trajnostnemu razvoju, ki lahko vpliva, popolni in/ali okrepi politiko razvoja podeželja znotraj Skupnosti.

8

(9)  Večina pomoči bo v prihodnje izvršena v obliki proizvodno nevezane pomoči.

9

(10)  Trenutno se mora za določitev ravni odhodkov za, na primer, Predelavo in trženje v EU-15 upoštevati EKUJS Jamstveni del [proračunska postavka 05 04 01 09], ki ni zajet v območje Cilja 1, skupaj z ustreznimi deli operativnega postopka na območjih Cilja 1, ki poleg tega niso jasno opredeljivi [neopredeljiv del proračunske postavke 05 04 02 01]. Pozitiven vidik vključitve vseh odhodkov za razvoj podeželja v EKSRP je, da bodo države članice lahko uporabljale sredstva, ki so na razpolago pod modulacijo tako, da bodo preusmerile nekatere odhodke iz neposrednih plačil v razvoj podeželja (člen 12(2) predloga) za vse ukrepe za razvoj podeželja. V okviru trenutno veljavnih pravil takšna dodatna sredstva niso na razpolago za ukrepe razvoja podeželja, ki jih financira Usmerjevalni oddelek EKUJS.

10

proračunska postavka 05 04 01 09

neopredeljiv del proračunske postavke 05 04 02 01

(11)  Pogodba uporablja terminologijo „sklad“. Vendar pa z vidika finančnega upravljanja predlagana „sklada“ predstavljata podniza splošnega proračuna in bi tako bilo dovolj, da se ju loči z uporabo proračunskih poglavij.

11

(12)  UL C 285, 21.11.2002.

12

(13)  UL C 401, 22.12.1998.

13

(14)  Kot so tisti, ki jih je pripravilo Mednarodno združenje računovodij (IFAC) ali Mednarodna organizacija vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI).

14

(15)  UL C 295, 30.11.2004.

15

(16)  Diferencirana proračunska sredstva se uporabljajo za financiranje večletnih dejavnosti na določenih proračunskih področjih. Vključujejo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

16

(17)  UL C 162, 5.6.2001.

17

(18)  Glej Mnenje št. 2/2001, odstavki 29, 30 in 77.

18

(19)  UL L 244, 29.9.2000, str. 27.

19

(20)  UL C 172, 18.6.1999.

20

(21)  Sodišče je, ne da bi izrazilo dvom v vlogo kmetijske smernice, v svojem Mnenju št. 9/1999 (UL C 334, 23.11.1999), odstavkih 1 in 5, kritiziralo zapletenost njenega izračunavanja, nenatančnost njenih opredelitev in posledično težavnost pri nadzoru skladnosti. Trenutni predlogi za utrditev in poenotenje obravnave kmetijskih izdatkov bi morali skupaj z izvrševanjem proračuna, ki temelji na dejavnostih, olajšati izračunavanje smernice in njeno nadziranje.

21

(22)  COM(2004) 498, konč. z dne 14. julija 2004.

22

(23)  Glej COM(2004) 490, konč. z dne 14. julija 2004„Predlog za uredbo Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)“.

23

(24)  UL C 269, 4.11.2004.

24

(25)  Sistemi notranje kontrole morajo aktivno prispevati k izboljševanju finančnega upravljanja, s tem da zagotavljajo, da se izvedejo sanacijski ukrepi in izterjave (glej Mnenje 2/2004 o modelu enotne revizije, odstavek VII in odstavek 36.)

25

(26)  Odstavek 4 člena 32 navaja:...„se Komisija lahko odloči, da za izterjane vsote bremeni državo članico ...“. Sodišče meni, da bi bilo ubeseditev potrebno spremeniti na ...„Komisija se odloči ...“.

26

se

lahko

se

(27)  Člen 33 odstavek 5 navaja: ... „se Komisija lahko odloči, da za izterjane vsote bremeni državo članico ...“. Sodišče meni, da bi bilo ubeseditev potrebno spremeniti na „Komisija se odloči ...“.

27

se

lahko

se odloči

---

| 20.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 121/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 121/14

---

MNENJE št. 2/2005

o predlogu za Uredbo Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (COM(2004) 492 konč. z dne 14. julija 2004)

(predstavljeno v skladu z odstavkom 4(2) člena 248, ES)

(2005/C 121/02)

KAZALO

| 1–29 | SPLOŠNE UGOTOVITVE |
| --- | --- |

1–29

| 30 | POSEBNE UGOTOVITVE |
| --- | --- |

30

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 5, 10, 158-162, 248(4), drugi pododstavek, 274 in 279 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) in njenih pravil za izvajanje (2),

ob upoštevanju prošnje Sveta za mnenje, ki jo je Računsko sodišče prejelo 3. januarja 2005,

ob upoštevanju predloga splošne uredbe, ki ga je predstavila Komisija (3),

ob upoštevanju razširjene presoje posledic predlaganega regulativnega paketa, ki revidira uredbe za upravljanje Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada (4),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi s posameznimi odgovornostmi držav članic in Komisije v deljenem upravljanju Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada (5),

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Gradimo našo skupno prihodnost: Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije“ (6),

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o finančnih perspektivah za obdobje 2007-2013 (7),

ob upoštevanju Mnenja Sodišča št. 2/2004 (8) o modelu „enotne revizije“,

ker Skupnost v skladu s členom 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ukrepa na področjih, ki niso v njeni izključni pristojnosti, samo če in v kolikor so lahko cilji predlaganega ukrepa, zaradi njegovega obsega ali učinkov, bolje doseženi na ravni Skupnosti;

ker člen 274 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti določa, da je Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna, ob upoštevanju načel dobrega finančnega poslovodenja, in da države članice sodelujejo s Komisijo pri zagotavljanju, da so dodeljena sredstva porabljena v skladu s temi načeli;

ker se na področju strukturnih skladov in kohezijskega sklada proračun izvršuje v okviru deljenega upravljanja z državami članicami, kot določa člen 53(3) Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti; ker člen 54 Finančne uredbe zahteva, da morajo biti naloge izvrševanja, ki se prenesejo, jasno opredeljene in njihovo izvajanje v celoti nadzorovano;

ker učinkovit in uspešen notranji nadzor nad proračunom Evropske unije pomeni, da je treba postaviti jasne in dosledne cilje, ki zagotavljajo učinkovito usklajevanje, podajanje informacij o stroških in koristih in dosledno izvajanje zahtev;

ker morajo sistemi notranje kontrole, ki pokrivajo prihodke in odhodke Evropske unije, dajati zadovoljivo zagotovilo, da so prihodki pobrani in odhodki porabljeni v skladu z veljavnimi pravnimi določbami in upravljani tako, da se doseže stroškovna učinkovitost –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Uvod

| 1. | Predlog uredbe v bistvu ohranja okvir, ki se je uveljavil v preteklih programskih obdobjih. Poleg tega se osredotoča na večje poenostavljanje, zlasti v zvezi s finančnimi instrumenti in izbiro tem ter, splošneje, na sisteme za izvajanje, upravljanje in nadzor. Sodišče je posebno pozornost namenilo posledicam predlaganih ukrepov na finančno poslovodenje in finančni nadzor. |
| --- | --- |

1.

Predlog uredbe v bistvu ohranja okvir, ki se je uveljavil v preteklih programskih obdobjih. Poleg tega se osredotoča na večje poenostavljanje, zlasti v zvezi s finančnimi instrumenti in izbiro tem ter, splošneje, na sisteme za izvajanje, upravljanje in nadzor. Sodišče je posebno pozornost namenilo posledicam predlaganih ukrepov na finančno poslovodenje in finančni nadzor.

Odgovornost za izvrševanje proračuna Skupnosti

| 2. | Pravni okvir za izvrševanje proračuna Skupnosti je določen v členu 274 Pogodbe ES in Komisija v skladu z njim izvršuje proračun na lastno odgovornost in v sodelovanju z državami članicami, ob upoštevanju načela o dobrem finančnem poslovodenju. |
| --- | --- |

2.

Pravni okvir za izvrševanje proračuna Skupnosti je določen v členu 274 Pogodbe ES in Komisija v skladu z njim izvršuje proračun na lastno odgovornost in v sodelovanju z državami članicami, ob upoštevanju načela o dobrem finančnem poslovodenju.

| 3. | V kontekstu različnih metod za izvrševanje proračuna Skupnosti strukturni ukrepi sodijo med področja „deljenega upravljanja“, kjer „se naloge izvrševanja prenesejo na države članice“ (9). Za upravljanje strukturnih ukrepov in nadzor nad njimi so zadolženi ne samo številni oddelki Komisije, ampak tudi na stotine nacionalnih, regionalnih in lokalnih uradov in oddelkov v državah članicah. Ti ukrepi lahko v prihodnosti predstavljajo skoraj polovico odobrenih sredstev v proračunu Skupnosti. |
| --- | --- |

3.

V kontekstu različnih metod za izvrševanje proračuna Skupnosti strukturni ukrepi sodijo med področja „deljenega upravljanja“, kjer „se naloge izvrševanja prenesejo na države članice“ (9). Za upravljanje strukturnih ukrepov in nadzor nad njimi so zadolženi ne samo številni oddelki Komisije, ampak tudi na stotine nacionalnih, regionalnih in lokalnih uradov in oddelkov v državah članicah. Ti ukrepi lahko v prihodnosti predstavljajo skoraj polovico odobrenih sredstev v proračunu Skupnosti.

| 4. | Aktualna pravila, ki urejajo strukturne ukrepe (Uredba št. 1260/1999) že sedaj določajo:






  (a) | da so „pri uporabi načela subsidiarnosti za izvajanje pomoči pristojne države članice, [...] brez poseganja v pooblastila Komisije, predvsem glede izvrševanja splošnega proračuna Evropskih skupnosti“ (člen 8(3)); |
| --- | --- | --- |

4.

Aktualna pravila, ki urejajo strukturne ukrepe (Uredba št. 1260/1999) že sedaj določajo:

(a)

da so „pri uporabi načela subsidiarnosti za izvajanje pomoči pristojne države članice, [...] brez poseganja v pooblastila Komisije, predvsem glede izvrševanja splošnega proračuna Evropskih skupnosti“ (člen 8(3));

| (b) | da je „ne glede na člen 8(3) organ upravljanja [...] odgovoren za učinkovitost in pravilnost upravljanja in izvajanja [...]“ (člen 34(1)); |
| --- | --- |

(b)

da je „ne glede na člen 8(3) organ upravljanja [...] odgovoren za učinkovitost in pravilnost upravljanja in izvajanja [...]“ (člen 34(1));

| (c) | da so „brez poseganja v pristojnost Komisije glede izvrševanja splošnega proračuna Evropskih skupnosti za finančni nadzor pomoči odgovorne predvsem države članice [...]“ (člen 38(1)). |
| --- | --- |

(c)

da so „brez poseganja v pristojnost Komisije glede izvrševanja splošnega proračuna Evropskih skupnosti za finančni nadzor pomoči odgovorne predvsem države članice [...]“ (člen 38(1)).

| 5. | Predlog uredbe se v členu 12 sklicuje na deljeno upravljanje v smislu člena 53(3) Finančne uredbe. Vendar pa v besedilu predloga ni sklicevanja na končno odgovornost Komisije. Tako je v zadnjem stavku člena 12(1) določeno, da „države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z načelom dobrega finančnega upravljanja“, člen 12(2) pa bistveno omeji odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna na preverjanje „obstoja in ustreznega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor v državah članicah [...]“; člen 69(1) pa določa, da so države članice edine odgovorne: „Države članice so odgovorne za zagotavljanje dobrega finančnega upravljanja operativnih programov in zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov“. Za nameček je državam članicam dodeljena splošna obveznost, da zagotovijo skladnost ukrepov strokovne pomoči s pravom Skupnosti (členi 39(f), 59(a), 60(b)(ii) in 66(2)(g)). Vendar pa dejstvo, da se naloge izvrševanja prenesejo na države članice, ne sme omejiti končne odgovornosti Komisije. V kontekstu, kjer so države članice tako upravičenke do sredstev Skupnosti kot odgovorne za izvajanje ukrepov, lahko le Komisija zagotavlja, da se cilji Skupnosti izpolnjujejo strokovno in dosledno. Zato je bistvenega pomena, da se pojem končna odgovornost Komisije, kot je predviden v členu 274 Pogodbe, nedvoumno opredeli v členih, ki govorijo o odgovornosti držav članic. |
| --- | --- |

5.

