# Úradný vestník C 164/5. j

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 164 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 485. júla 2005 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 164

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 485. júla 2005

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Úvodné akty |
| | Výbor regiónov |
| | 58. plenárne zasadanie v dňoch 23. a 24. februára 2005 |
| 2005/C 164/1 | Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Povodňový krízový manažment – opatrenia na predchádzanie, ochranu a zmenšovanie škôd | 1 |
| 2005/C 164/2 | Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007-2013 | 4 |
| 2005/C 164/3 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady o podpore rozvoja vidieka Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EAFRD) | 18 |
| 2005/C 164/4 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady – Európsky fond pre rybné hospodárstvo | 31 |
| 2005/C 164/5 | Stanovisko Výboru regiónov na: | 48 |
| 2005/C 164/6 | Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Biela kniha o službách verejného záujmu | 53 |
| 2005/C 164/7 | Stanovisko Výboru regiónov na Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení integrovaného akčného programu v oblasti celoživotného vzdelávania | 59 |
| 2005/C 164/8 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kultúra 2007 (2007-2013) | 65 |
| 2005/C 164/9 | Stanovisko Výboru regiónov na Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o realizácii programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) | 76 |
| 2005/C 164/0 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Dôsledky politiky EÚ o chemikáliách pre mestá a regióny Európy | 78 |
| 2005/C 164/1 | Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o sociálnej dimenzii globalizácie – príspevok politiky EÚ k rozširovaniu výhod na všetkých | 82 |
| 2005/C 164/2 | Uznesenie Výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie a k prioritám Výboru regiónov na rok 2005 | 87 |
| 2005/C 164/3 | Uznesenie Výboru regiónov ohľadom obnovenia dynamiky lisabonskej stratégie | 91 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Úvodné akty

Výbor regiónov

58. plenárne zasadanie v dňoch 23. a 24. februára 2005

2005/C 164/1

Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Povodňový krízový manažment – opatrenia na predchádzanie, ochranu a zmenšovanie škôd

1

2005/C 164/2

Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007-2013

4

2005/C 164/3

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady o podpore rozvoja vidieka Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EAFRD)

18

2005/C 164/4

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady – Európsky fond pre rybné hospodárstvo

31

2005/C 164/5

Stanovisko Výboru regiónov na:

48

2005/C 164/6

Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Biela kniha o službách verejného záujmu

53

2005/C 164/7

Stanovisko Výboru regiónov na Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení integrovaného akčného programu v oblasti celoživotného vzdelávania

59

2005/C 164/8

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kultúra 2007 (2007-2013)

65

2005/C 164/9

Stanovisko Výboru regiónov na Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o realizácii programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007)

(MEDIA 2007)

76

2005/C 164/0

Stanovisko Výboru regiónov na tému Dôsledky politiky EÚ o chemikáliách pre mestá a regióny Európy

78

2005/C 164/1

Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o sociálnej dimenzii globalizácie – príspevok politiky EÚ k rozširovaniu výhod na všetkých

82

2005/C 164/2

Uznesenie Výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie a k prioritám Výboru regiónov na rok 2005

87

2005/C 164/3

Uznesenie Výboru regiónov ohľadom obnovenia dynamiky lisabonskej stratégie

91

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Úvodné akty

Výbor regiónov

58. plenárne zasadanie v dňoch 23. a 24. februára 2005

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/1

---

Stanovisko Výboru regiónov na „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Povodňový krízový manažment – opatrenia na predchádzanie, ochranu a zmenšovanie škôd“

(2005/C 164/01)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Povodňový krízový manažment – opatrenia na predchádzanie, ochranu a zmenšovanie škôd“ (KOM(2004) 472 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 12. júla 2004 prekonzultovať túto problematiku s EHSV podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu EHSV z 26. mája 2004 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na Závery Rady týkajúce sa povodňového krízového manažmentu schválené 14. októbra 2004,

so zreteľom na svoje stanovisko k Návrhu smernice Rady o založení rámca komunitárnej činnosti v oblasti vodnej politiky (KOM(1997) 49 v konečnom znení – CdR 171/97 v konečnom znení (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie týkajúceho sa šiesteho environmentálneho akčného programu Európskeho spoločenstva „Životné prostredie 2010: naša budúcnosť, naša voľba – Šiesty environmentálny akčný program“ a k Návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (KOM(2001) 31 v konečnom znení – CdR 36/2001 v konečnom znení. (2)),

so zreteľom na svoje Uznesenie týkajúce sa nedávnych povodňových katastrof v Európe a založenia Fondu solidarity Európskej únie (CdR 294/2002 v konečnom znení (3)),

so zreteľom na svoje stanovisko vypracované z vlastnej iniciatívy „Manažment a dôsledky živelných pohrôm: úloha európskej štrukturálnej politiky“ (CdR 104/2003 v konečnom znení (4)),

so zreteľom na svoje stanovisko k Návrhu Komisie o založení Európskeho zoskupenia cezhraničnej spolupráce (KOM(2004) 496 v konečnom znení – CdR 62/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska k oznámeniu Európskej komisie „Budovanie našej spoločnej budúcnosti – Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007-2013“ (KOM(2004) 101 v konečnom znení – CdR 162/2004),

so zreteľom na svoje stanovisko (CdR 299/2004 rev.1) prijaté dňa 9. decembra 2004 svojou komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán Aalderink, člen výkonnej rady provincie Gelderland (NL/ALDE)).

KEĎŽE:

| (1) | Povodňový krízový manažment je dôležitou otázkou pre európske regióny a obce. Mnohé regionálne a miestne orgány musia čeliť povodňovému nebezpečenstvu spôsobenému vodnými tokmi alebo morom, aby mohli chrániť a uchovávať kvalitu života svojich občanov. |
| --- | --- |

(1)

Povodňový krízový manažment je dôležitou otázkou pre európske regióny a obce. Mnohé regionálne a miestne orgány musia čeliť povodňovému nebezpečenstvu spôsobenému vodnými tokmi alebo morom, aby mohli chrániť a uchovávať kvalitu života svojich občanov.

| (2) | V závislosti od ich regionálnych charakteristík rozlišujeme rôzne druhy povodní. Zníženie pravdepodobnosti a následkov záplav si preto vyžaduje rôznorodé opatrenia. |
| --- | --- |

(2)

V závislosti od ich regionálnych charakteristík rozlišujeme rôzne druhy povodní. Zníženie pravdepodobnosti a následkov záplav si preto vyžaduje rôznorodé opatrenia.

| (3) | Rieky a moria nepoznajú hranice. Je preto potrebné usilovať sa o cezhraničnú spoluprácu medzi obyvateľmi a úradmi v pobrežných oblastiach a na celých zberných územiach vodných tokov. Je nevyhnutné vytvoriť pocit solidarity medzi ľuďmi, ktorí nie sú priamo ohrozovaní povodňami a ľuďmi žijúcimi na brehoch riek a jazier, ktoré sú vystavené povodňovému nebezpečenstvu. |
| --- | --- |

(3)

Rieky a moria nepoznajú hranice. Je preto potrebné usilovať sa o cezhraničnú spoluprácu medzi obyvateľmi a úradmi v pobrežných oblastiach a na celých zberných územiach vodných tokov. Je nevyhnutné vytvoriť pocit solidarity medzi ľuďmi, ktorí nie sú priamo ohrozovaní povodňami a ľuďmi žijúcimi na brehoch riek a jazier, ktoré sú vystavené povodňovému nebezpečenstvu.

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí 23. a 24. februára 2005 (schôdzi z 23. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Postoje Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta hlavné myšlienky oznámenia Komisie a najmä akčný program zameraný na protipovodňovú ochranu a zdôrazňuje, že moria a rieky sú dynamické systémy, ktoré nemožno kontrolovať iba odvetvovými opatreniami; |
| --- | --- |

1.1

víta hlavné myšlienky oznámenia Komisie a najmä akčný program zameraný na protipovodňovú ochranu a zdôrazňuje, že moria a rieky sú dynamické systémy, ktoré nemožno kontrolovať iba odvetvovými opatreniami;

| 1.2 | si uvedomuje, že bezpečnostné protipovodňové opatrenia v jednom regióne môžu ovplyvniť záplavy v iných regiónoch, ktoré sa nachádzajú na hornom alebo dolnom toku danej rieky. Preto je dôležité, aby sa účinky opatrení odhadovali pre celé povodie. Tento prístup by však nemal viesť k predpísaným modelom, štandardizovaným plánom alebo k ďalšej byrokracii, pretože regionálne a miestne orgány vedia, že ich spolu viaže rôznorodosť a nie uniformita; |
| --- | --- |

1.2

si uvedomuje, že bezpečnostné protipovodňové opatrenia v jednom regióne môžu ovplyvniť záplavy v iných regiónoch, ktoré sa nachádzajú na hornom alebo dolnom toku danej rieky. Preto je dôležité, aby sa účinky opatrení odhadovali pre celé povodie. Tento prístup by však nemal viesť k predpísaným modelom, štandardizovaným plánom alebo k ďalšej byrokracii, pretože regionálne a miestne orgány vedia, že ich spolu viaže rôznorodosť a nie uniformita;

| 1.3 | si však uvedomuje, že odhady účinkov opatrení na celé povodie si vyžadujú minimálny počet štandardných ukazovateľov. Tieto ukazovatele ponúkajú možnosť presne regulovať a koordinovať opatrenia zavedené na medzinárodnej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Aby bolo možné zabezpečiť pružnosť tohto systému, malo by byť možné meniť počet štandardných ukazovateľov v závislosti od okolností; |
| --- | --- |