Predlog uredbe se v členu 12 sklicuje na deljeno upravljanje v smislu člena 53(3) Finančne uredbe. Vendar pa v besedilu predloga ni sklicevanja na končno odgovornost Komisije. Tako je v zadnjem stavku člena 12(1) določeno, da „države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z načelom dobrega finančnega upravljanja“, člen 12(2) pa bistveno omeji odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna na preverjanje „obstoja in ustreznega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor v državah članicah [...]“; člen 69(1) pa določa, da so države članice edine odgovorne: „Države članice so odgovorne za zagotavljanje dobrega finančnega upravljanja operativnih programov in zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov“. Za nameček je državam članicam dodeljena splošna obveznost, da zagotovijo skladnost ukrepov strokovne pomoči s pravom Skupnosti (členi 39(f), 59(a), 60(b)(ii) in 66(2)(g)). Vendar pa dejstvo, da se naloge izvrševanja prenesejo na države članice, ne sme omejiti končne odgovornosti Komisije. V kontekstu, kjer so države članice tako upravičenke do sredstev Skupnosti kot odgovorne za izvajanje ukrepov, lahko le Komisija zagotavlja, da se cilji Skupnosti izpolnjujejo strokovno in dosledno. Zato je bistvenega pomena, da se pojem končna odgovornost Komisije, kot je predviden v členu 274 Pogodbe, nedvoumno opredeli v členih, ki govorijo o odgovornosti držav članic.

| 6. | Velja opozoriti, da bi v primeru, ko Komisija ne bi več imela končne odgovornosti za izvrševanje proračuna, finančni postopek Skupnosti, zlasti postopek razrešnice, v veliki meri izgubil svojo pomembnost. Priporočila proračunskih organov (člen 276(3) Pogodbe ES) bi izgubila ves praktični učinek. |
| --- | --- |

6.

Velja opozoriti, da bi v primeru, ko Komisija ne bi več imela končne odgovornosti za izvrševanje proračuna, finančni postopek Skupnosti, zlasti postopek razrešnice, v veliki meri izgubil svojo pomembnost. Priporočila proračunskih organov (člen 276(3) Pogodbe ES) bi izgubila ves praktični učinek.

Predlagani ureditveni okvir

Pogoji za primeren nadzorni okvir

| 7. | Da bi Komisija lahko prevzela končno odgovornost za izvrševanje proračuna, mora predlog uredbe upoštevati naslednje ključne vidike, ki podpirajo mnenje št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“: |
| --- | --- |

7.

Da bi Komisija lahko prevzela končno odgovornost za izvrševanje proračuna, mora predlog uredbe upoštevati naslednje ključne vidike, ki podpirajo mnenje št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“:

(i)   Intenzivnost pregledov

| 8. | V sedanji zakonodaji ni določbe v zvezi z intenzivnostjo pregledov na ravni končnega upravičenca, ki bi temeljila na primerjavi stroškov pregledov, ki bremenijo države članice in Komisijo, ter s tem povezanimi koristmi. Predlog le posredno omenja vprašanje vzpostavitve sprejemljive stopnje zaupanja in pomembnosti (člen 61(1)(e)(ii) in 61(1)(g)). Zaželeno bi bilo, da se v pravilih za izvajanje, predvidenih v členu 58(6), izrecno določijo ustrezni kriteriji. Treba bi bilo opredeliti tudi pojma „zadovoljivo zagotovilo“ in „veljavnost zahteve“. |
| --- | --- |

8.

V sedanji zakonodaji ni določbe v zvezi z intenzivnostjo pregledov na ravni končnega upravičenca, ki bi temeljila na primerjavi stroškov pregledov, ki bremenijo države članice in Komisijo, ter s tem povezanimi koristmi. Predlog le posredno omenja vprašanje vzpostavitve sprejemljive stopnje zaupanja in pomembnosti (člen 61(1)(e)(ii) in 61(1)(g)). Zaželeno bi bilo, da se v pravilih za izvajanje, predvidenih v členu 58(6), izrecno določijo ustrezni kriteriji. Treba bi bilo opredeliti tudi pojma „zadovoljivo zagotovilo“ in „veljavnost zahteve“.

(ii)   Opredelitev ustreznih standardov

| 9. | V omembi „mednarodnih revizijskih standardov“ (člen 61(1)(a)) ni dovolj jasno opredeljeno, da nadzorni postopki temeljijo na skupnih standardih in načelih. Zgoraj omenjena pravila za izvajanje bi morala vsebovati določbo o predhodnem sprejemnem postopku, ki bi pokrival tako revizijo sistemov kot revizijo samih operacij. |
| --- | --- |

9.

V omembi „mednarodnih revizijskih standardov“ (člen 61(1)(a)) ni dovolj jasno opredeljeno, da nadzorni postopki temeljijo na skupnih standardih in načelih. Zgoraj omenjena pravila za izvajanje bi morala vsebovati določbo o predhodnem sprejemnem postopku, ki bi pokrival tako revizijo sistemov kot revizijo samih operacij.

(iii)   Organizacija sistemov za upravljanje in nadzor

| 10. | Člen 54 Finančne uredbe določa, da morajo biti naloge izvrševanja, ki se prenesejo, jasno opredeljene in njihovo izvajanje v celoti nadzorovano. Člen 35(1) pravil za izvajanje te uredbe določa, da Komisija v primeru deljenega upravljanja najprej izvede kontrolne preglede dokumentacije in preglede na kraju samem, in sicer v zvezi z obstojem, primernostjo in pravilnim delovanjem postopkov in sistemov v organizacijah, na katere prenese upravljanje. Predlog uredbe ne upošteva teh določb, in sicer glede tega, da morajo, dokler Komisija ne sprejme operativnega programa, vzpostavitev sistemov za upravljanje in nadzor zagotavljati samo države članice (člen 70). V tem kontekstu bi se bilo zaželeno dogovoriti za odobritveni postopek ali vsaj za to, da Komisija nadzira postopke, s katerimi se na nacionalni ravni imenuje telesa za upravljanje in nadzor. Poleg tega bi bilo zaželeno, da se na nacionalni ravni ustanovi posredniški organ, ki bi zagotavljal povezavo z organi Skupnosti. |
| --- | --- |

10.

Člen 54 Finančne uredbe določa, da morajo biti naloge izvrševanja, ki se prenesejo, jasno opredeljene in njihovo izvajanje v celoti nadzorovano. Člen 35(1) pravil za izvajanje te uredbe določa, da Komisija v primeru deljenega upravljanja najprej izvede kontrolne preglede dokumentacije in preglede na kraju samem, in sicer v zvezi z obstojem, primernostjo in pravilnim delovanjem postopkov in sistemov v organizacijah, na katere prenese upravljanje. Predlog uredbe ne upošteva teh določb, in sicer glede tega, da morajo, dokler Komisija ne sprejme operativnega programa, vzpostavitev sistemov za upravljanje in nadzor zagotavljati samo države članice (člen 70). V tem kontekstu bi se bilo zaželeno dogovoriti za odobritveni postopek ali vsaj za to, da Komisija nadzira postopke, s katerimi se na nacionalni ravni imenuje telesa za upravljanje in nadzor. Poleg tega bi bilo zaželeno, da se na nacionalni ravni ustanovi posredniški organ, ki bi zagotavljal povezavo z organi Skupnosti.

| 11. | Sistem, v katerem projekte upravljajo nacionalni ali regionalni organi, mora spremljati znatna okrepitev nadzora Skupnosti (10). Ker bodo pravila za upravičenost izdatkov odslej v glavnem določena na nacionalni ravni, so zgoraj navedeni pogoji še toliko večjega pomena. |
| --- | --- |

11.

Sistem, v katerem projekte upravljajo nacionalni ali regionalni organi, mora spremljati znatna okrepitev nadzora Skupnosti (10). Ker bodo pravila za upravičenost izdatkov odslej v glavnem določena na nacionalni ravni, so zgoraj navedeni pogoji še toliko večjega pomena.

Odgovornost na področju zakonitosti in pravilnosti

| 12. | Člen 60(1) Finančne uredbe določa, da je odredbodajalec odgovoren za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov. V členu 53(6) je določeno tudi, da morajo pri deljenem upravljanju države članice izvajati redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, in sprejeti potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi začeti sodni pregon za izterjavo nepravilno plačanih sredstev. |
| --- | --- |

12.

Člen 60(1) Finančne uredbe določa, da je odredbodajalec odgovoren za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov. V členu 53(6) je določeno tudi, da morajo pri deljenem upravljanju države članice izvajati redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, in sprejeti potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi začeti sodni pregon za izterjavo nepravilno plačanih sredstev.

| 13. | Na podlagi teh določb predlog uredbe (člen 69(1)) državam članicam nalaga odgovornost za zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov (glej odstavek 5). Prenos odgovornosti na države članice je tudi posledica določbe iz člena 70, ki narekuje, da morajo države članice odobriti sistem upravljanja in nadzora. |
| --- | --- |

13.

Na podlagi teh določb predlog uredbe (člen 69(1)) državam članicam nalaga odgovornost za zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov (glej odstavek 5). Prenos odgovornosti na države članice je tudi posledica določbe iz člena 70, ki narekuje, da morajo države članice odobriti sistem upravljanja in nadzora.

| 14. | Res je, da lahko Komisija v primeru dvoma o pravilnem delovanju teh sistemov ali suma, da so prisotne nepravilnosti, ugotovljene ali domnevne, prekine plačevanje za obdobje od šestih do dvanajstih mesecev (člen 89). Predvideno je tudi, da lahko države članice in Komisija sprejmejo finančne popravke (člena 99 in 100). Vendar pa so lahko ti ukrepi le omejen in dodaten prispevek k potrebni strogosti vsakdanjega upravljanja. Njihova učinkovitost je v glavnem odvisna od števila opravljenih pregledov. Poleg tega se lahko finančni popravki izvedejo šele po dogodku, zato sami ne morejo odpraviti vseh posledic transakcije, ki je bila izvedena kljub neizpolnjevanju predpisanih zahtev. |
| --- | --- |

14.

Res je, da lahko Komisija v primeru dvoma o pravilnem delovanju teh sistemov ali suma, da so prisotne nepravilnosti, ugotovljene ali domnevne, prekine plačevanje za obdobje od šestih do dvanajstih mesecev (člen 89). Predvideno je tudi, da lahko države članice in Komisija sprejmejo finančne popravke (člena 99 in 100). Vendar pa so lahko ti ukrepi le omejen in dodaten prispevek k potrebni strogosti vsakdanjega upravljanja. Njihova učinkovitost je v glavnem odvisna od števila opravljenih pregledov. Poleg tega se lahko finančni popravki izvedejo šele po dogodku, zato sami ne morejo odpraviti vseh posledic transakcije, ki je bila izvedena kljub neizpolnjevanju predpisanih zahtev.

Odgovornost na področju dobrega finančnega poslovodenja

| 15. | Člen 60(1) Finančne uredbe določa, da mora odredbodajalec izvrševati odhodke v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Člen 27 iste uredbe narekuje pogoje za porabo proračunskih sredstev Skupnosti v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Ta člen določa, da morajo biti za vse dejavnosti, ki jih zajema proračun, določeni specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Komisija mora izvajati predhodno in naknadno ocenjevanje, rezultati ocenjevanja pa se nato pošljejo proračunskim uporabnikom ter zakonodajnim organom in proračunskemu organu. |
| --- | --- |

15.

Člen 60(1) Finančne uredbe določa, da mora odredbodajalec izvrševati odhodke v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Člen 27 iste uredbe narekuje pogoje za porabo proračunskih sredstev Skupnosti v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Ta člen določa, da morajo biti za vse dejavnosti, ki jih zajema proračun, določeni specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Komisija mora izvajati predhodno in naknadno ocenjevanje, rezultati ocenjevanja pa se nato pošljejo proračunskim uporabnikom ter zakonodajnim organom in proračunskemu organu.

| 16. | Predlog uredbe državam članicam nalaga odgovornost za dobro finančno poslovodenje (člen 69). Vendar pa se ta določba samo sklicuje na obstoj „ustreznih napotkov“ v zvezi z vzpostavitvijo sistemov za upravljanje in nadzor, ki bodo zagotovili, da so sredstva Skupnosti porabljena „učinkovito in pravilno“. V zvezi z učinkovitostjo (11) se predlog uredbe sklicuje skoraj izključno na sisteme za upravljanje in nadzor ter implicitno na sisteme, ki urejajo samo zakonitost in pravilnost. Člen 59 predloga je omejen na prenos odgovornosti upravljanja in „učinkovitega, smotrnega in pravilnega“ izvajanja programov na organ za upravljanje in se v pododstavku (e) sklicuje na standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico v zvezi s predhodnim ocenjevanjem. |
| --- | --- |

16.

Predlog uredbe državam članicam nalaga odgovornost za dobro finančno poslovodenje (člen 69). Vendar pa se ta določba samo sklicuje na obstoj „ustreznih napotkov“ v zvezi z vzpostavitvijo sistemov za upravljanje in nadzor, ki bodo zagotovili, da so sredstva Skupnosti porabljena „učinkovito in pravilno“. V zvezi z učinkovitostjo (11) se predlog uredbe sklicuje skoraj izključno na sisteme za upravljanje in nadzor ter implicitno na sisteme, ki urejajo samo zakonitost in pravilnost. Člen 59 predloga je omejen na prenos odgovornosti upravljanja in „učinkovitega, smotrnega in pravilnega“ izvajanja programov na organ za upravljanje in se v pododstavku (e) sklicuje na standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico v zvezi s predhodnim ocenjevanjem.

| 17. | V zvezi z ožjim vprašanjem ocenjevanj predlog uredbe opredeljuje, da se morata o metodah in standardih ocenjevanja, ki se uporabljajo (člen 45(5)), dogovoriti Komisija in država članica (člen 59(e)). Kakovost teh standardov bo posebej pomembna pri predhodnem ocenjevanju, ki se prenese na države članice (člen 46(2) in 46(3)), te pa morajo med drugim ugotoviti dodano vrednost, ki jo operativni programi prinašajo Skupnosti. |
| --- | --- |

17.

V zvezi z ožjim vprašanjem ocenjevanj predlog uredbe opredeljuje, da se morata o metodah in standardih ocenjevanja, ki se uporabljajo (člen 45(5)), dogovoriti Komisija in država članica (člen 59(e)). Kakovost teh standardov bo posebej pomembna pri predhodnem ocenjevanju, ki se prenese na države članice (člen 46(2) in 46(3)), te pa morajo med drugim ugotoviti dodano vrednost, ki jo operativni programi prinašajo Skupnosti.

| 18. | Zato je posebej pomembno, da pravila za izvajanje, ki jih v skladu s členom 58(6) predloga uredbe sprejme Komisija, vsebujejo vsa potrebna pojasnila o teh vidikih. |
| --- | --- |

18.

Zato je posebej pomembno, da pravila za izvajanje, ki jih v skladu s členom 58(6) predloga uredbe sprejme Komisija, vsebujejo vsa potrebna pojasnila o teh vidikih.

Hranjenje spremnih dokumentov

| 19. | Člen 88 predloga uredbe navaja, da morajo biti spremni dokumenti v zvezi z izdatki dostopni Komisiji in Računskemu sodišču vsaj za obdobje treh let po zaključku operativnega programa. V primeru sofinancirane pomoči, ko je upravičenost izdatkov v veliki meri odvisna od nacionalne zakonodaje, bi bilo zaželeno izrecno navesti, da triletni rok ne posega v nacionalna pravila, ki določajo daljša obdobja. |
| --- | --- |

19.

Člen 88 predloga uredbe navaja, da morajo biti spremni dokumenti v zvezi z izdatki dostopni Komisiji in Računskemu sodišču vsaj za obdobje treh let po zaključku operativnega programa. V primeru sofinancirane pomoči, ko je upravičenost izdatkov v veliki meri odvisna od nacionalne zakonodaje, bi bilo zaželeno izrecno navesti, da triletni rok ne posega v nacionalna pravila, ki določajo daljša obdobja.

| 20. | Te pripombe se nanašajo tudi na delno zaprtje operativnih programov (člen 97). V tem posebnem primeru bi se z odstopanjem od splošnega pravila (člen 88) obdobje za hranjenje spremnih dokumentov začelo na dan delnega zaprtja (člen 98(2)). Zaradi tega bi bila preverjanja operativnega programa ob koncu programskega obdobja zelo omejena, saj spremni dokumenti za dejavnosti, ki so bile zaključene predčasno, morda ne bi bili več dostopni. Sodišče meni, da bi to lahko poseglo v njegove posebne revizijske pravice, opredeljene v členu 248 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

20.

Te pripombe se nanašajo tudi na delno zaprtje operativnih programov (člen 97). V tem posebnem primeru bi se z odstopanjem od splošnega pravila (člen 88) obdobje za hranjenje spremnih dokumentov začelo na dan delnega zaprtja (člen 98(2)). Zaradi tega bi bila preverjanja operativnega programa ob koncu programskega obdobja zelo omejena, saj spremni dokumenti za dejavnosti, ki so bile zaključene predčasno, morda ne bi bili več dostopni. Sodišče meni, da bi to lahko poseglo v njegove posebne revizijske pravice, opredeljene v členu 248 Pogodbe ES.

Povečana učinkovitost programov

Programiranje in zastavljanje ciljev

| 21. | Predlog določa, da mora vsaka država članica izdelati „nacionalni strateški referenčni okvir“, ki je skladen s „strateškimi smernicami Skupnosti za gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo“, ki jih določi Svet (člen 23). Vendar pa poglavje „Nacionalni strateški referenčni okvir“ ne omenja cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. |
| --- | --- |

21.

Predlog določa, da mora vsaka država članica izdelati „nacionalni strateški referenčni okvir“, ki je skladen s „strateškimi smernicami Skupnosti za gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo“, ki jih določi Svet (člen 23). Vendar pa poglavje „Nacionalni strateški referenčni okvir“ ne omenja cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“.

| 22. | Vsebina „nacionalnega strateškega referenčnega okvira“ (člen 25) ni dovolj natančna (kar zadeva meritve, razporejanje sredstev in pričakovane rezultate), da bi zagotovila podrobne informacije v zvezi z nacionalno in regionalno razvojno strategijo. Tudi „tematske in teritorialne prednostne naloge“, ki naj bi opredelile financirane ukrepe, niso ustrezno obrazložene. Razen tega bo ta okvir najbrž omejen izključno na področja sofinancirane pomoči. Zato Komisija, ki mora sprejeti okvire, ne bo mogla poudariti tega ali onega vidika v operativnih programih. |
| --- | --- |

22.

Vsebina „nacionalnega strateškega referenčnega okvira“ (člen 25) ni dovolj natančna (kar zadeva meritve, razporejanje sredstev in pričakovane rezultate), da bi zagotovila podrobne informacije v zvezi z nacionalno in regionalno razvojno strategijo. Tudi „tematske in teritorialne prednostne naloge“, ki naj bi opredelile financirane ukrepe, niso ustrezno obrazložene. Razen tega bo ta okvir najbrž omejen izključno na področja sofinancirane pomoči. Zato Komisija, ki mora sprejeti okvire, ne bo mogla poudariti tega ali onega vidika v operativnih programih.

| 23. | Tudi za operativne programe je značilno pomanjkanje natančnosti, saj se v zvezi z različnimi ukrepi za dosego prednostnih ciljev ne zahteva nikakršnih informacij. To preprečuje vsakršno primerjavo med posameznimi ukrepi. Določeni cilji bi bili količinsko opredeljeni z omejenim številom kazalcev izvajanja, rezultatov in učinkov. V primerjavi s sedanjo zakonodajo se ne zahteva več opisa dogovorov za upravljanje vsakega operativnega programa (člen 36). Tako niti „nacionalni strateški referenčni okvir“ niti operativni programi za Komisijo ne bi več predstavljali pravih instrumentov upravljanja in nadzora. Zato ni jasno, kako bo Komisija lahko ugotovila, da je bilo na nacionalni ravni izvedeno usklajevanje z operativnimi programi. |
| --- | --- |

23.

Tudi za operativne programe je značilno pomanjkanje natančnosti, saj se v zvezi z različnimi ukrepi za dosego prednostnih ciljev ne zahteva nikakršnih informacij. To preprečuje vsakršno primerjavo med posameznimi ukrepi. Določeni cilji bi bili količinsko opredeljeni z omejenim številom kazalcev izvajanja, rezultatov in učinkov. V primerjavi s sedanjo zakonodajo se ne zahteva več opisa dogovorov za upravljanje vsakega operativnega programa (člen 36). Tako niti „nacionalni strateški referenčni okvir“ niti operativni programi za Komisijo ne bi več predstavljali pravih instrumentov upravljanja in nadzora. Zato ni jasno, kako bo Komisija lahko ugotovila, da je bilo na nacionalni ravni izvedeno usklajevanje z operativnimi programi.

Izboljšano povezovanje ukrepov pomoči

| 24. | V razširjeni presoji posledic ni navedenih razlogov za ohranjanje ločenih skladov (v primerjavi z možnim združevanjem skladov, ki je določeno v členu 161 Pogodbe ES), čeprav bi to moral biti predmet temeljite analize z vidika prednosti in pomanjkljivosti vseh razpoložljivih možnosti. V razširjeni presoji posledic so namreč navedeni argumenti za ustanovitev enotnega sklada. Glede sedanjega Cilja 2 je dejansko navedeno, da sta relativna tematska raznolikost financiranih projektov in drobitev, ki jo je povzročila razdelitev območij, blokirali izvajanje ustreznih politik. Poleg tega v okviru Cilja 3 ni bilo mogoče dovolj izkoristiti sinergije Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS). Iz tega izhaja, da sta potrebna:






  — | večja koncentriranost tem z namenom spodbujanja konkurenčnosti, |
| --- | --- | --- |

24.

V razširjeni presoji posledic ni navedenih razlogov za ohranjanje ločenih skladov (v primerjavi z možnim združevanjem skladov, ki je določeno v členu 161 Pogodbe ES), čeprav bi to moral biti predmet temeljite analize z vidika prednosti in pomanjkljivosti vseh razpoložljivih možnosti. V razširjeni presoji posledic so namreč navedeni argumenti za ustanovitev enotnega sklada. Glede sedanjega Cilja 2 je dejansko navedeno, da sta relativna tematska raznolikost financiranih projektov in drobitev, ki jo je povzročila razdelitev območij, blokirali izvajanje ustreznih politik. Poleg tega v okviru Cilja 3 ni bilo mogoče dovolj izkoristiti sinergije Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS). Iz tega izhaja, da sta potrebna:

—

večja koncentriranost tem z namenom spodbujanja konkurenčnosti,

| — | večje dopolnjevanje med ESRR in ESS, in sicer zunaj „konvergenčnega“ cilja. |
| --- | --- |

—

večje dopolnjevanje med ESRR in ESS, in sicer zunaj „konvergenčnega“ cilja.

| 25. | Vzpostavitev načela „en sklad, en operativni program“ s ciljem poenostavitve ne spodbuja iskanja potrebnih sinergij. |
| --- | --- |

25.

Vzpostavitev načela „en sklad, en operativni program“ s ciljem poenostavitve ne spodbuja iskanja potrebnih sinergij.

| 26. | V kontekstu cilja „konvergenčnosti“ je posebej težko upravičiti ločitev med Evropskim skladom za regionalni razvoj in Kohezijskim skladom. Ta sklada načeloma financirata iste operativne programe in zadevata iste teme (prometno infrastrukturo in okoljske projekte/ukrepe). Ustrezni ukrepi/projekti se pogosto dopolnjujejo (na primer, ko Kohezijski sklad in ESRR financirata različne odseke iste avtoceste). Razlika med njima je v upravičenosti na ravni regije/države [BDP na prebivalca manj kot 75 % povprečja Skupnosti v primeru Strukturnih skladov in BND na prebivalca manj kot 90 % povprečja Skupnosti v primeru Kohezijskega sklada], v zgornji meji prispevkov (člen 51: 85 % za Kohezijski sklad in 75 % za ESRR, čeprav se lahko zgornja meja za ESRR v določenih primerih premakne na 85 % (člena 51(4) in 52(1)) in na ravni vnaprejšnjega financiranja (člen 81), ki znaša do 7 % za Strukturne sklade in 10,5 % za Kohezijski sklad. Ukrepe ESRR in projekte Kohezijskega sklada pogosto upravljajo isti javni subjekti. Pojma veliki projekti in profitni projekti sta enako veljavna za oba sklada. Zaradi doslednosti bi bilo primerno imeti enoten sklad, vsaj v primeru ESRR in Kohezijskega sklada, saj zgoraj navedene razlike ne predstavljajo večjih ovir za to. |
| --- | --- |

26.

V kontekstu cilja „konvergenčnosti“ je posebej težko upravičiti ločitev med Evropskim skladom za regionalni razvoj in Kohezijskim skladom. Ta sklada načeloma financirata iste operativne programe in zadevata iste teme (prometno infrastrukturo in okoljske projekte/ukrepe). Ustrezni ukrepi/projekti se pogosto dopolnjujejo (na primer, ko Kohezijski sklad in ESRR financirata različne odseke iste avtoceste). Razlika med njima je v upravičenosti na ravni regije/države [BDP na prebivalca manj kot 75 % povprečja Skupnosti v primeru Strukturnih skladov in BND na prebivalca manj kot 90 % povprečja Skupnosti v primeru Kohezijskega sklada], v zgornji meji prispevkov (člen 51: 85 % za Kohezijski sklad in 75 % za ESRR, čeprav se lahko zgornja meja za ESRR v določenih primerih premakne na 85 % (člena 51(4) in 52(1)) in na ravni vnaprejšnjega financiranja (člen 81), ki znaša do 7 % za Strukturne sklade in 10,5 % za Kohezijski sklad. Ukrepe ESRR in projekte Kohezijskega sklada pogosto upravljajo isti javni subjekti. Pojma veliki projekti in profitni projekti sta enako veljavna za oba sklada. Zaradi doslednosti bi bilo primerno imeti enoten sklad, vsaj v primeru ESRR in Kohezijskega sklada, saj zgoraj navedene razlike ne predstavljajo večjih ovir za to.

| 27. | Pri členu 3(2) predloga je težko jasno razlikovati med ukrepi iz pododstavka (a) in ukrepi iz pododstavka (b). Dejanska razlika je „teritorialna“ (območja, upravičena do financiranja) in „finančna“ (stopnje prispevka). |
| --- | --- |

27.

Pri členu 3(2) predloga je težko jasno razlikovati med ukrepi iz pododstavka (a) in ukrepi iz pododstavka (b). Dejanska razlika je „teritorialna“ (območja, upravičena do financiranja) in „finančna“ (stopnje prispevka).

| 28. | Iz praktičnega vidika je določba iz člena 33 (financiranje samo iz enega sklada z omejitvijo na 5 % financiranja iz drugega sklada) dodatna komplikacija, ki izhaja iz dejstva, da obstaja več skladov. |
| --- | --- |

28.