1.3

si však uvedomuje, že odhady účinkov opatrení na celé povodie si vyžadujú minimálny počet štandardných ukazovateľov. Tieto ukazovatele ponúkajú možnosť presne regulovať a koordinovať opatrenia zavedené na medzinárodnej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Aby bolo možné zabezpečiť pružnosť tohto systému, malo by byť možné meniť počet štandardných ukazovateľov v závislosti od okolností;

| 1.4 | zdôrazňuje, že občania by mali byť oboznámení s dôležitosťou zavádzania preventívnych opatrení v čase, keď nehrozí zjavné povodňové nebezpečenstvo. Angažovanosť občanov je veľmi dôležitá, pretože práve oni sú nositeľmi princípu solidarity. Toto je obzvlášť dôležité pre občanov žijúcich v zberných územiach vodných tokov, ktoré nie sú vystavené akútnemu alebo potenciálnemu nebezpečenstvu záplav, ale ktorých oblasti môžu prichádzať do úvahy ako odtokové plochy; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že občania by mali byť oboznámení s dôležitosťou zavádzania preventívnych opatrení v čase, keď nehrozí zjavné povodňové nebezpečenstvo. Angažovanosť občanov je veľmi dôležitá, pretože práve oni sú nositeľmi princípu solidarity. Toto je obzvlášť dôležité pre občanov žijúcich v zberných územiach vodných tokov, ktoré nie sú vystavené akútnemu alebo potenciálnemu nebezpečenstvu záplav, ale ktorých oblasti môžu prichádzať do úvahy ako odtokové plochy;

| 1.5 | oceňuje, že Rada dňa 14. októbra 2004 dospela k záveru, že v rámci pravidelných stretnutí riaditeľov pre problematiku vôd na úrovni EÚ by sa mal vypracovať akčný program protipovodňovej ochrany v spolupráci s príslušnými činiteľmi a zainteresovanými stranami a zdôrazňuje, že európske regionálne a miestne orgány by mali byť zapojené do prípravy tohto programu; |
| --- | --- |

1.5

oceňuje, že Rada dňa 14. októbra 2004 dospela k záveru, že v rámci pravidelných stretnutí riaditeľov pre problematiku vôd na úrovni EÚ by sa mal vypracovať akčný program protipovodňovej ochrany v spolupráci s príslušnými činiteľmi a zainteresovanými stranami a zdôrazňuje, že európske regionálne a miestne orgány by mali byť zapojené do prípravy tohto programu;

| 1.6 | povzbudzuje a rád by sa aktívne zapojil do nabádania regionálnych a miestnych orgánov k tomu, aby do roku 2007 vypracovali plány, ktoré by boli vopred zosúladené s možnosťami financovania prostredníctvom EÚ a zohľadnili by, že využívanie finančnej podpory EÚ si vyžaduje spolufinancovanie na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

1.6

povzbudzuje a rád by sa aktívne zapojil do nabádania regionálnych a miestnych orgánov k tomu, aby do roku 2007 vypracovali plány, ktoré by boli vopred zosúladené s možnosťami financovania prostredníctvom EÚ a zohľadnili by, že využívanie finančnej podpory EÚ si vyžaduje spolufinancovanie na národnej, regionálnej a miestnej úrovni;

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | sa domnieva, že povodňové nebezpečenstvo je kolektívny problém a že by mal byť riešený na úrovni celých zberných území vodných tokov. Celkovým cieľom by malo byť vytvorenie spoločnej zodpovednosti a solidarity v oblasti povodí riek, aby pri hľadaní účinných opatrení v boji proti povodňovému ohrozeniu menšej oblasti povodia bolo zohľadnené celé územie; |
| --- | --- |

2.1

sa domnieva, že povodňové nebezpečenstvo je kolektívny problém a že by mal byť riešený na úrovni celých zberných území vodných tokov. Celkovým cieľom by malo byť vytvorenie spoločnej zodpovednosti a solidarity v oblasti povodí riek, aby pri hľadaní účinných opatrení v boji proti povodňovému ohrozeniu menšej oblasti povodia bolo zohľadnené celé územie;

| 2.2 | sa domnieva, že je nevyhnutné zvýšiť povedomie všetkých zainteresovaných strán v jednotlivých povodiach a určite v oblastiach horného toku jednotlivých riek, ktoré nie sú vo väčšej alebo menšej miere vystavené povodňovému riziku, ale svojím využívaním pôdy prispievajú k vytváraniu odtoku a odporúča, aby všetky regionálne a miestne orgány každého povodia boli zaviazané k aktívnej účasti v procese plánovania preventívnych opatrení; |
| --- | --- |

2.2

sa domnieva, že je nevyhnutné zvýšiť povedomie všetkých zainteresovaných strán v jednotlivých povodiach a určite v oblastiach horného toku jednotlivých riek, ktoré nie sú vo väčšej alebo menšej miere vystavené povodňovému riziku, ale svojím využívaním pôdy prispievajú k vytváraniu odtoku a odporúča, aby všetky regionálne a miestne orgány každého povodia boli zaviazané k aktívnej účasti v procese plánovania preventívnych opatrení;

| 2.3 | podporuje prístup zohľadňujúci celé povodia ako integrovaný spôsob práce bez akýchkoľvek odvetvových výnimiek. Táto metóda bude musieť byť využitá pri aplikovaní princípu solidarity, ktorý takisto podporuje; |
| --- | --- |

2.3

podporuje prístup zohľadňujúci celé povodia ako integrovaný spôsob práce bez akýchkoľvek odvetvových výnimiek. Táto metóda bude musieť byť využitá pri aplikovaní princípu solidarity, ktorý takisto podporuje;

| 2.4 | verí, že Európske monitorovacie a informačné stredisko pre civilnú ochranu by mohlo v tomto smere zohrať dôležitú úlohu popri poskytovaní informácií národným, regionálnym a miestnym orgánom a odporúča, aby toto stredisko zaviedlo aktivity zamierené na zvyšovanie povedomia medzi zainteresovanými stranami, rovnako medzi verejnosťou ako v priemysle. S cieľom zvýšiť solidaritu rozšírenú na celé povodia odporúča, aby stredisko zaviedlo iniciatívy povodňových partnerstiev; |
| --- | --- |

2.4

verí, že Európske monitorovacie a informačné stredisko pre civilnú ochranu by mohlo v tomto smere zohrať dôležitú úlohu popri poskytovaní informácií národným, regionálnym a miestnym orgánom a odporúča, aby toto stredisko zaviedlo aktivity zamierené na zvyšovanie povedomia medzi zainteresovanými stranami, rovnako medzi verejnosťou ako v priemysle. S cieľom zvýšiť solidaritu rozšírenú na celé povodia odporúča, aby stredisko zaviedlo iniciatívy povodňových partnerstiev;

| 2.5 | je presvedčený, že iba široký integrovaný prístup, ktorý zahŕňa viacero sektorov politík, môže viesť k želanému účinku v dlhodobom časovom horizonte, preto navrhuje, aby sa akčný program povodňovej ochrany aktívne zaoberal multidisciplinárnou škálou politík v oblasti pôdohospodárstva; |
| --- | --- |

2.5

je presvedčený, že iba široký integrovaný prístup, ktorý zahŕňa viacero sektorov politík, môže viesť k želanému účinku v dlhodobom časovom horizonte, preto navrhuje, aby sa akčný program povodňovej ochrany aktívne zaoberal multidisciplinárnou škálou politík v oblasti pôdohospodárstva;

| 2.6 | zdôrazňuje dôležitosť uplatňovania princípu solidarity prostredníctvom stratégie pozostávajúcej z troch častí, t.j. zadržiavania, hromadenia a odtoku vody. Správne využívanie pôdy a kvalitný systém manažmentu vôd môžu znížiť povodňové riziko na veľkých vodných tokoch a hlavne v malých riekach. Príkladom je využívanie retenčnej schopnosti pôdy menších vodných systémov a malých vodných tokov, keďže zadržiavanie dažďovej vody v týchto vodných systémoch môže znížiť maximálny vodný stav riek; |
| --- | --- |

2.6

zdôrazňuje dôležitosť uplatňovania princípu solidarity prostredníctvom stratégie pozostávajúcej z troch častí, t.j. zadržiavania, hromadenia a odtoku vody. Správne využívanie pôdy a kvalitný systém manažmentu vôd môžu znížiť povodňové riziko na veľkých vodných tokoch a hlavne v malých riekach. Príkladom je využívanie retenčnej schopnosti pôdy menších vodných systémov a malých vodných tokov, keďže zadržiavanie dažďovej vody v týchto vodných systémoch môže znížiť maximálny vodný stav riek;

| 2.7 | odporúča Komisii, aby určila aktivity potrebné na zníženie dopadu alebo pravdepodobnosti povodní v akčnom programe, ktorý by zahŕňal spoluprácu na všetkých administratívnych úrovniach, ktorých sa týka. Vývoj plánov manažmentu povodňového rizika by nemal byť brzdený nezáujmom jednotlivých členských štátov; |
| --- | --- |

2.7

odporúča Komisii, aby určila aktivity potrebné na zníženie dopadu alebo pravdepodobnosti povodní v akčnom programe, ktorý by zahŕňal spoluprácu na všetkých administratívnych úrovniach, ktorých sa týka. Vývoj plánov manažmentu povodňového rizika by nemal byť brzdený nezáujmom jednotlivých členských štátov;

| 2.8 | navrhuje, aby sa pri vyvíjaní a dolaďovaní opatrení týkajúcich sa protipovodňovej ochrany použili pracovné metódy a princípy rámcovej smernice o vode bez toho, aby sa pozmenilo jej znenie; |
| --- | --- |