Iz praktičnega vidika je določba iz člena 33 (financiranje samo iz enega sklada z omejitvijo na 5 % financiranja iz drugega sklada) dodatna komplikacija, ki izhaja iz dejstva, da obstaja več skladov.

Primernost upravne zmogljivosti Komisije

| 29. | V preteklosti je Sodišče ugotovilo (12) več zamud na različnih stopnjah načrtovanja programov ali pri izvedbah pregledov, za katere so odgovorni oddelki Komisije. Zato je nujna vzpostavitev upravnih struktur in ustreznih postopkov. Poleg tega bi bilo treba v več predlaganih določbah (členi 31(5), 32(2), 40(3), 85(2) in 96(1)) postaviti natančne roke. Koristno bi bilo tudi, da bi oddelki, odgovorni za različne sklade, dosegli soglasje v zvezi z revizijsko strategijo, dodeljevanjem sredstev in zahtevano stopnjo zanesljivosti. |
| --- | --- |

29.

V preteklosti je Sodišče ugotovilo (12) več zamud na različnih stopnjah načrtovanja programov ali pri izvedbah pregledov, za katere so odgovorni oddelki Komisije. Zato je nujna vzpostavitev upravnih struktur in ustreznih postopkov. Poleg tega bi bilo treba v več predlaganih določbah (členi 31(5), 32(2), 40(3), 85(2) in 96(1)) postaviti natančne roke. Koristno bi bilo tudi, da bi oddelki, odgovorni za različne sklade, dosegli soglasje v zvezi z revizijsko strategijo, dodeljevanjem sredstev in zahtevano stopnjo zanesljivosti.

POSEBNE UGOTOVITVE

| 30. | Sodišče v spodnji tabeli navaja svoje posebne ugotovitve. V tem delu je v več primerih navedena odkrita nenatančnost v zvezi z določenimi časovnimi omejitvami in nekaterimi izrazi. Zaradi te nenatančnosti obstaja tveganje, da se zadevne določbe različno tolmači in da se ogrozi njihov pravni okvir. |
| --- | --- |

30.

Sodišče v spodnji tabeli navaja svoje posebne ugotovitve. V tem delu je v več primerih navedena odkrita nenatančnost v zvezi z določenimi časovnimi omejitvami in nekaterimi izrazi. Zaradi te nenatančnosti obstaja tveganje, da se zadevne določbe različno tolmači in da se ogrozi njihov pravni okvir.

| PREDLOG KOMISIJE | UGOTOVITVE SODIŠČA |
| --- | --- |
| Člen 3.1 |
| 1. | Dejavnosti Skupnosti po členu 158 Pogodbe so namenjene krepitvi gospodarske in socialne kohezije razširjene Skupnosti z namenom spodbujanja usklajenega, uravnovešenega in trajnostnega razvoja Skupnosti. Te dejavnosti se izvajajo s pomočjo Skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in ostalih obstoječih finančnih instrumentov. Usmerjene so v soočanje z izzivi, povezanimi z gospodarskimi, socialnimi in teritorialnimi neskladji, ki so nastala zlasti v državah in regijah, ki zaostajajo v razvoju, s pospeševanjem gospodarskega in socialnega prestrukturiranja in s staranjem prebivalstva. Dejavnosti Skladov vključujejo, na nacionalni in regionalni ravni, prednostne naloge Skupnosti v smeri trajnostnega razvoja s povečanjem rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter varovanja in kakovosti okolja. |

PREDLOG KOMISIJE

UGOTOVITVE SODIŠČA

Člen 3.1

1.

Dejavnosti Skupnosti po členu 158 Pogodbe so namenjene krepitvi gospodarske in socialne kohezije razširjene Skupnosti z namenom spodbujanja usklajenega, uravnovešenega in trajnostnega razvoja Skupnosti. Te dejavnosti se izvajajo s pomočjo Skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in ostalih obstoječih finančnih instrumentov. Usmerjene so v soočanje z izzivi, povezanimi z gospodarskimi, socialnimi in teritorialnimi neskladji, ki so nastala zlasti v državah in regijah, ki zaostajajo v razvoju, s pospeševanjem gospodarskega in socialnega prestrukturiranja in s staranjem prebivalstva. Dejavnosti Skladov vključujejo, na nacionalni in regionalni ravni, prednostne naloge Skupnosti v smeri trajnostnega razvoja s povečanjem rasti, konkurenčnosti in zaposlovanja, socialne vključenosti ter varovanja in kakovosti okolja.

Sklicevanje na izvedene dejavnosti iz člena 158 Pogodbe ES je nepopolno, ker ne vključuje razvoja podeželja. Vendar pa je v členu 3(3) navedeno, da pomoč Skladov ustrezno podpira obnovo podeželja in območij, ki so odvisna od ribištva, in sicer z gospodarsko diferenciacijo, ter gorskih območij.

Člen 3.2

| 2. | V ta namen ESRR, ESS, Kohezijski sklad, Evropska investicijska banka (EIB) in ostali obstoječi finančni instrumenti Skupnosti vsak na ustrezen način prispevajo k doseganju naslednjih treh ciljev:






  (a) | cilj „konvergence“ je usmerjen v pospeševanje konvergence najmanj razvitih držav članic in regij z izboljšanjem pogojev za rast in zaposlovanje s pomočjo povečevanja in izboljšanja kakovosti naložb v fizični in človeški kapital, razvoja inovacij in družbe znanja, prilagodljivosti na gospodarske in socialne spremembe, varovanja in izboljšanja okolja ter upravne učinkovitosti. Ta cilj predstavlja prednostno nalogo Skladov; |
| --- | --- | --- |

2.

V ta namen ESRR, ESS, Kohezijski sklad, Evropska investicijska banka (EIB) in ostali obstoječi finančni instrumenti Skupnosti vsak na ustrezen način prispevajo k doseganju naslednjih treh ciljev:

(a)

cilj „konvergence“ je usmerjen v pospeševanje konvergence najmanj razvitih držav članic in regij z izboljšanjem pogojev za rast in zaposlovanje s pomočjo povečevanja in izboljšanja kakovosti naložb v fizični in človeški kapital, razvoja inovacij in družbe znanja, prilagodljivosti na gospodarske in socialne spremembe, varovanja in izboljšanja okolja ter upravne učinkovitosti. Ta cilj predstavlja prednostno nalogo Skladov;

(...)

Predlog uredbe „upravno učinkovitost“ vključuje med dejavnosti, ki bodo financirane v okviru cilja „konvergence“. Koncept „upravne učinkovitosti“, ki se pojavlja tudi v členih 25.3(b) in 26.3(c), mora biti natančneje opredeljen, zlasti ker se v predlogu uredbe uporablja izraz „upravna sposobnost“ (člen 44.1).

Člen 5.1 in 5.2

| 1. | Regije upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov pod ciljem „konvergence“, so regije, ki ustrezajo ravni II po skupni statistični klasifikaciji regij (v nadaljevanju „NUTS raven II“), v pomenu Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003, katerih bruto domači proizvod na prebivalca (BDP), izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni [...], je nižji od 75 % povprečja Skupnosti. |
| --- | --- |

1.

Regije upravičene do financiranja iz Strukturnih skladov pod ciljem „konvergence“, so regije, ki ustrezajo ravni II po skupni statistični klasifikaciji regij (v nadaljevanju „NUTS raven II“), v pomenu Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003, katerih bruto domači proizvod na prebivalca (BDP), izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni [...], je nižji od 75 % povprečja Skupnosti.

| 2. | Regije NUTS ravni II, katerih BDP na prebivalca izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni [...], je med 75 % in [...] % povprečja Skupnosti, so na prehodni in posebni podlagi upravičeni do financiranja iz Strukturnih skladov. |
| --- | --- |

2.

Regije NUTS ravni II, katerih BDP na prebivalca izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni [...], je med 75 % in [...] % povprečja Skupnosti, so na prehodni in posebni podlagi upravičeni do financiranja iz Strukturnih skladov.

Upravičenosti regij zaradi številnih razsežnosti razlik v razvitosti ni mogoče ugotavljati le na podlagi BDP. Med vidiki, ki se jih ne sme spregledati, so razpoložljivost osnovne infrastrukture, stopnja brezposelnosti, produktivnost dela, gospodarska struktura, izobraževanje in usposabljanje, kakovost okolja, izseljevanje ter raziskave in razvoj.

Člen 5.2

| 2. | Regije NUTS ravni II, katerih BDP na prebivalca izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni [...], je med 75 % in [...] % povprečja Skupnosti, so na prehodni in posebni podlagi upravičeni do financiranja iz Strukturnih skladov. |
| --- | --- |

2.

Regije NUTS ravni II, katerih BDP na prebivalca izmerjen po pariteti kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Skupnosti za zadnja tri leta, za katera so podatki dostopni [...], je med 75 % in [...] % povprečja Skupnosti, so na prehodni in posebni podlagi upravičeni do financiranja iz Strukturnih skladov.

Treba je vstaviti (drugi) odstotek povprečja Skupnosti.

Člen 6.1

| 1. | Območja, upravičena do financiranja iz Strukturnih skladov po cilju „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“, so tista, ki niso zajeta v členu 5(1) in 5(2). Ob predložitvi nacionalnega strateškega referenčnega okvira (člen 25) vsaka zadevna država članica našteje NUTS I in NUTS II regije, za katere bo predložila program za financiranje s strani ESRR. |
| --- | --- |

1.

Območja, upravičena do financiranja iz Strukturnih skladov po cilju „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“, so tista, ki niso zajeta v členu 5(1) in 5(2). Ob predložitvi nacionalnega strateškega referenčnega okvira (člen 25) vsaka zadevna država članica našteje NUTS I in NUTS II regije, za katere bo predložila program za financiranje s strani ESRR.

Treba je poudariti, da je geografski okvir cilja „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ potencialno zelo širok in zato neselektiven. Treba je opredeliti merila za upravičenost do pomoči v zvezi s tem ciljem.

Člen 7.1 in 7.2

| 1. | Za namene čezmejnega sodelovanja so za financiranje upravičene regije Skupnosti NUTS ravni III Skupnosti ob notranjih in določenih zunanjih mejah in določene regije NUTS ravni III ob morskih mejah, ki jih praviloma loči največ 150 kilometrov, pri čemer se upoštevajo možni popravki, da se zagotovi skladnost in zveznost sodelovanja. Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija v skladu s postopkom iz člena 104(2) sprejme seznam upravičenih regij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

1.

Za namene čezmejnega sodelovanja so za financiranje upravičene regije Skupnosti NUTS ravni III Skupnosti ob notranjih in določenih zunanjih mejah in določene regije NUTS ravni III ob morskih mejah, ki jih praviloma loči največ 150 kilometrov, pri čemer se upoštevajo možni popravki, da se zagotovi skladnost in zveznost sodelovanja. Takoj, ko ta uredba stopi v veljavo, Komisija v skladu s postopkom iz člena 104(2) sprejme seznam upravičenih regij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

| 2. | Za namene transnacionalnega sodelovanja, na podlagi strateških smernic Skupnosti iz členov 23 in 24, Komisija v skladu s postopkom iz člena 104(2) sprejme seznam upravičenih transnacionalnih območij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

2.

Za namene transnacionalnega sodelovanja, na podlagi strateških smernic Skupnosti iz členov 23 in 24, Komisija v skladu s postopkom iz člena 104(2) sprejme seznam upravičenih transnacionalnih območij. Ta seznam je veljaven od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Pred določitvijo cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ bi morala biti narejena analiza razmer na teh območjih in z namenom koncentracije dejavnosti jasno opredeljene potrebe teh območij. Določbe v zvezi z izbiro upravičenih območij morajo biti dopolnjene s podrobno opredeljenimi merili, zlasti ponderji.

Člen 10.3

| 3. | Komisija se vsako leto posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo socialne partnerje, o pomoči Skladov. |
| --- | --- |

3.

Komisija se vsako leto posvetuje z organizacijami, ki predstavljajo socialne partnerje, o pomoči Skladov.

Člen 10.1(b) se nanaša na gospodarske in socialne partnerje. Bilo bi zaželeno, da se v odstavku 3 uporabi isti izraz.

Člen 13

| 1. | Prispevki Strukturnih skladov ne smejo nadomestiti javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice. |
| --- | --- |

1.

Prispevki Strukturnih skladov ne smejo nadomestiti javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice.

| 2. | Za regije, ki jih pokriva „konvergenčni“ cilj, Komisija in država članica določita stopnjo javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov, ki jih bo država članica vzdrževala v vseh zadevnih regijah skozi programsko obdobje. O tej višini se država članica in Komisija dogovorita znotraj nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz člena 25. |
| --- | --- |

2.

Za regije, ki jih pokriva „konvergenčni“ cilj, Komisija in država članica določita stopnjo javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov, ki jih bo država članica vzdrževala v vseh zadevnih regijah skozi programsko obdobje. O tej višini se država članica in Komisija dogovorita znotraj nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz člena 25.

| 3. | Višina izdatkov iz odstavka 2 ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju. Višina izdatkov se določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju. |
| --- | --- |

3.