2.8

navrhuje, aby sa pri vyvíjaní a dolaďovaní opatrení týkajúcich sa protipovodňovej ochrany použili pracovné metódy a princípy rámcovej smernice o vode bez toho, aby sa pozmenilo jej znenie;

| 2.9 | je presvedčený, že v dlhodobom meradle by mal byť akčný program protipovodňovej ochrany zosúladený so všetkými opatreniami vyplývajúcimi z rámcovej smernice o vode; |
| --- | --- |

2.9

je presvedčený, že v dlhodobom meradle by mal byť akčný program protipovodňovej ochrany zosúladený so všetkými opatreniami vyplývajúcimi z rámcovej smernice o vode;

| 2.10 | má pozitívny dojem z akčného programu protipovodňovej ochrany, ktorý obsahuje krátkodobé a dlhodobé ciele. V krátkodobom meradle je absolútne nevyhnutné, aby súčasné iniciatívy, hlavne tie, ktoré sú zamerané na implementáciu štrukturálnych opatrení naďalej pokračovali. Regionálne a miestne orgány musia vynaložiť všetko úsilie na to, aby zrealizovali konkrétne kroky v rámci protipovodňovej ochrany v očakávaní akčného programu; |
| --- | --- |

2.10

má pozitívny dojem z akčného programu protipovodňovej ochrany, ktorý obsahuje krátkodobé a dlhodobé ciele. V krátkodobom meradle je absolútne nevyhnutné, aby súčasné iniciatívy, hlavne tie, ktoré sú zamerané na implementáciu štrukturálnych opatrení naďalej pokračovali. Regionálne a miestne orgány musia vynaložiť všetko úsilie na to, aby zrealizovali konkrétne kroky v rámci protipovodňovej ochrany v očakávaní akčného programu;

| 2.11 | zastáva názor, že úspech akčného programu protipovodňovej ochrany v značnej miere závisí od dostatočného financovania. Tento názor sa odráža aj v navrhnutých Finančných vyhliadkach na obdobie 2007-2013 a v návrhoch týkajúcich sa Regionálneho rozvojového fondu, Sociálneho fondu EÚ a Kohézneho fondu EÚ. |
| --- | --- |

2.11

zastáva názor, že úspech akčného programu protipovodňovej ochrany v značnej miere závisí od dostatočného financovania. Tento názor sa odráža aj v navrhnutých Finančných vyhliadkach na obdobie 2007-2013 a v návrhoch týkajúcich sa Regionálneho rozvojového fondu, Sociálneho fondu EÚ a Kohézneho fondu EÚ.

| 2.12 | dôrazne podporuje spôsob stanovovania, rozširovania a propagovania osvedčenej praxe navrhnutý Komisiou. Na to, aby sa tento cieľ dosiahol, je potrebné do tohto úsilia zapojiť okrem členských štátov aj regionálne a miestne orgány a všetky subjekty, ktoré môžu byť konštruktívne zaangažované na rôznych územiach. |
| --- | --- |

2.12

dôrazne podporuje spôsob stanovovania, rozširovania a propagovania osvedčenej praxe navrhnutý Komisiou. Na to, aby sa tento cieľ dosiahol, je potrebné do tohto úsilia zapojiť okrem členských štátov aj regionálne a miestne orgány a všetky subjekty, ktoré môžu byť konštruktívne zaangažované na rôznych územiach.

V Bruseli 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 180, 11.6.1998, s. 38

1

(2)  Ú. v. ES C 357, 14.12.2001, s. 44

2

(3)  Ú. v. EÚ C 66, 19.3.2003, s. 26

3

(4)  Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2003, s. 74

4

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/4

---

Stanovisko Výboru regiónov na Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: „Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007-2013“

(2005/C 164/02)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu pod názvom „Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-2013“, KOM (2004) 101 v konečnom znení,

SO ZRETEĽOM NA žiadosť Európskej komisie zo dňa 18. marca 2004 o jeho stanovisko v danej veci podľa článku 265 odsek 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a v súlade s protokolom o spolupráci zo septembra 2001 medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov, ktorý navrhuje Výboru regiónov, „aby vypracoval strategické dokumenty s cieľom preskúmať záležitosti, ktoré Komisia považuje za dôležité“,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho predsedu zo dňa 26. mája 2004 poveriť komisiu pre politiku územnej súdržnosti úlohou vypracovať stanovisko a rozhodnutie jej grémia zo dňa 15. júna 2004 vytvoriť pracovnú skupinu s úlohou asistovať spravodajcovi pri plnení jeho úlohy,

SO ZRETEĽOM NA závery prvého (7. júla 2004) a druhého (16. novembra 2004) zasadnutia pracovnej skupiny, ktoré sa konalo v Bruseli, a príspevky zástupcov jej interných komisií,

SO ZRETEĽOM NA doplňujúce oznámenie komisie Rade a Európskemu parlamentu „Finančná perspektíva 2007 – 2013“, KOM(2004) 487 v konečnom znení, ktoré mali za cieľ vytvoriť prvú sadu podrobných návrhov politiky,

SO ZRETEĽOM NA správu výboru o rozpočtoch Európskeho parlamentu k oznámeniu Európskej komisie KOM(2004) 101, A5-0268/2004, spravodajca: pán Terence Wynn, a doplňujúce stanovisko výboru pre regionálnu politiku prijaté dňa 18. marca 2004, spravodajca: Samuli Pohjamo,

SO ZRETEĽOM NA svoju výhľadovú správu „Riadenie a zjednodušenie štrukturálnych fondov po roku 2006“ (CdR 389/2002 v konečnom znení) (1),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko (CdR 120/2004) zo dňa 12. júna 2004 k Tretej správe o súdržnosti (2),

SO ZRETEĽOM NA návrh stanoviska (CdR 162/2004 rev. 3) schváleného dňa 26. novembra 2004 komisiou pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca: Sir Albert Bore, člen mestskej rady v Birminghame (UK/SES),

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Európskeho parlamentu k finančnej perspektíve, prijaté 2. decembra 2004,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Európskej komisie jarnému zasadaniu Európskej rady z 2. februára 2005: „Spolupráca pre rast a pracovné miesta: Nový začiatok pre Lisabonskú stratégiu“, KOM (2005) 24,

KEĎŽE kľúčovým štandardom pre hodnotenie výboru budú naďalej ciele stanovené v článkoch 2 a 158 Zmluvy o ES (3). Posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti a solidarity, aby sa podporil celkový harmonický rozvoj Spoločenstva a zredukovali rozdiely medzi regiónmi, hlavne s ohľadom na zredukovanie rozvojových deficitov najviac znevýhodnených oblastí, výrazne prispeje k posilneniu úlohy regionálnych a miestnych orgánov v Európe a prispeje k dosiahnutiu Lisabonských a Göteborských programov;

KEĎŽE článok III-116 návrhu Zmluvy o Ústave pre Európu posilňuje cieľ súdržnosti zavedením územnej dimenzie, „aby sa podporil jej celkový harmonický rozvoj, Únia vytvorí a bude sledovať svoje opatrenia vedúce k posiľňovaniu svojej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“,

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí 23. a 24. februára 2005 (schôdza z 23. februára) nasledovné stanovisko:

1.   Otázky budovania našej spoločnej budúcnosti relevantné pre miestne a regionálne orgány

VÝBOR REGIÓNOV,

víta schválenie oznámenia o finančnej perspektíve na obdobie rokov 2007-2013 „Budovanie našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky Európskej únie“ (4) Európskou komisiou.

1.1   Priority a výzvy rozšírenej Únie

| 1.1.1 | podporuje návrhy Komisie, reagujúce na potreby a výzvy, ktorým čelí rozšírená Európska únia s 27 členskými štátmi vrátane Bulharska a Rumunska v súlade s doplňujúcimi cieľmi stratégie z Lisabonu a Göteborgu pre trvalo udržateľný rast a trvalo udržateľný rozvoj životného prostredia, ktoré odsúhlasili vlády členských štátov, aby zodpovedali súčasným a budúcim požiadavkám jednotného trhu, |
| --- | --- |

1.1.1

podporuje návrhy Komisie, reagujúce na potreby a výzvy, ktorým čelí rozšírená Európska únia s 27 členskými štátmi vrátane Bulharska a Rumunska v súlade s doplňujúcimi cieľmi stratégie z Lisabonu a Göteborgu pre trvalo udržateľný rast a trvalo udržateľný rozvoj životného prostredia, ktoré odsúhlasili vlády členských štátov, aby zodpovedali súčasným a budúcim požiadavkám jednotného trhu,

| 1.1.2 | zdôrazňuje, že Európska únia zaostáva za svojimi hlavnými hospodárskymi konkurentmi od roku 1995 (5), |
| --- | --- |

1.1.2

zdôrazňuje, že Európska únia zaostáva za svojimi hlavnými hospodárskymi konkurentmi od roku 1995 (5),

| 1.1.3 | poznamenáva, že od rozšírenia dňa 1. mája 2004 je EÚ najväčšou svetovou ekonomikou a obchodným blokom, v ktorom sa nachádza mnoho svetových najproduktívnejších a bohatých miest a regiónov, ale EÚ je teraz ekonomickou oblasťou s mierou rastu výrazne pod celosvetovým priemerom, |
| --- | --- |