Višina izdatkov iz odstavka 2 ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju. Višina izdatkov se določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju.

| 4. | Komisija v sodelovanju z vsako državo članico preveri dodatnost za „konvergenčni“ cilj sredi obdobja, leta 2011, in naknadno do 31. junija 2016. Če država članica do 31. junija 2016 ne more dokazati, da je bila dodatnost, dogovorjena v nacionalnem strateškem referenčnem okviru, spoštovana, Komisija sproži postopek finančnega popravka iz člena 101. |
| --- | --- |

4.

Komisija v sodelovanju z vsako državo članico preveri dodatnost za „konvergenčni“ cilj sredi obdobja, leta 2011, in naknadno do 31. junija 2016. Če država članica do 31. junija 2016 ne more dokazati, da je bila dodatnost, dogovorjena v nacionalnem strateškem referenčnem okviru, spoštovana, Komisija sproži postopek finančnega popravka iz člena 101.

Postopek za preverjanje načela dodatnosti je predviden samo za „konvergenčni“ cilj. Za druga dva cilja, ki predstavljata 20 % odobrenih sredstev, taka določba ni predvidena. Samo v obrazložitvenem memorandumu (odstavek 5.3) je določeno, da to preverjanje izvajajo države članice v skladu z načelom sorazmernosti. Poleg tega tudi ni predvideno, da se Komisijo obvešča o rezultatih preverjanj držav članic. V primerjavi s sedanjo zakonodajo (člen 11.3 Uredbe št. 1260/99) to predstavlja spremembo.

Člen 13.3

| 3. | Višina izdatkov iz odstavka 2 ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju.
  Višina izdatkov se določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju. |
| --- | --- |

3.

Višina izdatkov iz odstavka 2 ne sme biti manjša od realne višine povprečnih letnih izdatkov, prejetih v prejšnjem programskem obdobju.

Višina izdatkov se določi glede na splošne makroekonomske pogoje, v katerih poteka financiranje, in ob upoštevanju določenih posebnih gospodarskih razmer, zlasti privatizacij, kot tudi izredno visoke stopnje javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov države članice v prejšnjem programskem obdobju.

Možnost, da se upoštevajo tako makroekonomski pogoji kot tudi določene posebne gospodarske razmere, in to brez dodatnih pojasnil, odpira prostor za potencialno zelo široko interpretacijo.

Člen 16.1

| 1. | Skupna sredstva za cilj „konvergence“ znašajo 78,54 % sredstev iz prvega odstavka člena 15 (t.j. skupno 264,0 milijard EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:






  (a) | 67,34 % za financiranje iz člena 5(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; |
| --- | --- | --- |

1.

Skupna sredstva za cilj „konvergence“ znašajo 78,54 % sredstev iz prvega odstavka člena 15 (t.j. skupno 264,0 milijard EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:

(a)

67,34 % za financiranje iz člena 5(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah;

| (b) | 8,38 % za prehodno in posebno pomoč iz člena 5(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

8,38 % za prehodno in posebno pomoč iz člena 5(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah;

| (c) | 23,86 % za financiranje iz člena 5(3), z uporabo prebivalstva, BND na prebivalca ob upoštevanju izboljšanja nacionalne blaginje v predhodnem obdobju in površine kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; in |
| --- | --- |

(c)

23,86 % za financiranje iz člena 5(3), z uporabo prebivalstva, BND na prebivalca ob upoštevanju izboljšanja nacionalne blaginje v predhodnem obdobju in površine kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; in

| (d) | 0,42 % za financiranje iz člena 5(4), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razporeditve po državah članicah. |
| --- | --- |

(d)

0,42 % za financiranje iz člena 5(4), z uporabo upravičenega prebivalstva kot merila za izračun okvirne razporeditve po državah članicah.

Zaželeno bi bilo navesti, kako so bila merila za dodelitev sredstev ponderirana po različnih elementih.

Člen 16.2

| 2. | Letna razporeditev dodeljenih proračunskih sredstev iz odstavka 1, pododstavka (b) se od 1. januarja 2007 postopno zmanjšuje. Dodelitev v letu 2007 je nižja kot v letu 2006, razen za regije, ki niso v celoti upravičene do Cilja 1 na 1. januar 2000, v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999, in za katere bo dodelitev v letu 2007 objektivna in pravična. |
| --- | --- |

2.

Letna razporeditev dodeljenih proračunskih sredstev iz odstavka 1, pododstavka (b) se od 1. januarja 2007 postopno zmanjšuje. Dodelitev v letu 2007 je nižja kot v letu 2006, razen za regije, ki niso v celoti upravičene do Cilja 1 na 1. januar 2000, v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999, in za katere bo dodelitev v letu 2007 objektivna in pravična.

Izraz „objektivna in pravična“ ni opredeljen.

Člen 17.1

| 1. | Skupna sredstva za cilj „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ znašajo 17,22 % sredstev iz prvega odstavka člena 15 (t. j. skupno 57,9 milijard EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:






  (a) | 83,44 % za financiranje iz člena 6(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nezaposlenosti, stopnje zaposlenosti in gostote prebivalstva kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; in |
| --- | --- | --- |

1.

Skupna sredstva za cilj „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ znašajo 17,22 % sredstev iz prvega odstavka člena 15 (t. j. skupno 57,9 milijard EUR) in se med različnimi deli razdelijo na sledeč način:

(a)

83,44 % za financiranje iz člena 6(1), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nezaposlenosti, stopnje zaposlenosti in gostote prebivalstva kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah; in

| (b) | 16,56 % za prehodno in posebno pomoč iz člena 6(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

16,56 % za prehodno in posebno pomoč iz člena 6(2), z uporabo upravičenega prebivalstva, regionalne blaginje, nacionalne blaginje in nezaposlenosti kot meril za izračun okvirne razporeditve po državah članicah.

Zaželeno bi bilo navesti, kako so bila merila za dodelitev sredstev ponderirana po različnih elementih.

Člen 17.2

| 2. | Dodeljena proračunska sredstva iz odstavka 1, pododstavek a), se enakomerno porazdelijo med programe, ki jih financira ESRR, in programe, ki jih financira ESS. |
| --- | --- |

2.

Dodeljena proračunska sredstva iz odstavka 1, pododstavek a), se enakomerno porazdelijo med programe, ki jih financira ESRR, in programe, ki jih financira ESS.

Zaželeno bi bilo podrobneje opredeliti porazdelitev med ESRR in ESS.

Člen 17.4

| 4. | Letna razčlenitev dodeljenih proračunskih sredstev iz odstavka 1, pododstavka (b), se od 1. januarja 2007 postopno zmanjšuje. Dodelitev v letu 2007 je nižja kot v letu 2006, razen za regije, ki so od 2004 upravičene do Cilja 1 v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999, za katere bo dodelitev v letu 2007 objektivna in pravična. |
| --- | --- |

4.

Letna razčlenitev dodeljenih proračunskih sredstev iz odstavka 1, pododstavka (b), se od 1. januarja 2007 postopno zmanjšuje. Dodelitev v letu 2007 je nižja kot v letu 2006, razen za regije, ki so od 2004 upravičene do Cilja 1 v skladu z Uredbo (ES) št. 1260/1999, za katere bo dodelitev v letu 2007 objektivna in pravična.

Izraz „objektivna in pravična“ ni opredeljen.

Člen 22

Komisija zagotavlja, da skupna letna dodeljena proračunska sredstva iz Skladov za katero koli državo članico v skladu s to uredbo, vključno s prispevkom ESRR financiranju čezmejne vrste evropskega instrumenta o sosedstvu in partnerstvu v skladu z Uredbo (ES) št. [...] in predpristopnega instrumenta v skladu z Uredbo (ES) št. [...] ter iz dela Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) v skladu z Uredbo (ES) št. [...] s poreklom iz Usmerjevalnega oddelka EKUJS in iz Evropskega sklada za ribištvo (ESR) v skladu z Uredbo (ES) št. [...], ki prispevajo „konvergenčnemu“ cilju, ne bodo presegala 4 % BDP te države članice, ocenjenega v času sprejema medinstitucionalnega sporazuma.

Uredbe o drugih finančnih instrumentih iz prejšnjega odstavka razen Skladov vsebujejo podobno določbo.

V zvezi s skupnimi letnimi dodeljenimi proračunskimi sredstvi iz Skladov za katero koli državo članico ni bila vključena zamisel, navedena v uvodni določbi 30, da naj se letna proračunska sredstva dodelijo glede na absorbcijsko sposobnost države članice.

Člen 24

Najkasneje tri mesece po sprejetju te uredbe se sprejmejo strateške smernice Skupnosti iz člena 23, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe. Ta odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Strateške smernice Skupnosti so po potrebi predmet srednjeročnega ponovnega pregleda, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe, da se upoštevajo zlasti spremembe v prednostnih nalogah Skupnosti.

Treba se je tudi vprašati, kako bo vsaka morebitna sprememba strateških smernic Skupnosti vplivala na okvire. Sprememba okvirov dejansko ni predvidena v nobenem členu.

Člen 25.3

| 3. | Strateški del nacionalnega strateškega referenčnega okvira opredeli izbrano strategijo za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ in pokaže, da so te odločitve skladne s strateškimi smernicami Skupnosti na podlagi analize razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, zlasti v povezavi s pričakovanimi spremembami v evropskem in svetovnem gospodarstvu. Opredeli:
  (...)






  (b) | samo za cilj „konvergence“ predvidene dejavnosti za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, tudi glede upravljanja Skladov, ter načrt ocenjevanja iz člena 46(1); |
| --- | --- | --- |

3.

Strateški del nacionalnega strateškega referenčnega okvira opredeli izbrano strategijo za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ in pokaže, da so te odločitve skladne s strateškimi smernicami Skupnosti na podlagi analize razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, zlasti v povezavi s pričakovanimi spremembami v evropskem in svetovnem gospodarstvu. Opredeli:

(...)

(b)

samo za cilj „konvergence“ predvidene dejavnosti za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, tudi glede upravljanja Skladov, ter načrt ocenjevanja iz člena 46(1);

(...)

V besedilu je navedeno, da izbrana strategija opredeljuje „predvidene dejavnosti za izboljšanje upravne učinkovitosti države članice, tudi glede upravljanja Skladov“. To pomeni, da se lahko koncept „izboljšanje upravne učinkovitosti države članice“ uporabi tudi zunaj upravljanja Skladov. S tem se pojavi tveganje, da bi se financiralo širok spekter dejavnosti.

Člen 25.3

| 3. | Strateški del nacionalnega strateškega referenčnega okvira opredeli izbrano strategijo za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ in pokaže, da so te odločitve skladne s strateškimi smernicami Skupnosti na podlagi analize razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, zlasti v povezavi s pričakovanimi spremembami v evropskem in svetovnem gospodarstvu. Opredeli:
  (...)
  Za omogočanje spremljanja se glavni cilji iz točke a) količinsko opredelijo in se določi omejeno število kazalcev uspešnosti in učinkov. |
| --- | --- |

3.

Strateški del nacionalnega strateškega referenčnega okvira opredeli izbrano strategijo za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ in pokaže, da so te odločitve skladne s strateškimi smernicami Skupnosti na podlagi analize razvojnih neskladij, slabosti in možnosti, zlasti v povezavi s pričakovanimi spremembami v evropskem in svetovnem gospodarstvu. Opredeli:

(...)

Za omogočanje spremljanja se glavni cilji iz točke a) količinsko opredelijo in se določi omejeno število kazalcev uspešnosti in učinkov.

Navedba „omejeno število“ brez dodatnih pojasnil ni primerna. Najpomembneje je, da izbrani kazalci omogočijo primerno izražanje doseženih rezultatov in njihovega učinka.

Člen 25.4

| 4. | Pri ciljih „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ operativni del vsebuje:






  (a) | seznam operativnih programov in okvirno letno razčlenitev za vsak Sklad po programih, ob zagotavljanju ustreznega ravnovesja med regionalnimi in tematskimi dejavnostmi. Ta seznam vključuje znesek nacionalne izredne rezerve iz člena 49; |
| --- | --- | --- |

4.

Pri ciljih „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ operativni del vsebuje:

(a)

seznam operativnih programov in okvirno letno razčlenitev za vsak Sklad po programih, ob zagotavljanju ustreznega ravnovesja med regionalnimi in tematskimi dejavnostmi. Ta seznam vključuje znesek nacionalne izredne rezerve iz člena 49;

(...)

Pojem „ustrezno ravnovesje“ ni opredeljen.

Člen 26.2

| 2. | Vsaka država članica Komisiji posreduje predlog nacionalnega strateškega referenčnega okvira čimprej po sprejemu strateških smernic Skupnosti. Države članice lahko istočasno predstavijo tudi operativne programe iz člena 31. Komisija se dogovori o tem predlogu v okviru partnerstva. |
| --- | --- |

2.