1.1.3

poznamenáva, že od rozšírenia dňa 1. mája 2004 je EÚ najväčšou svetovou ekonomikou a obchodným blokom, v ktorom sa nachádza mnoho svetových najproduktívnejších a bohatých miest a regiónov, ale EÚ je teraz ekonomickou oblasťou s mierou rastu výrazne pod celosvetovým priemerom,

| 1.1.4 | zdôrazňuje, že pokiaľ sa všetky komponenty európskej ekonomiky neprispôsobia štrukturálnym zmenám vyvolaným globalizáciou, európska ekonomika bude v období rokov 2007-2013 ďalej slabnúť, ohrozujúc prosperitu, stabilitu a bezpečnosť našich miest a regiónov, |
| --- | --- |

1.1.4

zdôrazňuje, že pokiaľ sa všetky komponenty európskej ekonomiky neprispôsobia štrukturálnym zmenám vyvolaným globalizáciou, európska ekonomika bude v období rokov 2007-2013 ďalej slabnúť, ohrozujúc prosperitu, stabilitu a bezpečnosť našich miest a regiónov,

| 1.1.5 | uznáva, že výzve na obranu a udržanie európskeho modelu spoločnosti založeného na raste, konkurencieschopnosti a solidarite treba čeliť v kontexte narastajúcich obáv verejnosti týkajúcich sa efektívnosti ako aj situácie globálnej nestability, čo si vyžaduje prijatie koordinovaných opatrení odrážajúcich zodpovednosť a potenciál všetkých sfér riadenia, |
| --- | --- |

1.1.5

uznáva, že výzve na obranu a udržanie európskeho modelu spoločnosti založeného na raste, konkurencieschopnosti a solidarite treba čeliť v kontexte narastajúcich obáv verejnosti týkajúcich sa efektívnosti ako aj situácie globálnej nestability, čo si vyžaduje prijatie koordinovaných opatrení odrážajúcich zodpovednosť a potenciál všetkých sfér riadenia,

| 1.1.6 | tiež zdôrazňuje, že zjednotenie Európy prostredníctvom rozšírenia musí naďalej viesť k obnovenej solidarite a rôznorodosti zvyšujúcej potenciál Európskej únie. Napriek tomu toto rozšírenie zároveň prehĺbilo hospodárske a sociálne rozdiely, ktoré – ak sa neprijmú adekvátne protiopatrenia – ohrozia súdržnosť a úspech jednotného trhu a našich spoločných cieľov Zmluvy. Rozvoj a posilňovanie ducha európskej solidarity je preto nevyhnutnou podmienkou pre úspešnú politiku súdržnosti a pre ďalší rozvoj európskeho sociálneho modelu, |
| --- | --- |

1.1.6

tiež zdôrazňuje, že zjednotenie Európy prostredníctvom rozšírenia musí naďalej viesť k obnovenej solidarite a rôznorodosti zvyšujúcej potenciál Európskej únie. Napriek tomu toto rozšírenie zároveň prehĺbilo hospodárske a sociálne rozdiely, ktoré – ak sa neprijmú adekvátne protiopatrenia – ohrozia súdržnosť a úspech jednotného trhu a našich spoločných cieľov Zmluvy. Rozvoj a posilňovanie ducha európskej solidarity je preto nevyhnutnou podmienkou pre úspešnú politiku súdržnosti a pre ďalší rozvoj európskeho sociálneho modelu,

| 1.1.7 | potvrdzuje názor Komisie, že je potrebné zintenzívniť finančné úsilie, aby sa odčinil asymetrický dopad rozšírenia na rozpočet Spoločenstva s cieľom preklenúť priepasť medzi politickými ambíciami a reagovať na súčasnú neschopnosť dosiahnuť stanovené ciele, |
| --- | --- |

1.1.7

potvrdzuje názor Komisie, že je potrebné zintenzívniť finančné úsilie, aby sa odčinil asymetrický dopad rozšírenia na rozpočet Spoločenstva s cieľom preklenúť priepasť medzi politickými ambíciami a reagovať na súčasnú neschopnosť dosiahnuť stanovené ciele,

| 1.1.8 | podporuje návrhy Komisie pre finančnú perspektívu, ktorá zodpovedá požiadavkám na moderné riadenie a primerane zohľadňuje miestne a regionálne orgány, |
| --- | --- |

1.1.8

podporuje návrhy Komisie pre finančnú perspektívu, ktorá zodpovedá požiadavkám na moderné riadenie a primerane zohľadňuje miestne a regionálne orgány,

| 1.1.9 | zastáva názor, že si to vyžaduje uznanie potreby viacúrovňového vlastníctva, koordinovaného spoločného konania a zodpovednosti v členských štátoch, aby sa maximalizovala efektívnosť a viditeľnosť pridanej hodnoty, resp. úžitku, ktorý prináša EÚ pre občanov, a znásobila potenciálna návratnosť každého eura vydaných verejných peňazí. |
| --- | --- |

1.1.9

zastáva názor, že si to vyžaduje uznanie potreby viacúrovňového vlastníctva, koordinovaného spoločného konania a zodpovednosti v členských štátoch, aby sa maximalizovala efektívnosť a viditeľnosť pridanej hodnoty, resp. úžitku, ktorý prináša EÚ pre občanov, a znásobila potenciálna návratnosť každého eura vydaných verejných peňazí.

1.2   Rozpočtové prostriedky

| 1.2.1 | víta návrh Komisie zohľadniť existujúce politické záväzky a zosúladiť obmedzené finančné zdroje s realistickým hodnotením toho, čo je potrebné, a čo prijateľné, aby sa splnili ciele EÚ, |
| --- | --- |

1.2.1

víta návrh Komisie zohľadniť existujúce politické záväzky a zosúladiť obmedzené finančné zdroje s realistickým hodnotením toho, čo je potrebné, a čo prijateľné, aby sa splnili ciele EÚ,

| 1.2.2 | vyzdvihuje, že spolu s rozšírením prišlo k nárastu HDP Spoločenstva o 5 %, pričom nárast počtu obyvateľstva predstavoval 20 %, |
| --- | --- |

1.2.2

vyzdvihuje, že spolu s rozšírením prišlo k nárastu HDP Spoločenstva o 5 %, pričom nárast počtu obyvateľstva predstavoval 20 %,

| 1.2.3 | zdôrazňuje že priemerný HDP EÚ-25 na osobu poklesol o 12,5 %, čo odráža skutočnosť, že s rozšírením sa rozdiely v príjmoch zdvojnásobili a úroveň chudoby sa výrazne zhoršila, |
| --- | --- |

1.2.3

zdôrazňuje že priemerný HDP EÚ-25 na osobu poklesol o 12,5 %, čo odráža skutočnosť, že s rozšírením sa rozdiely v príjmoch zdvojnásobili a úroveň chudoby sa výrazne zhoršila,

| 1.2.4 | konštatuje, že hoci Komisia navrhuje zvýšiť vyčlenenie platobných kreditov na priemerne 1,14 % HND, predstavovali by záväzkové kredity v tomto období priemerne 1,22 %. Pre finančnú perspektívu rokov 2007-2013 je ponechaný strop vlastných zdrojov vo výške 1,24 % HND – čo je rovnaká úroveň ako v období rokov 2000-2006 (6), |
| --- | --- |

1.2.4

konštatuje, že hoci Komisia navrhuje zvýšiť vyčlenenie platobných kreditov na priemerne 1,14 % HND, predstavovali by záväzkové kredity v tomto období priemerne 1,22 %. Pre finančnú perspektívu rokov 2007-2013 je ponechaný strop vlastných zdrojov vo výške 1,24 % HND – čo je rovnaká úroveň ako v období rokov 2000-2006 (6),

| 1.2.5 | tiež zdôrazňuje, že to je v rozpore s nárastom stropu vlastných zdrojov EÚ počas prvých dvoch finančných perspektív, ale nie počas súčasnej:






  1988-1992 | 1,15 % až 1,20 % HDP |
| --- | --- | --- |
| 1993-1999 | 1,24 % až 1,27 % HDP |
| 2000-2006 | 1,27 % HDP (alebo) 1,24 % HND |

1.2.5

tiež zdôrazňuje, že to je v rozpore s nárastom stropu vlastných zdrojov EÚ počas prvých dvoch finančných perspektív, ale nie počas súčasnej:

1988-1992

1,15 % až 1,20 % HDP

1993-1999

1,24 % až 1,27 % HDP

2000-2006

1,27 % HDP (alebo) 1,24 % HND

| 1.2.6 | vyzdvihuje, že rozšírenie nadiktovalo politickú reakciu zo strany Komisie, ktorá sa odráža (spolu s ostatnými externými vplyvmi) v záväzkových kreditoch. Ide o nárast záväzkov pre súdržnosť a konkurencieschopnosť (trvalo udržateľný rast) a o redukciu záväzkov „na farme“ (trvalo udržateľné poľnohospodárstvo) a nárast záväzkov „mimo farmu“ (rozvoj vidieka), |
| --- | --- |

1.2.6

vyzdvihuje, že rozšírenie nadiktovalo politickú reakciu zo strany Komisie, ktorá sa odráža (spolu s ostatnými externými vplyvmi) v záväzkových kreditoch. Ide o nárast záväzkov pre súdržnosť a konkurencieschopnosť (trvalo udržateľný rast) a o redukciu záväzkov „na farme“ (trvalo udržateľné poľnohospodárstvo) a nárast záväzkov „mimo farmu“ (rozvoj vidieka),

| 1.2.7 | zdôrazňuje, že takto sa nevyhnutné náklady rozšírenia pokryjú zredukovaním rozpätia medzi vyčlenením platieb a stropom vlastných zdrojov, ktoré boli dostupné v predchádzajúcich finančných perspektívach na nepredvídané výdavky, |
| --- | --- |