Vsaka država članica Komisiji posreduje predlog nacionalnega strateškega referenčnega okvira čimprej po sprejemu strateških smernic Skupnosti. Države članice lahko istočasno predstavijo tudi operativne programe iz člena 31. Komisija se dogovori o tem predlogu v okviru partnerstva.

Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 30

Poročilo Komisije iz drugega pododstavka člena 159 Pogodbe vključuje zlasti:

| (a) | evidenco napredka gospodarske in socialne kohezije, vključno z socialno-gospodarskimi razmerami v regijah ter vključitvijo prednostnih nalog Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

evidenco napredka gospodarske in socialne kohezije, vključno z socialno-gospodarskimi razmerami v regijah ter vključitvijo prednostnih nalog Skupnosti;

| (b) | evidenco vloge Skladov, EIB in ostalih finančnih instrumentov ter učinka drugih politik Skupnosti in nacionalnih politik o doseženem napredku. Poročilo po potrebi vsebuje kakršne koli predloge o ukrepih in politikah Skupnosti za okrepitev gospodarske in socialne kohezije. Po potrebi vsebuje tudi predloge o kakršnih koli popravkih glede novih političnih pobud Skupnosti in strateških smernic kohezije. V letu, ko je poročilo predloženo, nadomesti letno poročilo Komisije iz člena 28. Poročilo je predmet letne razprave v skladu s postopkom iz člena 29. |
| --- | --- |

(b)

evidenco vloge Skladov, EIB in ostalih finančnih instrumentov ter učinka drugih politik Skupnosti in nacionalnih politik o doseženem napredku. Poročilo po potrebi vsebuje kakršne koli predloge o ukrepih in politikah Skupnosti za okrepitev gospodarske in socialne kohezije. Po potrebi vsebuje tudi predloge o kakršnih koli popravkih glede novih političnih pobud Skupnosti in strateških smernic kohezije. V letu, ko je poročilo predloženo, nadomesti letno poročilo Komisije iz člena 28. Poročilo je predmet letne razprave v skladu s postopkom iz člena 29.

Zaželeno bi bilo, da se določi, naj kohezijsko poročilo zajema tudi teritorialni vidik kohezije.

Člen 31.3

| 3. | Država članica predloži predlog operativnega program, ki vsebuje vse elemente iz člena 36 čimprej po odločitvi Komisije iz člena 26 ali hkrati s predložitvijo nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz istega člena 26. |
| --- | --- |

3.

Država članica predloži predlog operativnega program, ki vsebuje vse elemente iz člena 36 čimprej po odločitvi Komisije iz člena 26 ali hkrati s predložitvijo nacionalnega strateškega referenčnega okvira iz istega člena 26.

Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 31.5

| 5. | Komisija sprejme vsak operativni program čimprej po predložitvi države članice. |
| --- | --- |

5.

Komisija sprejme vsak operativni program čimprej po predložitvi države članice.

Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok (trenutno je rok pet mesecev).

Člen 32.2

Komisija sprejme odločitev o zahtevi po pregledu operativnih programih čimprej po uradni predložitvi zahteve s strani države članice.

Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 35.4

| 4. | Komisija lahko, če se ji zdi primerno, za presojo velikih projektov zaprosi EIB, naj preveri tehnično kakovost projektov in njihovo gospodarsko in finančno sposobnost preživetja, zlasti glede izvajanja ali razvoja instrumentov finančnega inženiringa |
| --- | --- |

4.

Komisija lahko, če se ji zdi primerno, za presojo velikih projektov zaprosi EIB, naj preveri tehnično kakovost projektov in njihovo gospodarsko in finančno sposobnost preživetja, zlasti glede izvajanja ali razvoja instrumentov finančnega inženiringa

Odstavek 4 se po naravi razlikuje od prejšnjih treh in bi ga bilo zagotovo primerneje umestiti v člen 40.

Člen 36.1

| 1. | Operativni programi za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ vsebujejo:
  (...)






  (c) | podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo količinsko, z uporabo omejenega števila kazalcev za izvajanje, rezultate in učinek, ob upoštevanju načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog; |
| --- | --- | --- |

1.

Operativni programi za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ vsebujejo:

(...)

(c)

podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo količinsko, z uporabo omejenega števila kazalcev za izvajanje, rezultate in učinek, ob upoštevanju načela sorazmernosti. Kazalci morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog;

(...)

Formulacijo „omejenega števila kazalcev ob upoštevanju načela sorazmernosti“ bi bilo treba natančneje opredeliti.

Člen 36.4

| 4. | Operativni programi, ki jih financira ESRR za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti“, vsebujejo še:






  (a) | dejavnosti medregionalnega sodelovanja z vsaj eno regijo druge države članice za vsak regionalni program |
| --- | --- | --- |

4.

Operativni programi, ki jih financira ESRR za cilja „konvergence“ in „regionalne konkurenčnosti“, vsebujejo še:

(a)

dejavnosti medregionalnega sodelovanja z vsaj eno regijo druge države članice za vsak regionalni program

(...)

Zadevne dejavnosti se bolj nanašajo na cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“.

Člen 40.3

| 3. | Komisija sprejme odločitev čimprej po predložitvi vseh podatkov iz člena 39 s strani države članice ali organa za upravljanje. Ta odločitev opredeli fizični objekt, znesek, za katerega velja stopnja sofinanciranja za prednostno nalogo, in letni časovni razpored. |
| --- | --- |

3.

Komisija sprejme odločitev čimprej po predložitvi vseh podatkov iz člena 39 s strani države članice ali organa za upravljanje. Ta odločitev opredeli fizični objekt, znesek, za katerega velja stopnja sofinanciranja za prednostno nalogo, in letni časovni razpored.

Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 45.3

| 3. | Dejavnosti ocenjevanja iz odstavka 1 se organizirajo v odgovornosti držav članic ali Komisije, v skladu z načelom sorazmernosti in na podlagi partnerstva med državo članico in Komisijo. Ocenjevanja izvajajo neodvisni ocenjevalci. Rezultati se objavijo, razen če organ, zadolžen za ocenjevanje, temu izrecno nasprotuje, v skladu z določili Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov. |
| --- | --- |

3.

Dejavnosti ocenjevanja iz odstavka 1 se organizirajo v odgovornosti držav članic ali Komisije, v skladu z načelom sorazmernosti in na podlagi partnerstva med državo članico in Komisijo. Ocenjevanja izvajajo neodvisni ocenjevalci. Rezultati se objavijo, razen če organ, zadolžen za ocenjevanje, temu izrecno nasprotuje, v skladu z določili Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu do dokumentov.

Izraz „načelo sorazmernosti“ ni opredeljen.

Člen 46.5

| 5. | Tekom obdobja programiranja države članice izvedejo ad hoc ocenjevanje zaradi spremljanja operativnih programov, če spremljanje operativnih programov ugotovi znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev ali če se predložijo predlogi za spremembo operativnih programov. Rezultati se pošljejo nadzornemu odboru operativnega programa in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Tekom obdobja programiranja države članice izvedejo ad hoc ocenjevanje zaradi spremljanja operativnih programov, če spremljanje operativnih programov ugotovi znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev ali če se predložijo predlogi za spremembo operativnih programov. Rezultati se pošljejo nadzornemu odboru operativnega programa in Komisiji.

Formulaciji „znatno odstopanje od prvotno zastavljenih ciljev“ in „sprememba operativnih programov“ nista opredeljeni.

Zadnja ugotovitev se nanaša le na francosko različico besedila, saj pridevnik „substantiel“ ni uporabljen v vseh jezikovnih različicah.

Člen 48

| 1. | V sklopu letne razprave iz člena 29 bo Svet leta 2011, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe, razdelil rezervo iz člena 20 med države članice, z namenom nagrajevanja napredka, doseženega glede na prvotno stanje:






  (a) | za cilj „konvergence“ na podlagi naslednjih meril:






  (i) | rast bruto domačega proizvoda na prebivalca, izmerjenega na NUTS ravni II glede na povprečje Skupnosti, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V sklopu letne razprave iz člena 29 bo Svet leta 2011, v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe, razdelil rezervo iz člena 20 med države članice, z namenom nagrajevanja napredka, doseženega glede na prvotno stanje:

(a)

za cilj „konvergence“ na podlagi naslednjih meril:

(i)

rast bruto domačega proizvoda na prebivalca, izmerjenega na NUTS ravni II glede na povprečje Skupnosti, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010;

| (ii) | rast stopnje zaposlenosti na NUTS ravni II, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010; |
| --- | --- |

(ii)

rast stopnje zaposlenosti na NUTS ravni II, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010;

| (b) | za cilj „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ na podlagi naslednjih meril:






  (i) | sorazmerno regijam, ki so med letoma 2007 in 2010 porabile vsaj 50 % dodeljenih sredstev iz ESRR za dejavnosti, povezane z inovacijami, po členu 5(1) Uredbe (ES) št. [...]; |
| --- | --- | --- |

(b)

za cilj „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ na podlagi naslednjih meril:

(i)

sorazmerno regijam, ki so med letoma 2007 in 2010 porabile vsaj 50 % dodeljenih sredstev iz ESRR za dejavnosti, povezane z inovacijami, po členu 5(1) Uredbe (ES) št. [...];

| (ii) | rast stopnje zaposlenosti na NUTS ravni II, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010. |
| --- | --- |

(ii)

rast stopnje zaposlenosti na NUTS ravni II, na podlagi podatkov, dostopnih za obdobje 2004-2010.

| 2. | Vsaka država članica, ob upoštevanju meril iz prejšnjega odstavka, zadevne zneske razdeli med operativne programe. |
| --- | --- |

2.

Vsaka država članica, ob upoštevanju meril iz prejšnjega odstavka, zadevne zneske razdeli med operativne programe.

Uporaba rezerve za uspešnost je bistveno odvisna od meril, pri katerih je izredno težko ugotoviti neposredno povezavo z dejavnostmi, ki jih podpira Skupnost. Spremembe BDP in stopnje zaposlenosti so odvisne od dejavnikov, ki so veliko bolj zapleteni kot sami operativni programi, katerih finančni učinek je navadno bolj omejen, kot je učinek javnih naložb kot celota. Poleg tega se zdi restriktivno, da se upošteva le gibanje kazalcev navzgor, saj so strukturni ukrepi najbrž prispevali k ublažitvi upadanja.

Člen 50

Ravni prispevkov Skladov se določajo ob upoštevanju naslednjega:

| (a) | resnosti posebnih težav, zlasti gospodarske, socialne ali teritorialne narave; |
| --- | --- |

(a)

resnosti posebnih težav, zlasti gospodarske, socialne ali teritorialne narave;

| (b) | pomen vsake prednostne naloge za prednostne naloge Skupnosti, kot so določene v strateških smernicah Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

pomen vsake prednostne naloge za prednostne naloge Skupnosti, kot so določene v strateških smernicah Skupnosti;

| (c) | varovanje in izboljševanje okolja, zlasti z uporabo načela previdnosti, načela preventivnega delovanja in načela „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

(c)

varovanje in izboljševanje okolja, zlasti z uporabo načela previdnosti, načela preventivnega delovanja in načela „onesnaževalec plača“;

| (d) | stopnja zbiranja zasebnega financiranja, zlasti v javno-zasebnem partnerstvu, na zadevnih področjih |
| --- | --- |

(d)

stopnja zbiranja zasebnega financiranja, zlasti v javno-zasebnem partnerstvu, na zadevnih področjih

V besedilu bi morali biti opredeljeni ponderji za merila, ki se uporabljajo pri spreminjanju različnih ravni prispevkov.

Člen 54.2

| 2. | Javni izdatki za profitne projekte se izračunajo na podlagi stroškov naložbe, znižanih za trenutno vrednost neto prihodkov naložbe v določenem referenčnem obdobju. Izračun upošteva običajno pričakovano profitabilnost te vrste naložbe in uporabo načela onesnaževalec plača in po potrebi načela enakosti v povezavi z relativno blaginjo zadevne države članice. |
| --- | --- |

2.

Javni izdatki za profitne projekte se izračunajo na podlagi stroškov naložbe, znižanih za trenutno vrednost neto prihodkov naložbe v določenem referenčnem obdobju. Izračun upošteva običajno pričakovano profitabilnost te vrste naložbe in uporabo načela onesnaževalec plača in po potrebi načela enakosti v povezavi z relativno blaginjo zadevne države članice.

Merila, ki se uporabljajo pri načelu „onesnaževalec plača“ in načelu enakosti v povezavi z relativno blaginjo držav članic, niso opredeljena. Komisija mora opredeliti metodološko podporo za določitev stopnje pomoči za te projekte (glej člen 40.2).

Člen 55.1

| 1. | Izdatek je upravičen do prispevka Skladov, če je nastal ob operaciji, ki jo je upravičenec izvajal med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2015. Sofinancirane operacije ne smejo biti zaključene pred datumom začetka upravičenosti. Izdatki velikih projektov so upravičeni od dneva predložitve projekta Komisiji dalje. |
| --- | --- |

1.

Izdatek je upravičen do prispevka Skladov, če je nastal ob operaciji, ki jo je upravičenec izvajal med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2015. Sofinancirane operacije ne smejo biti zaključene pred datumom začetka upravičenosti. Izdatki velikih projektov so upravičeni od dneva predložitve projekta Komisiji dalje.