1.2.7

zdôrazňuje, že takto sa nevyhnutné náklady rozšírenia pokryjú zredukovaním rozpätia medzi vyčlenením platieb a stropom vlastných zdrojov, ktoré boli dostupné v predchádzajúcich finančných perspektívach na nepredvídané výdavky,

| 1.2.8 | konštatuje, že vyčlenenie platobných kreditov vo výške 1,14 % HND na finančnú perspektívu rokov 2007-2013 zahŕňa Európsky rozvojový fond a Fond solidarity. Preto je hodnota 1,14 % HND ekvivalentom vyčlenenia platieb vo výške približne 1,10 % HND na obdobie rokov 2000-2006, |
| --- | --- |

1.2.8

konštatuje, že vyčlenenie platobných kreditov vo výške 1,14 % HND na finančnú perspektívu rokov 2007-2013 zahŕňa Európsky rozvojový fond a Fond solidarity. Preto je hodnota 1,14 % HND ekvivalentom vyčlenenia platieb vo výške približne 1,10 % HND na obdobie rokov 2000-2006,

| 1.2.9 | potvrdzuje, že návrhy Komisie nie sú predmetom žiadnej nezhody, a že celý rad štátov – čistých prispievateľov – požadoval po nekompromisnejšej úrovni výdavkov, ktorá by pri záväzkových kreditoch neprekračovala 1 % HND (vrátane predbežne vyčíslených záväzkov ako napríklad výdavky na poľnohospodárstvo) (7), |
| --- | --- |

1.2.9

potvrdzuje, že návrhy Komisie nie sú predmetom žiadnej nezhody, a že celý rad štátov – čistých prispievateľov – požadoval po nekompromisnejšej úrovni výdavkov, ktorá by pri záväzkových kreditoch neprekračovala 1 % HND (vrátane predbežne vyčíslených záväzkov ako napríklad výdavky na poľnohospodárstvo) (7),

| 1.2.10 | vyjadruje svoje obavy, že situácia bude mať za následok platby len vo výške 0,9 % HND a že priemerná ročná suma pre obdobie rokov 2007-2013 by preto bola výrazne nižšia než dohodnuté objemy platieb pre rok 2006, ktoré predstavujú 1,09 % HND, |
| --- | --- |

1.2.10

vyjadruje svoje obavy, že situácia bude mať za následok platby len vo výške 0,9 % HND a že priemerná ročná suma pre obdobie rokov 2007-2013 by preto bola výrazne nižšia než dohodnuté objemy platieb pre rok 2006, ktoré predstavujú 1,09 % HND,

| 1.2.11 | zdôrazňuje, že by to mohlo predstavovať reštriktívny rozpočtový balíček, ktorý by sa dotýkal politík so špecifickým statusom Zmluvy a politík s výraznými multiplikačnými účinkami a tiež účinkami, ktoré by mali dopad na očakávania nových členských štátov, |
| --- | --- |

1.2.11

zdôrazňuje, že by to mohlo predstavovať reštriktívny rozpočtový balíček, ktorý by sa dotýkal politík so špecifickým statusom Zmluvy a politík s výraznými multiplikačnými účinkami a tiež účinkami, ktoré by mali dopad na očakávania nových členských štátov,

| 1.2.12 | zastáva názor, že návrhy Komisie sú logickou odpoveďou na rozpočtové problémy v členských štátoch, pretože situácia v oblasti ich vlastných zdrojov sa zhoršila v dôsledku nízkych mier hospodárskeho rastu v Európe. Výbor preto zastáva názor podobný názoru Európskej investičnej banky, že zdroje by mali byť presunuté na dôležité úlohy budúcnosti, |
| --- | --- |

1.2.12

zastáva názor, že návrhy Komisie sú logickou odpoveďou na rozpočtové problémy v členských štátoch, pretože situácia v oblasti ich vlastných zdrojov sa zhoršila v dôsledku nízkych mier hospodárskeho rastu v Európe. Výbor preto zastáva názor podobný názoru Európskej investičnej banky, že zdroje by mali byť presunuté na dôležité úlohy budúcnosti,

| 1.2.13 | konštatuje, že pri 1,24 % HND predstavuje rozpočet EÚ len približne 2,5 % celkových verejných výdavkov v Únii, |
| --- | --- |

1.2.13

konštatuje, že pri 1,24 % HND predstavuje rozpočet EÚ len približne 2,5 % celkových verejných výdavkov v Únii,

| 1.2.14 | súhlasí s Komisiou, že je nerealistické očakávať viac Európy za menej peňazí – nové politické oblasti na úrovni EÚ implikujú nové finančné požiadavky, |
| --- | --- |

1.2.14

súhlasí s Komisiou, že je nerealistické očakávať viac Európy za menej peňazí – nové politické oblasti na úrovni EÚ implikujú nové finančné požiadavky,

| 1.2.15 | konštatuje, že – keďže nemôže existovať žiadna finančná perspektíva bez dohody medzi Európskym parlamentom a Radou, nakoľko existujúca Zmluva neuvádza žiadnu povinnosť mať finančnú perspektívu a len ustanovuje ročné rozpočty – nezhody medzi členskými štátmi vo veci finančných perspektív sa musia rýchlo vyriešiť. Bolo by nemúdre opakovať omeškania, ku ktorým došlo pri prijímaní Agendy 2000. Neúmerne predlžované rokovania by viedli k narušeniu budúcich programov štrukturálnych fondov, |
| --- | --- |

1.2.15

konštatuje, že – keďže nemôže existovať žiadna finančná perspektíva bez dohody medzi Európskym parlamentom a Radou, nakoľko existujúca Zmluva neuvádza žiadnu povinnosť mať finančnú perspektívu a len ustanovuje ročné rozpočty – nezhody medzi členskými štátmi vo veci finančných perspektív sa musia rýchlo vyriešiť. Bolo by nemúdre opakovať omeškania, ku ktorým došlo pri prijímaní Agendy 2000. Neúmerne predlžované rokovania by viedli k narušeniu budúcich programov štrukturálnych fondov,

| 1.2.16 | verí, že sedemročná fáza v časovom rámci pre finančnú perspektívu v rokoch 2007-2013 je vzhľadom na príslušné hlavné štrukturálne výzvy primeraná. Okrem toho ponúka príležitosť na vytvorenie fungujúcich mechanizmov a nástrojov pre ďalšie fázy. Európske financovanie zaručené na sedem rokov ponúka mestám a regiónom – v porovnaní s krátkodobejším financovaním, ktoré sa často vyznačuje 4- až 5-ročnými národnými mandátmi – časový harmonogram potrebný na vykonanie dlhodobých strategických prístupov k trvalo udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju, |
| --- | --- |

1.2.16

verí, že sedemročná fáza v časovom rámci pre finančnú perspektívu v rokoch 2007-2013 je vzhľadom na príslušné hlavné štrukturálne výzvy primeraná. Okrem toho ponúka príležitosť na vytvorenie fungujúcich mechanizmov a nástrojov pre ďalšie fázy. Európske financovanie zaručené na sedem rokov ponúka mestám a regiónom – v porovnaní s krátkodobejším financovaním, ktoré sa často vyznačuje 4- až 5-ročnými národnými mandátmi – časový harmonogram potrebný na vykonanie dlhodobých strategických prístupov k trvalo udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju,

| 1.2.17 | zdôrazňuje, že návrhy na budúce fázy v trvaní päť rokov by mohli byť zosúladené s funkčným obdobím Európskeho parlamentu a Komisie, čím by finančná perspektíva obdržala väčšiu mieru demokratickej legitimity. |
| --- | --- |

1.2.17

zdôrazňuje, že návrhy na budúce fázy v trvaní päť rokov by mohli byť zosúladené s funkčným obdobím Európskeho parlamentu a Komisie, čím by finančná perspektíva obdržala väčšiu mieru demokratickej legitimity.

1.3   Prístup k výdavkom

| 1.3.1 | je toho názoru, že tri hlavné priority načrtnuté Komisiou v jej oznámení o finančnej perspektíve na roky 2007-2013 sú vhodné. Konkrétne sú to:






  — | trvalo udržateľný rozvoj, |
| --- | --- | --- |

1.3.1

je toho názoru, že tri hlavné priority načrtnuté Komisiou v jej oznámení o finančnej perspektíve na roky 2007-2013 sú vhodné. Konkrétne sú to:

—

trvalo udržateľný rozvoj,

| — | priradenie plného obsahu európskemu občianstvu, |
| --- | --- |

—

priradenie plného obsahu európskemu občianstvu,

| — | EÚ ako globálny partner. |
| --- | --- |

—

EÚ ako globálny partner.

| 1.3.2 | zastáva názor, že finančná perspektíva na roky 2007-2013 by mala uznávať potrebu rozšíriť celoeurópsku dohodu o výzvach spoločnej politiky, ktoré sú v nej uvedené, a to jasným stanovením európskej dimenzie týchto otázok a súčasným zdôraznením pridanej hodnoty opatrení EÚ, ale aj jasným príspevkom realizovaným každou sférou riadenia – miestnou, regionálnou, národnou a nadnárodnou v súlade s princípom subsidiarity, |
| --- | --- |

1.3.2

zastáva názor, že finančná perspektíva na roky 2007-2013 by mala uznávať potrebu rozšíriť celoeurópsku dohodu o výzvach spoločnej politiky, ktoré sú v nej uvedené, a to jasným stanovením európskej dimenzie týchto otázok a súčasným zdôraznením pridanej hodnoty opatrení EÚ, ale aj jasným príspevkom realizovaným každou sférou riadenia – miestnou, regionálnou, národnou a nadnárodnou v súlade s princípom subsidiarity,

| 1.3.3 | víta úvahu Komisie o pridanej hodnote opatrení na úrovni EÚ a otázke lepšieho riadenia pri implementácii politiky EÚ v každej rozpočtovej kapitole finančnej perspektívy na roky 2007-2013, ako je uvedené v jej poslednom oznámení, |
| --- | --- |

1.3.3

víta úvahu Komisie o pridanej hodnote opatrení na úrovni EÚ a otázke lepšieho riadenia pri implementácii politiky EÚ v každej rozpočtovej kapitole finančnej perspektívy na roky 2007-2013, ako je uvedené v jej poslednom oznámení,

| 1.3.4 | súhlasí s cieľom Komisie v tomto ohľade, že prenos finančných prostriedkov na úroveň EÚ v rámci finančnej perspektívy na roky 2007-2013 by nemal byť samoúčelný, |
| --- | --- |

1.3.4

súhlasí s cieľom Komisie v tomto ohľade, že prenos finančných prostriedkov na úroveň EÚ v rámci finančnej perspektívy na roky 2007-2013 by nemal byť samoúčelný,

| 1.3.5 | schvaľuje stanoviská Komisie, že výdavky v ďalších finančných perspektívach by mali zaistiť, že opatrenia na úrovni EÚ budú:






  — | efektívne, keď sa dajú výsledky dosiahnuť len prostredníctvom opatrení na úrovni EÚ, |
| --- | --- | --- |

1.3.5

schvaľuje stanoviská Komisie, že výdavky v ďalších finančných perspektívach by mali zaistiť, že opatrenia na úrovni EÚ budú:

—

efektívne, keď sa dajú výsledky dosiahnuť len prostredníctvom opatrení na úrovni EÚ,

| — | účinné, keď opatrenia EÚ ponúknu lepšiu hodnotu za rovnaký objem prostriedkov, |
| --- | --- |

—

účinné, keď opatrenia EÚ ponúknu lepšiu hodnotu za rovnaký objem prostriedkov,

| — | doplňujúce, keď budú generovať aktivity v národnej, regionálnej alebo miestnej sfére, |
| --- | --- |

—

doplňujúce, keď budú generovať aktivity v národnej, regionálnej alebo miestnej sfére,

| 1.3.6 | verí, že model EÚ predstavuje rovnováhu medzi jednotlivcom a spoločnosťou, štátom a decentralizovaným orgánom, trhovým ziskom, pravidlami a nariadeniami. Komisia zoraďuje jednotlivé politické kapitoly v rámci finančnej perspektívy podľa priorít a vytvára tak možnosť budúceho trvalo udržateľného rastu modelu, ktorý počas minulých 50 rokov zaviedol stabilitu a rast v Európe, |
| --- | --- |

1.3.6

verí, že model EÚ predstavuje rovnováhu medzi jednotlivcom a spoločnosťou, štátom a decentralizovaným orgánom, trhovým ziskom, pravidlami a nariadeniami. Komisia zoraďuje jednotlivé politické kapitoly v rámci finančnej perspektívy podľa priorít a vytvára tak možnosť budúceho trvalo udržateľného rastu modelu, ktorý počas minulých 50 rokov zaviedol stabilitu a rast v Európe,

| 1.3.7 | zastáva názor, že Komisia prijala vyrovnanú stratégiu pre politiku súdržnosti v rámci všetkých politických kapitol, pričom sa mimoriadny dôraz kladie na potreby nových členských štátov a regiónov prostredníctvom dosiahnutia dôslednej rovnováhy medzi hospodárskymi, sociálnymi a územnými rozdielmi v celej EÚ, |
| --- | --- |

1.3.7

zastáva názor, že Komisia prijala vyrovnanú stratégiu pre politiku súdržnosti v rámci všetkých politických kapitol, pričom sa mimoriadny dôraz kladie na potreby nových členských štátov a regiónov prostredníctvom dosiahnutia dôslednej rovnováhy medzi hospodárskymi, sociálnymi a územnými rozdielmi v celej EÚ,

| 1.3.8 | je toho názoru, že v týchto politických kapitolách existujú kľúčové príklady modelu EÚ, ktoré poskytujú pridanú hodnotu. Investície EÚ do projektov v oblasti výskumu a vývoja, cezhraničnej výmeny a infraštruktúry sa spájajú s lisabonskými a göteborskými cieľmi prostredníctvom partnerského prístupu, ktorý môže podporiť rast, konvergenciu, konkurencieschopnosť a trvalú udržateľnosť. Ďalším prvkom európskeho partnerského prístupu k výskumu a vývoju je široká vzdelávacia a výskumná infraštruktúra, ktorá umožní využiť v plnej miere vysokú vzdelanostnú úroveň európskeho obyvateľstva a rastový potenciál. Samotné riešenia založené na trhu neposkytujú trvalo udržateľnú budúcnosť, o ktorú sa Európa snaží, |
| --- | --- |

1.3.8

je toho názoru, že v týchto politických kapitolách existujú kľúčové príklady modelu EÚ, ktoré poskytujú pridanú hodnotu. Investície EÚ do projektov v oblasti výskumu a vývoja, cezhraničnej výmeny a infraštruktúry sa spájajú s lisabonskými a göteborskými cieľmi prostredníctvom partnerského prístupu, ktorý môže podporiť rast, konvergenciu, konkurencieschopnosť a trvalú udržateľnosť. Ďalším prvkom európskeho partnerského prístupu k výskumu a vývoju je široká vzdelávacia a výskumná infraštruktúra, ktorá umožní využiť v plnej miere vysokú vzdelanostnú úroveň európskeho obyvateľstva a rastový potenciál. Samotné riešenia založené na trhu neposkytujú trvalo udržateľnú budúcnosť, o ktorú sa Európa snaží,

| 1.3.9 | konštatuje, že dostupnosť a rozpočtová disciplína sú motivačnými faktormi rokovacieho procesu, pričom existujú dva prístupy k metodike vytvorenia finančnej perspektívy:






  — | identifikácia požiadaviek a vyčlenenie príslušných zdrojov, |
| --- | --- | --- |

1.3.9

konštatuje, že dostupnosť a rozpočtová disciplína sú motivačnými faktormi rokovacieho procesu, pričom existujú dva prístupy k metodike vytvorenia finančnej perspektívy:

—

identifikácia požiadaviek a vyčlenenie príslušných zdrojov,

| — | identifikácia možnosti financovania a priradenie zodpovedajúcich priorít, |
| --- | --- |

—

identifikácia možnosti financovania a priradenie zodpovedajúcich priorít,

| 1.3.10 | berie na vedomie, že Komisia obhajovala prvý prístup z perspektívy „zdola nahor“, ktorý sa vytváral z hodnotenia potrieb „zdola nahor“, |
| --- | --- |

1.3.10

berie na vedomie, že Komisia obhajovala prvý prístup z perspektívy „zdola nahor“, ktorý sa vytváral z hodnotenia potrieb „zdola nahor“,

| 1.3.11 | odmieta tézu, že druhý prístup by mohol priniesť trvalo udržateľné riešenie hospodárskych, sociálnych a demokratických problémov EÚ. |
| --- | --- |

1.3.11

odmieta tézu, že druhý prístup by mohol priniesť trvalo udržateľné riešenie hospodárskych, sociálnych a demokratických problémov EÚ.

1.4   Finančný rámec

víta návrhy Komisie rekonštruovať nový finančný rámec okolo obmedzeného počtu politických cieľov:

| — | (1a) | konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť, |
| --- | --- | --- |
| — | (1b) | súdržnosť pre rast a zamestnanosť, |
| — | (2) | trvalo udržateľné riadenie a ochrana prírodných zdrojov, |
| — | (3) | občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť, |
| — | (4) | Európska únia ako globálny partner. |

—

(1a)

konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť,

—

(1b)

súdržnosť pre rast a zamestnanosť,

—

(2)

trvalo udržateľné riadenie a ochrana prírodných zdrojov,

—

(3)

občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť,

—

(4)

Európska únia ako globálny partner.

Hlavné zistenia výboru súvisia s kapitolou trvalo udržateľného rozvoja, 1(a), 1(b) a (2).