Morda bi bilo koristno, če bi ta pogoj omilili in upoštevali pripravljalno delo v zvezi z dejavnostmi, ki bodo financirane. Tako bi se obdobje upravičenosti lahko začelo 1. julija 2006.

Člen 55.3

| 3. | Pravila za upravičenost se določijo na nacionalni ravni, ob upoštevanju izjem, ki jih določajo posebne uredbe za vsak Sklad. Zajemajo celotne javne izdatke, prijavljene pod operativnim programom. |
| --- | --- |

3.

Pravila za upravičenost se določijo na nacionalni ravni, ob upoštevanju izjem, ki jih določajo posebne uredbe za vsak Sklad. Zajemajo celotne javne izdatke, prijavljene pod operativnim programom.

Težko bo uporabiti nacionalna pravila za upravičenost v kontekstu cilja „evropskega teritorialnega sodelovanja“, saj financirane operacije zadevajo več kot eno državo članico. Ta vidik ni upoštevan.

Člen 57.1

| 1. | Sistemi za upravljanje in nadzor operativnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, vsebujejo:






  (a) | jasno definicijo nalog organov, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in jasno razdelitev nalog znotraj vsakega organa; |
| --- | --- | --- |

1.

Sistemi za upravljanje in nadzor operativnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, vsebujejo:

(a)

jasno definicijo nalog organov, ki izvajajo upravljanje in nadzor, in jasno razdelitev nalog znotraj vsakega organa;

| (b) | jasno ločitev nalog med organi upravljanja, potrjevanja izdatkov in nadzora in znotraj vsakega organa; |
| --- | --- |

(b)

jasno ločitev nalog med organi upravljanja, potrjevanja izdatkov in nadzora in znotraj vsakega organa;

| (c) | zadostna sredstva za vsak organ za izvajanje nalog, ki so mu bile dodeljene; |
| --- | --- |

(c)

zadostna sredstva za vsak organ za izvajanje nalog, ki so mu bile dodeljene;

| (d) | učinkovito ureditev notranje revizije; |
| --- | --- |

(d)

učinkovito ureditev notranje revizije;

| (e) | zanesljive sisteme računovodstva, nadzorovanja in finančnega poročanja v računalniški obliki; |
| --- | --- |

(e)

zanesljive sisteme računovodstva, nadzorovanja in finančnega poročanja v računalniški obliki;

| (f) | učinkovit sistem poročanja in spremljanja, če je izvajanje nalog preneseno; |
| --- | --- |

(f)

učinkovit sistem poročanja in spremljanja, če je izvajanje nalog preneseno;

| (g) | obstoj priročnikov s postopki za naloge, ki se izvajajo; |
| --- | --- |

(g)

obstoj priročnikov s postopki za naloge, ki se izvajajo;

| (h) | učinkovito ureditev za presojo pravilnega delovanja sistema; |
| --- | --- |

(h)

učinkovito ureditev za presojo pravilnega delovanja sistema;

| (i) | sisteme in postopke za zagotavljanje ustreznega sledenja reviziji; |
| --- | --- |

(i)

sisteme in postopke za zagotavljanje ustreznega sledenja reviziji;

| (j) | postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti in postopke za vračanje neupravičeno izplačanih zneskov. |
| --- | --- |

(j)

postopke poročanja in spremljanja nepravilnosti in postopke za vračanje neupravičeno izplačanih zneskov.

V pododstavku (j) predloga so omenjene nepravilnosti. Koristno bi bilo navesti natančno opredelitev, predvsem zato, ker se ta pojem pojavi v več stavkih (na primer v členih 69.3, 73.4, 89.1, 99). Zaradi nejasnosti v zvezi s podatki, ki jih je treba poslati, je uporabnost te določbe v sedanji obliki omejena.

Člen 57.2

| 2. | Ukrepi iz točk (b), (c), (d), (f) in (h) so sorazmerni z javnimi izdatki za zadevni operativni program. |
| --- | --- |

2.

Ukrepi iz točk (b), (c), (d), (f) in (h) so sorazmerni z javnimi izdatki za zadevni operativni program.

Predvideno je, da se več ukrepov, določenih v tem členu, uporabi v sorazmerju z javnimi izdatki za zadevni operativni program. Vendar pa ta koncept ni dovolj jasen, da bi omogočal konsistentno uporabo teh ukrepov. Zato si je težko predstavljati, da bi bili zadevni ukrepi uporabljeni sorazmerno (ločitev nalog, zadostna sredstva, ureditev notranje revizije, poročanje in revizija delovanja sistema). Poleg tega to odstopanje ne velja za priročnike s postopki, ne da bi bilo to opredeljeno. Treba bi bilo tudi določiti, ali naj se načelo sorazmernosti uporablja za člene 13 (preverjanje načela dodatnosti izključno v primeru cilja „konvergence“), 46.3 (splošno ali posebno predhodno ocenjevanje), 66.2 (vsebina letnega poročila in končnega poročila o izvajanju) in 73 (postopki nadzora).

Člen 61.1

| 1. | Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:
  (...)






  (b) | zagotavljanje, da se revizije na operacijah izvajajo na ustreznem vzorcu, da se preveri prijavljen izdatek; |
| --- | --- | --- |

1.

Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:

(...)

(b)

zagotavljanje, da se revizije na operacijah izvajajo na ustreznem vzorcu, da se preveri prijavljen izdatek;

(...)

Izraz „ustrezni vzorec“ bi moral biti opredeljen v izvedbenih pravilih. Vsekakor pa zahteve ne bi smele biti manj stroge kot za obdobje 2000-2006.

Člen 61.1

| 1. | Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:
  (...)






  (c) | posredovanje revizijske strategije Komisiji, v šestih mesecih od potrditve operativnega programa, ki pokriva vse organe iz pododstavkov (a) in (b), uporabljane metode, metode vzorčenja za revizije in operacije ter okvirni načrt revizij, ki zagotavlja, da so glavna telesa revidirana in revizije enakomerno porazdeljene čez celotno programsko obdobje; |
| --- | --- | --- |

1.

Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:

(...)

(c)

posredovanje revizijske strategije Komisiji, v šestih mesecih od potrditve operativnega programa, ki pokriva vse organe iz pododstavkov (a) in (b), uporabljane metode, metode vzorčenja za revizije in operacije ter okvirni načrt revizij, ki zagotavlja, da so glavna telesa revidirana in revizije enakomerno porazdeljene čez celotno programsko obdobje;

(...)

Ta določba se nanaša na revidiranje „glavnih teles“, vendar ne opredeli, za katera telesa gre.

Člen 61.1

| 1. | Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:
  (...)






  (e) | do 30. junija vsako leto od 2008 do 2016:






  (i) | izdelavo letnega nadzornega poročila, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede operativnega programa v preteklem letu, in poročanje o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemu za upravljanje in nadzor programa. Podatki za leti 2014 in 2015 so lahko vključeni v končno poročilo, ki spremlja deklaracijo o veljavnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Nadzorni organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:

(...)

(e)

do 30. junija vsako leto od 2008 do 2016:

(i)

izdelavo letnega nadzornega poročila, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede operativnega programa v preteklem letu, in poročanje o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemu za upravljanje in nadzor programa. Podatki za leti 2014 in 2015 so lahko vključeni v končno poročilo, ki spremlja deklaracijo o veljavnosti;

| (ii) | izdajo mnenja o tem, ali je sistem upravljanja in nadzora učinkovito deloval, in podaja zadovoljivih zagotovil o pravilnosti izjav o izdatkih, ki so bile Komisiji predložene v tem letu in o legalnosti in pravilnosti poslovnih dogodkov; |
| --- | --- |

(ii)

izdajo mnenja o tem, ali je sistem upravljanja in nadzora učinkovito deloval, in podaja zadovoljivih zagotovil o pravilnosti izjav o izdatkih, ki so bile Komisiji predložene v tem letu in o legalnosti in pravilnosti poslovnih dogodkov;

(...)

Zagotovilo Komisije v zvezi z revizijo operativnih programov v veliki meri temelji na oddaji letnega revizijskega poročila in mnenja, ki ju oblikuje revizijski organ. Vendar pa teh dokumentov zaradi roka, do katerega ju je treba oddati (30. junij), ne bo mogoče upoštevati ne v letnih izjavah, ki jih oblikujejo generalni direktorji, ne v izjavah o zanesljivosti, ki jih podaja Računsko sodišče. Isto velja, s potrebnimi spremembami, za letno poročilo, ki je predmet člena 66.

Člen 63.2

| 2. | Na lastno pobudo lahko predstavnik Komisije sodeluje pri delu organa v svetovalni vlogi. Predstavnik EIB in EIF lahko sodeluje v svetovalni vlogi za tiste operativne programe, ki jim EIB prispeva. |
| --- | --- |

2.

Na lastno pobudo lahko predstavnik Komisije sodeluje pri delu organa v svetovalni vlogi. Predstavnik EIB in EIF lahko sodeluje v svetovalni vlogi za tiste operativne programe, ki jim EIB prispeva.

V nasprotju s sedanjo zakonodajo (glej člen 35(2) Uredbe št. 1260/1999) bi Komisija sodelovala v svetovalnih odborih na lastno pobudo. Vendar pa je takšno sodelovanje zaželeno zaradi olajšanja izmenjave informacij in pravočasnega sprejetja ustreznih ukrepov.

Člen 65

| 1. | Organ za upravljanje in nadzorni organ zagotavljata kakovost izvajanja operativnega programa. |
| --- | --- |

1.

Organ za upravljanje in nadzorni organ zagotavljata kakovost izvajanja operativnega programa.

| 2. | Organ za upravljanje in nadzorni organ izvajata, ob upoštevanju finančnih kazalcev in kazalcev izvajanja, spremljanje rezultatov in vpliva, ki so opredeljeni v operativnem programu. Kjer narava pomoči to omogoča, se statistika razčleni glede na spol in velikost podjetij prejemnikov. |
| --- | --- |

2.

Organ za upravljanje in nadzorni organ izvajata, ob upoštevanju finančnih kazalcev in kazalcev izvajanja, spremljanje rezultatov in vpliva, ki so opredeljeni v operativnem programu. Kjer narava pomoči to omogoča, se statistika razčleni glede na spol in velikost podjetij prejemnikov.

| 3. | Komisija v partnerstvu z državami članicami preveri kazalce, ki so potrebni za spremljanje in ocenjevanje operativnega programa. |
| --- | --- |

3.

Komisija v partnerstvu z državami članicami preveri kazalce, ki so potrebni za spremljanje in ocenjevanje operativnega programa.

Treba bi bilo postaviti načelo, da bodo vsi sofinancirani projekti zavezani izvajalskim ciljem in da bodo predmet ocene rezultatov, določene v členu 65. Pri upravljanju, ki temelji na prednostnih nalogah, obstaja tveganje, da se bo pridobilo le informacije splošne narave.

Člen 66.2

| 2. | Poročila iz odstavka 1 vsebujejo naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja operativnega programa:
  (...)






  (j) | uporabo pomoči, ki je bila povrnjena organu za upravljanje ali drugemu javnemu organu v času izvajanja operativnega programa. Obsežnost podatkov, posredovanih Komisiji, je sorazmerna s celotnim zneskom javnih izdatkov zadevnega operativnega programa. |
| --- | --- | --- |

2.

Poročila iz odstavka 1 vsebujejo naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja operativnega programa:

(...)

(j)

uporabo pomoči, ki je bila povrnjena organu za upravljanje ali drugemu javnemu organu v času izvajanja operativnega programa. Obsežnost podatkov, posredovanih Komisiji, je sorazmerna s celotnim zneskom javnih izdatkov zadevnega operativnega programa.

(...)

Odnos med obsežnostjo posredovanih podatkov in zneskom javnih izdatkov bi moral biti natančneje opredeljen.

Člen 73

| 1. | Za programe, za katere stopnja sofinanciranja iz sredstev Skupnosti ne presega 33 % javnih izdatkov pod operativnim programom in znesek Skladov na presega 250 milijonov eurov, določbe iz člena 61, točke (c), (d) in (e)(i) ne veljajo. |
| --- | --- |

1.

Za programe, za katere stopnja sofinanciranja iz sredstev Skupnosti ne presega 33 % javnih izdatkov pod operativnim programom in znesek Skladov na presega 250 milijonov eurov, določbe iz člena 61, točke (c), (d) in (e)(i) ne veljajo.

| 2. | Za programe iz odstavka 1 lahko država članica izkoristi možnost, da v skladu z nacionalnimi predpisi vzpostavi telesa in postopke za izvajanje nalog iz členov 59, točka (b) ter členov 60 in 61. Če država članica uporabi to možnost, določbe členov 58(1) točki (b) in (c) in člena 60(1) točka (c), ne veljajo. Ko Komisija sprejme predpise o izvajanju členov 59, 60 in 61, opredeli določbe, ki ne veljajo za države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka |
| --- | --- |

2.