1.4.1   Trvalo udržateľný rast

| — | uznáva hospodársku súdržnosť a politickú logiku používania trvalo udržateľného rozvoja ako rozpočtového prostriedku pre tri doplňujúce piliere: konvergencia, konkurencieschopnosť a zamestnanosť a územná spolupráca, |
| --- | --- |

—

uznáva hospodársku súdržnosť a politickú logiku používania trvalo udržateľného rozvoja ako rozpočtového prostriedku pre tri doplňujúce piliere: konvergencia, konkurencieschopnosť a zamestnanosť a územná spolupráca,

| — | víta návrh rozpočtu pre štrukturálnu politiku a politiku súdržnosti vo výške 336,2 mld. € pre obdobie rokov 2007-2013 pri porovnaní so štrukturálnymi a kohéznymi fondmi vo výške 213 mld. € pre obdobie rokov 2000-2006, pričom 78 % (t.j. 262,3 mld. €) je určených na cieľ konvergencie zaostávajúcich regiónov, 18 % (68,5 mld. €) je určených na regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť a 4 % (13,5 mld. €) sú určené pre cezhraničný a medziregionálny rozvoj v rámci cieľa územnej spolupráce (8), |
| --- | --- |

—

víta návrh rozpočtu pre štrukturálnu politiku a politiku súdržnosti vo výške 336,2 mld. € pre obdobie rokov 2007-2013 pri porovnaní so štrukturálnymi a kohéznymi fondmi vo výške 213 mld. € pre obdobie rokov 2000-2006, pričom 78 % (t.j. 262,3 mld. €) je určených na cieľ konvergencie zaostávajúcich regiónov, 18 % (68,5 mld. €) je určených na regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť a 4 % (13,5 mld. €) sú určené pre cezhraničný a medziregionálny rozvoj v rámci cieľa územnej spolupráce (8),

| — | konštatuje, že jedna rozpočtová linka vo výške 262,3 mld. € určená na cieľ konvergencie pre regióny, ktorých HND nedosahuje 75 % priemeru EÚ25, 22 mld. € je určená pre štáty EÚ15 v rámci politiky súdržnosti, ktoré v súčasnosti spĺňajú požadované kritériá, ale ktoré tieto kritériá nebudú spĺňať výlučne zo štatistických dôvodov (regióny „v poslednej fáze“ – „phasing out regions“). Toto dosahuje 66 % z objemu finančných prostriedkov, ktoré by dostali v období rokov 2007-2012 ako regióny konvergencie v plnom rozsahu, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že jedna rozpočtová linka vo výške 262,3 mld. € určená na cieľ konvergencie pre regióny, ktorých HND nedosahuje 75 % priemeru EÚ25, 22 mld. € je určená pre štáty EÚ15 v rámci politiky súdržnosti, ktoré v súčasnosti spĺňajú požadované kritériá, ale ktoré tieto kritériá nebudú spĺňať výlučne zo štatistických dôvodov (regióny „v poslednej fáze“ – „phasing out regions“). Toto dosahuje 66 % z objemu finančných prostriedkov, ktoré by dostali v období rokov 2007-2012 ako regióny konvergencie v plnom rozsahu,

| — | konštatuje, že celková rozpočtová linka vo výške 336,2 mld. € zodpovedá 0,41 % HND (alebo 344,9 mld €, 0,46 % HND, vrátane administratívnych nákladov fondu solidarity a iných opatrení), |
| --- | --- |

—

konštatuje, že celková rozpočtová linka vo výške 336,2 mld. € zodpovedá 0,41 % HND (alebo 344,9 mld €, 0,46 % HND, vrátane administratívnych nákladov fondu solidarity a iných opatrení),

| — | zdôrazňuje, že za účelom splnenia týchto pilierov musia byť programy v rámci týchto troch pilierov usmerňované výslovne tak, aby sa dosiahli lisabonské a göteborské ciele, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že za účelom splnenia týchto pilierov musia byť programy v rámci týchto troch pilierov usmerňované výslovne tak, aby sa dosiahli lisabonské a göteborské ciele,

| — | konštatuje, že Lisabonská stratégia bol navrhnutá na podporu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a posilnenie sociálnej súdržnosti, s nasledovnými cieľmi:






  — | zvýšiť mieru zamestnanosti na úroveň aspoň 70 % do roku 2010, |
| --- | --- | --- |

—

konštatuje, že Lisabonská stratégia bol navrhnutá na podporu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a posilnenie sociálnej súdržnosti, s nasledovnými cieľmi:

—

zvýšiť mieru zamestnanosti na úroveň aspoň 70 % do roku 2010,

| — | zosúladiť úroveň produktivity práce v Európe s výkonnosťou špičkových svetových podnikov, |
| --- | --- |

—

zosúladiť úroveň produktivity práce v Európe s výkonnosťou špičkových svetových podnikov,

| — | identifikovať výzvy informačnej spoločnosti a vytvoriť Európsky výskumný priestor, |
| --- | --- |

—

identifikovať výzvy informačnej spoločnosti a vytvoriť Európsky výskumný priestor,

| — | zvýšiť investície do výskumu na úroveň 3 % HDP, |
| --- | --- |

—

zvýšiť investície do výskumu na úroveň 3 % HDP,

| — | konštatuje, že doplňujúce oznámenie Komisie potvrdzuje, že sme nedosiahli ciele pre rast a redukciu nerovností, ktoré podporujú Lisabonskú a Göteborskú stratégiu. Sčasti je to dôsledok nutnosti reagovať na globálnu hospodársku súťaž, otázky produktivity, starnutie populácie a narastajúce očakávania v súvislosti so zdravotníckou starostlivosťou a zodpovedajúcim tlakom na verejné výdavky, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že doplňujúce oznámenie Komisie potvrdzuje, že sme nedosiahli ciele pre rast a redukciu nerovností, ktoré podporujú Lisabonskú a Göteborskú stratégiu. Sčasti je to dôsledok nutnosti reagovať na globálnu hospodársku súťaž, otázky produktivity, starnutie populácie a narastajúce očakávania v súvislosti so zdravotníckou starostlivosťou a zodpovedajúcim tlakom na verejné výdavky,

| — | zastáva názor, že je potrebné identifikovať a kvantifikovať kritické faktory úspechu, aby bolo možné monitorovať a splniť ciele stanovené v Lisabone a Göteborgu ako aj spôsoby mobilizácie občianskej spoločnosti, regionálnych a miestnych orgánov a vedúcich predstaviteľov podnikateľskej sféry – všetkých aktérov podieľajúcich sa na úspechu Lisabonu, aby bola stratégia z Lisabonu a Göteborgu realizovaná v prospech všetkých, |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že je potrebné identifikovať a kvantifikovať kritické faktory úspechu, aby bolo možné monitorovať a splniť ciele stanovené v Lisabone a Göteborgu ako aj spôsoby mobilizácie občianskej spoločnosti, regionálnych a miestnych orgánov a vedúcich predstaviteľov podnikateľskej sféry – všetkých aktérov podieľajúcich sa na úspechu Lisabonu, aby bola stratégia z Lisabonu a Göteborgu realizovaná v prospech všetkých,

| — | konštatuje, že ak úroveň výdavkov vo finančnej perspektíve bude znížená pod hranicu 1,14 % HND platobných kreditov navrhnutých Komisiou, zanikli by tie programy, ktoré sa vzťahujú na cieľ uvedený v bode „podporiť regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť mimo menej prosperujúcich regiónov“ v bode 1b) Súdržnosť pre rast a zamestnanosť. Problém regionálnych rozdielov by sa zhoršil. Dôsledkom toho by nemohli všetky regióny participovať na rovnakom základe s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť v celej EÚ, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že ak úroveň výdavkov vo finančnej perspektíve bude znížená pod hranicu 1,14 % HND platobných kreditov navrhnutých Komisiou, zanikli by tie programy, ktoré sa vzťahujú na cieľ uvedený v bode „podporiť regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť mimo menej prosperujúcich regiónov“ v bode 1b) Súdržnosť pre rast a zamestnanosť. Problém regionálnych rozdielov by sa zhoršil. Dôsledkom toho by nemohli všetky regióny participovať na rovnakom základe s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť, rast a zamestnanosť v celej EÚ,

| — | neustále podporovala uplatňovanie opatrení pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť, aby sa zabezpečilo, že všetky regióny EÚ budú v plnej miere zahrnuté do Lisabonskej a Göteborskej stratégie, ale kladie si otázku, do akej miery sa podarí dosiahnuť lisabonské a göteborské ciele prostredníctvom zodpovedajúcich programov, ak bude deficit regionálnej prosperity jediným kritériom financovania, |
| --- | --- |

—

neustále podporovala uplatňovanie opatrení pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť, aby sa zabezpečilo, že všetky regióny EÚ budú v plnej miere zahrnuté do Lisabonskej a Göteborskej stratégie, ale kladie si otázku, do akej miery sa podarí dosiahnuť lisabonské a göteborské ciele prostredníctvom zodpovedajúcich programov, ak bude deficit regionálnej prosperity jediným kritériom financovania,

| — | chápe, že – ako uznáva tretia správa o súdržnosti – HDP ako hlavný ukazovateľ má celý rad nedostatkov, a že sa opakovane preukázalo, že rozdiely v rámci regiónov – čo je napríklad veľmi zreteľné veľkých a stredne veľkých mestách (9)) sú často akútnejšie než rozdiely medzi regiónmi, |
| --- | --- |

—

chápe, že – ako uznáva tretia správa o súdržnosti – HDP ako hlavný ukazovateľ má celý rad nedostatkov, a že sa opakovane preukázalo, že rozdiely v rámci regiónov – čo je napríklad veľmi zreteľné veľkých a stredne veľkých mestách (9)) sú často akútnejšie než rozdiely medzi regiónmi,

| — | preto vyjadruje poľutovanie, že tento problém v rámci regiónov a medzi regiónmi sa zosilňuje znížením objemu rozpočtových prostriedkov vyčlenených pre tento nový „cieľ č. 2“ v porovnaní s predošlými programovacími obdobiami, pri porovnaní 18 % rozpočtového objemu v rokoch 2007-2013 s objemom prostriedkov vo výške 23,8 % v rokoch 2000-2006 (10), |
| --- | --- |

—

preto vyjadruje poľutovanie, že tento problém v rámci regiónov a medzi regiónmi sa zosilňuje znížením objemu rozpočtových prostriedkov vyčlenených pre tento nový „cieľ č. 2“ v porovnaní s predošlými programovacími obdobiami, pri porovnaní 18 % rozpočtového objemu v rokoch 2007-2013 s objemom prostriedkov vo výške 23,8 % v rokoch 2000-2006 (10),

| — | víta zvýšené potvrdenie potenciálu hlavných mestských oblastí ako hnacích motorov hospodárskeho rastu, ale verí, že navrhované nariadenia pre každý národný rámec by mali obsahovať priamo vyjadrený odkaz na prioritu trvalo udržateľného rozvoja miest, aby sa reflektovala úloha mestských centier ako hnacích motorov ekonomiky, |
| --- | --- |