Za programe iz odstavka 1 lahko država članica izkoristi možnost, da v skladu z nacionalnimi predpisi vzpostavi telesa in postopke za izvajanje nalog iz členov 59, točka (b) ter členov 60 in 61. Če država članica uporabi to možnost, določbe členov 58(1) točki (b) in (c) in člena 60(1) točka (c), ne veljajo. Ko Komisija sprejme predpise o izvajanju členov 59, 60 in 61, opredeli določbe, ki ne veljajo za države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka

| 3. | Člen 70(3) se smiselno uporablja, če država članica uporablja možnost iz prvega pododstavka odstavka 2. |
| --- | --- |

3.

Člen 70(3) se smiselno uporablja, če država članica uporablja možnost iz prvega pododstavka odstavka 2.

| 4. | Za vse operativne programe iz odstavka 1, ne glede na to, ali država članica uporablja možnost iz odstavka 2, kjer je mnenje o upoštevanju pravnega reda sistema brez zadržkov ali kjer so bili zadržki po sanacijskih ukrepi umaknjeni, lahko Komisija obvesti zadevno državo članico, da se bo prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega organa ali organa, ki ga je določila država članica, če je uporabila omenjeno možnost, glede pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo preglede na kraju samem izvajala samo v izrednih okoliščinah. V primeru dokazov o nepravilnostih, ki jih nacionalni revizijski organi niso pravočasno odkrili in ki niso bile predmet ustreznih sanacijskih ukrepov, lahko Komisija zahteva od države članice, da izvede revizije v skladu s členom 71(3) ali pa lahko izvede lastno revizijo pod členom 71(2), da pridobi zagotovila o pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov. |
| --- | --- |

4.

Za vse operativne programe iz odstavka 1, ne glede na to, ali država članica uporablja možnost iz odstavka 2, kjer je mnenje o upoštevanju pravnega reda sistema brez zadržkov ali kjer so bili zadržki po sanacijskih ukrepi umaknjeni, lahko Komisija obvesti zadevno državo članico, da se bo prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega organa ali organa, ki ga je določila država članica, če je uporabila omenjeno možnost, glede pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo preglede na kraju samem izvajala samo v izrednih okoliščinah. V primeru dokazov o nepravilnostih, ki jih nacionalni revizijski organi niso pravočasno odkrili in ki niso bile predmet ustreznih sanacijskih ukrepov, lahko Komisija zahteva od države članice, da izvede revizije v skladu s členom 71(3) ali pa lahko izvede lastno revizijo pod členom 71(2), da pridobi zagotovila o pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov.

Teoretično bi se ta poenostavljeni postopek v obdobju 2000-2006 nanašal na 33 programov v 10 državah članicah, za katere je skupni znesek pomoči s strani Skupnosti 3,8 milijarde eurov (2 % proračuna za pomoč s strani Skupnosti za obdobje 2000-2006). Ta določba spodbuja države članice, da izkoristijo poenostavljene ukrepe, ki se nanašajo nanje, in bi zato lahko zadevala več programov, kot bi bilo teoretično ocenjeno za tekoče programsko obdobje. Pri tem so še posebej pomembni opustitev predložitve revizijske strategije in letnega nadzornega poročila (člen 61(1)), možnost določitve vodstvenih in nadzornih organov na podlagi nacionalne zakonodaje (členi 59-61) in opustitev potrebe po določitvi organa za potrjevanje in revizijskega organa (člen 58 (1)). Poleg tega Komisija, potem ko sprejme poročilo telesa o spoštovanju sistemov, opravi preglede samo v izjemnih primerih.

Člen 73.2

| 2. | Za programe iz odstavka 1 lahko država članica izkoristi možnost, da v skladu z nacionalnimi predpisi vzpostavi telesa in postopke za izvajanje nalog iz členov 59, točka (b) ter členov 60 in 61. Če država članica uporabi to možnost, določbe členov 58(1) točki (b) in (c) in člena 60(1) točka (c), ne veljajo. Ko Komisija sprejme predpise o izvajanju členov 59, 60 in 61, opredeli določbe, ki ne veljajo za države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka. |
| --- | --- |

2.

Za programe iz odstavka 1 lahko država članica izkoristi možnost, da v skladu z nacionalnimi predpisi vzpostavi telesa in postopke za izvajanje nalog iz členov 59, točka (b) ter členov 60 in 61. Če država članica uporabi to možnost, določbe členov 58(1) točki (b) in (c) in člena 60(1) točka (c), ne veljajo. Ko Komisija sprejme predpise o izvajanju členov 59, 60 in 61, opredeli določbe, ki ne veljajo za države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka.

Treba bi bilo omogočiti oceno vseh posledic možnosti, predvidene v prvem odstavku. Zato pri določanju, katere določbe se ne uporabljajo, sklicevanje na kasnejša pravila za izvajanje ni upravičeno.

Člen 73.4

| 4. | Za vse operativne programe iz odstavka 1, ne glede na to, ali država članica uporablja možnost iz odstavka 2, kjer je mnenje o upoštevanju pravnega reda sistema brez zadržkov ali kjer so bili zadržki po sanacijskih ukrepi umaknjeni, lahko Komisija obvesti zadevno državo članico, da se bo prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega organa ali organa, ki ga je določila država članica, če je uporabila omenjeno možnost, glede pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo preglede na kraju samem izvajala samo v izrednih okoliščinah.
  V primeru dokazov o nepravilnostih, ki jih nacionalni revizijski organi niso pravočasno odkrili in ki niso bile predmet ustreznih sanacijskih ukrepov, lahko Komisija zahteva od države članice, da izvede revizije v skladu s členom 71(3) ali pa lahko izvede lastno revizijo pod členom 71(2), da pridobi zagotovila o pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov. |
| --- | --- |

4.

Za vse operativne programe iz odstavka 1, ne glede na to, ali država članica uporablja možnost iz odstavka 2, kjer je mnenje o upoštevanju pravnega reda sistema brez zadržkov ali kjer so bili zadržki po sanacijskih ukrepi umaknjeni, lahko Komisija obvesti zadevno državo članico, da se bo prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega organa ali organa, ki ga je določila država članica, če je uporabila omenjeno možnost, glede pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo preglede na kraju samem izvajala samo v izrednih okoliščinah.

V primeru dokazov o nepravilnostih, ki jih nacionalni revizijski organi niso pravočasno odkrili in ki niso bile predmet ustreznih sanacijskih ukrepov, lahko Komisija zahteva od države članice, da izvede revizije v skladu s členom 71(3) ali pa lahko izvede lastno revizijo pod členom 71(2), da pridobi zagotovila o pravilnosti, zakonitosti in regularnosti prijavljenih izdatkov.

Namesto izraza „pravočasno“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 79

Države članice se prepričajo, da organ, zadolžen za izplačevanje, zagotavlja, da upravičenci kar se da hitro in v celoti prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sredstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta ali zadržana, prav tako ne sme biti obračunana nobena nadaljnja posebna dajatev ali druga dajatev z enakim učinkom, ki bi znižala zneske za upravičence.

Namesto izraza „kar se da hitro“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 85.2

| 2. | Če eden od pogojev iz odstavka 1 ni izpolnjen, sta država članica in organ za potrjevanje čimprej obveščena, da je zahtevek za plačilo nesprejemljiv. |
| --- | --- |

2.

Če eden od pogojev iz odstavka 1 ni izpolnjen, sta država članica in organ za potrjevanje čimprej obveščena, da je zahtevek za plačilo nesprejemljiv.

Namesto izraza „čimprej“ je treba postaviti točno določen rok.

Člen 90.1

| 1. | Komisija se odloči za zadržanje 20 % vsote za povračilo s strani Komisije iz vmesnih plačil, če se izvaja načrt sanacijskih ukrepov iz člena 70(3) in so bile odpravljene resne pomanjkljivosti, omenjene v letnem poročilu revizijskega organa za program iz člena 61 točke (e)(i), a so za to, da bi Komisija dobila primerna zagotovila glede sistemov upravljanja in nadzora, še vedno potrebne spremembe. |
| --- | --- |

1.

Komisija se odloči za zadržanje 20 % vsote za povračilo s strani Komisije iz vmesnih plačil, če se izvaja načrt sanacijskih ukrepov iz člena 70(3) in so bile odpravljene resne pomanjkljivosti, omenjene v letnem poročilu revizijskega organa za program iz člena 61 točke (e)(i), a so za to, da bi Komisija dobila primerna zagotovila glede sistemov upravljanja in nadzora, še vedno potrebne spremembe.

Zaželeno bi bilo omeniti tudi mnenje iz člena 61(1)(e)(ii).

Člen 96.1

| 1. | Komisija pravočasno obvesti državo članico in zainteresirane organe, kadar koli obstaja tveganje samodejnega prenehanja obveznosti iz člena 92. Komisija obvesti državo članico in zainteresirane organe o višini samodejnega prenehanja obveznosti, ki je posledica podatkov, s katerimi razpolaga.
  Država članica ima od dneva prejema tega podatka dva meseca časa, da sprejme višino zneska ali predloži svoja stališča. Komisija izvede samodejno prenehanje obveznosti najkasneje devet mesecev po roku iz člena 92. |
| --- | --- |

1.

Komisija pravočasno obvesti državo članico in zainteresirane organe, kadar koli obstaja tveganje samodejnega prenehanja obveznosti iz člena 92. Komisija obvesti državo članico in zainteresirane organe o višini samodejnega prenehanja obveznosti, ki je posledica podatkov, s katerimi razpolaga.

Država članica ima od dneva prejema tega podatka dva meseca časa, da sprejme višino zneska ali predloži svoja stališča. Komisija izvede samodejno prenehanje obveznosti najkasneje devet mesecev po roku iz člena 92.

Izraz „pravočasno“ bi bilo treba natančno opredeliti.

Člen 97

| 1. | Delno zaprtje operativnih programov je mogoče v določenih obdobjih, ki jih izbere država članica.
  Delno zaprtje operativnih programov velja za zaključene operacije, za katere je upravičenec prejel končno plačilo najkasneje 31. decembra leta n-1. Za namene te uredbe se šteje, da je operacija zaključena, ko so bile dejansko izvedene vse dejavnosti, ki spadajo pod njo, in je upravičenec prejel končno plačilo ali je upravičenec organu za upravljanje predložil izjavo z enakim učinkom. |
| --- | --- |

1.

Delno zaprtje operativnih programov je mogoče v določenih obdobjih, ki jih izbere država članica.

Delno zaprtje operativnih programov velja za zaključene operacije, za katere je upravičenec prejel končno plačilo najkasneje 31. decembra leta n-1. Za namene te uredbe se šteje, da je operacija zaključena, ko so bile dejansko izvedene vse dejavnosti, ki spadajo pod njo, in je upravičenec prejel končno plačilo ali je upravičenec organu za upravljanje predložil izjavo z enakim učinkom.

| 2. | Zneski plačil, ki ustrezajo zaključeni operaciji, se ugotovijo iz izkazov o izdatkih.
  Delno zaprtje se izvede ob pogoju, da organ za upravljanje Komisiji do 30. junija leta n posreduje naslednje:






  (a) | izjavo o izdatkih za zadevno operacijo; |
| --- | --- | --- |

2.

Zneski plačil, ki ustrezajo zaključeni operaciji, se ugotovijo iz izkazov o izdatkih.

Delno zaprtje se izvede ob pogoju, da organ za upravljanje Komisiji do 30. junija leta n posreduje naslednje:

(a)

izjavo o izdatkih za zadevno operacijo;

| (b) | izjavo o zakonitosti in regularnosti transakcij na izkazu o izdatkih, ki jo izda revizijski organ iz člena 61. |
| --- | --- |

(b)

izjavo o zakonitosti in regularnosti transakcij na izkazu o izdatkih, ki jo izda revizijski organ iz člena 61.

Pomembno je, da postopki, predvideni na področju delnega zaprtja, prinesejo enako stopnjo zagotovila v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo izdatkov, kot bi bila dosežena z izjavo o končnem zaprtju operativnega programa, zlasti v zvezi z intenzivnostjo in obsegom pregledov.

To mnenje je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu 18. marca 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002.

1

(2)  Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002 Komisije z dne 23. decembra 2002 (UL L 357, 31.12.2002).

2

(3)  COM(2004) 492 konč. z dne 14.julija 2004.

3

(4)  SEC(2004) 924 z dne 14. julija 2004.

4

(5)  COM(2004) 580 konč. z dne 6. septembra 2004.

5

(6)  COM(2004) 101 konč. z dne 10. februarja 2004.

6

(7)  COM(2004) 487 konč. z dne 14. julija 2004.

7

(8)  UL C 107, 30.4.2004.

8

(9)  Člen 53(3) Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

9

(10)  Glej Mnenje št. 10/98 o določenih predlogih za uredbo v okviru Agende 2000 (Strukturni skladi, odstavek 6.3), UL C 401, 22.12.1998.

10

(11)  Na primer členi 57(d), (f) in (h), 61(1)(a), 70(1), 71(2) in 72(2).

11

(12)  Glej na primer Posebno poročilo št. 10/2001, UL C 314, 8.11.2001 o finančnem nadzoru Strukturnih skladov in Posebno poročilo št. 7/2003, UL C 174, 6.7.2004 o izvajanju načrtovanja programov pomoči za obdobje 2000-2006 v okviru Strukturnih skladov.

12

---