—

víta zvýšené potvrdenie potenciálu hlavných mestských oblastí ako hnacích motorov hospodárskeho rastu, ale verí, že navrhované nariadenia pre každý národný rámec by mali obsahovať priamo vyjadrený odkaz na prioritu trvalo udržateľného rozvoja miest, aby sa reflektovala úloha mestských centier ako hnacích motorov ekonomiky,

| — | ľutuje, že zatiaľ čo existuje patričné uznanie vplyvu starnúcej populácie na redukovaní miery rastu a znižovaní HDP – a sú potrebné opatrenia pre potlačenie týchto vplyvov prostredníctvom Lisabonskej stratégie – niet podobného uznania potenciálu mladých ľudí v oblasti zabezpečovania konkurencieschopnosti a vyššieho rastu. |
| --- | --- |

—

ľutuje, že zatiaľ čo existuje patričné uznanie vplyvu starnúcej populácie na redukovaní miery rastu a znižovaní HDP – a sú potrebné opatrenia pre potlačenie týchto vplyvov prostredníctvom Lisabonskej stratégie – niet podobného uznania potenciálu mladých ľudí v oblasti zabezpečovania konkurencieschopnosti a vyššieho rastu.

(a)   Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť

—   Podpora konkurencieschopnosti podnikov na plne integrovanom jednotnom trhu

| — | uznáva potrebu opätovného naštartovania priemyselnej politiky v Európe vytvorením podnikateľsky priaznivého prostredia, |
| --- | --- |

—

uznáva potrebu opätovného naštartovania priemyselnej politiky v Európe vytvorením podnikateľsky priaznivého prostredia,

| — | zdôrazňuje potrebu využívať a povzbudiť potenciál pre rozvoj sektora malých a stredných podnikov ako základne pre rast na spoločnom trhu, pričom sa uznáva, že MSP predstavujú pravdepodobne najväčší nevyužitý potenciál jednotného trhu, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje potrebu využívať a povzbudiť potenciál pre rozvoj sektora malých a stredných podnikov ako základne pre rast na spoločnom trhu, pričom sa uznáva, že MSP predstavujú pravdepodobne najväčší nevyužitý potenciál jednotného trhu,

| — | konštatuje, že pri uplatňovaní pravidiel spoločného trhu v politike súdržnosti s cieľom stimulovať malé podniky sa môže merateľná pridaná hodnota identifikovať prostredníctvom nárastu obchodu v rámci Spoločenstva medzi menej rozvinutými regiónmi a zvyškom EÚ, keďže asi jedna štvrtina výdavkov v rámci politiky súdržnosti závislej od konkurencieschopnosti sa vracia do zvyšku Únie vo forme zvýšených exportov, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že pri uplatňovaní pravidiel spoločného trhu v politike súdržnosti s cieľom stimulovať malé podniky sa môže merateľná pridaná hodnota identifikovať prostredníctvom nárastu obchodu v rámci Spoločenstva medzi menej rozvinutými regiónmi a zvyškom EÚ, keďže asi jedna štvrtina výdavkov v rámci politiky súdržnosti závislej od konkurencieschopnosti sa vracia do zvyšku Únie vo forme zvýšených exportov,

| — | verí, že v reforme pravidiel udeľovania štátnych dotácií sú potrebné horizontálne nariadenia o výnimkách s cieľom podporiť výskum a technologický rozvoj a malé a stredné podniky, |
| --- | --- |

—

verí, že v reforme pravidiel udeľovania štátnych dotácií sú potrebné horizontálne nariadenia o výnimkách s cieľom podporiť výskum a technologický rozvoj a malé a stredné podniky,

| — | zastáva názor, že zavedenie hodnotenia dopadu so zámerom lepšieho nasadenia štátnej pomoci – čo zároveň národným, regionálnym a miestnym orgánom vytvorí širší priestor pre prijímanie opatrení, ktoré budú mať síce len obmedzený vplyv na hospodársku súťaž a obchod na úrovni EÚ, ale ktoré si poradia v prípadoch zlyhania trhu – prispejú k rozvoju oblastí, ktoré zaostávajú, a podporia podnikateľskú sféru. |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že zavedenie hodnotenia dopadu so zámerom lepšieho nasadenia štátnej pomoci – čo zároveň národným, regionálnym a miestnym orgánom vytvorí širší priestor pre prijímanie opatrení, ktoré budú mať síce len obmedzený vplyv na hospodársku súťaž a obchod na úrovni EÚ, ale ktoré si poradia v prípadoch zlyhania trhu – prispejú k rozvoju oblastí, ktoré zaostávajú, a podporia podnikateľskú sféru.

—   Posilňovanie európskej snahy vo výskume a technickom rozvoji

| — | zastáva názor, že ak sa má EÚ stať dynamickou ekonomikou založenou na vedomostiach, potom sú potrebné určité opatrenia a systémy finančnej podpory – hlavne s cieľom vytvoriť centrá vynikajúcej kvality založené na vzdelanostnej a výskumnej infraštruktúre rozšírenej v Európe, ktoré by pozitívne pôsobili na regionálne hospodárstvá, šírili výsledky špičkového výskumu a zlepšovali konkurencieschopnosť v rámci celej EÚ, |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že ak sa má EÚ stať dynamickou ekonomikou založenou na vedomostiach, potom sú potrebné určité opatrenia a systémy finančnej podpory – hlavne s cieľom vytvoriť centrá vynikajúcej kvality založené na vzdelanostnej a výskumnej infraštruktúre rozšírenej v Európe, ktoré by pozitívne pôsobili na regionálne hospodárstvá, šírili výsledky špičkového výskumu a zlepšovali konkurencieschopnosť v rámci celej EÚ,

| — | súhlasí s Európskou komisiou, že zintenzívnenie úsilia EÚ v oblasti výskumu a technologického vývoja tvorí jeden z hlavných cieľov rozšírenej EÚ, ale s primeranou rovnováhou medzi verejným a súkromným financovaním (11), |
| --- | --- |

—

súhlasí s Európskou komisiou, že zintenzívnenie úsilia EÚ v oblasti výskumu a technologického vývoja tvorí jeden z hlavných cieľov rozšírenej EÚ, ale s primeranou rovnováhou medzi verejným a súkromným financovaním (11),

| — | podporuje preto rozhodnutie Európskej rady z Barcelony zvýšiť výdavky na výskum a vývoj na úroveň 3 % HDP EÚ do roku 2010, |
| --- | --- |

—

podporuje preto rozhodnutie Európskej rady z Barcelony zvýšiť výdavky na výskum a vývoj na úroveň 3 % HDP EÚ do roku 2010,

—   Spájanie Európy prostredníctvom sietí EÚ

| — | súhlasí s návrhom Európskej komisie zvýšiť rozsah finančných zdrojov spojených s rozvojom transeurópskych sietí. Prikladajúc mimoriadnu prioritu cezhraničným projektom, ktoré podporujú intermodalitu a používanie trvalo udržateľných foriem dopravy, hlavne koncept diaľnic na mori, za predpokladu, že spadajú do komplexnej trvalo udržateľnej schémy dopravy, |
| --- | --- |

—

súhlasí s návrhom Európskej komisie zvýšiť rozsah finančných zdrojov spojených s rozvojom transeurópskych sietí. Prikladajúc mimoriadnu prioritu cezhraničným projektom, ktoré podporujú intermodalitu a používanie trvalo udržateľných foriem dopravy, hlavne koncept diaľnic na mori, za predpokladu, že spadajú do komplexnej trvalo udržateľnej schémy dopravy,

| — | zdôrazňuje úlohu, ktorú TEN-T, predovšetkým „diaľnice na mori“ v konkrétnom prípade ostrovov, zohrávajú pri prekonávaní ťažkostí, s ktorými sú konfrontované regióny s prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami vzhľadom na prístup na jednotný trh za spravodlivých podmienok, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje úlohu, ktorú TEN-T, predovšetkým „diaľnice na mori“ v konkrétnom prípade ostrovov, zohrávajú pri prekonávaní ťažkostí, s ktorými sú konfrontované regióny s prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami vzhľadom na prístup na jednotný trh za spravodlivých podmienok,

| — | konštatuje, že členské štáty majú len obmedzené možnosti zabezpečiť požadované investície do infraštruktúry v čase, keď sa pokúšajú znížiť verejné výdavky so zámerom dodržať pravidlá Paktu stability a rastu, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že členské štáty majú len obmedzené možnosti zabezpečiť požadované investície do infraštruktúry v čase, keď sa pokúšajú znížiť verejné výdavky so zámerom dodržať pravidlá Paktu stability a rastu,

| — | zdôrazňuje, že financovanie TEN-T z miestnych a regionálnych orgánov môže mať len okrajový význam vzhľadom na to, že tieto orgány majú záväzky voči iným investíciám do infraštruktúry, ktoré sú často veľmi dôležité pre hladké fungovanie TEN-T, miestneho ekonomiky a sociálnej infraštruktúry, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že financovanie TEN-T z miestnych a regionálnych orgánov môže mať len okrajový význam vzhľadom na to, že tieto orgány majú záväzky voči iným investíciám do infraštruktúry, ktoré sú často veľmi dôležité pre hladké fungovanie TEN-T, miestneho ekonomiky a sociálnej infraštruktúry,

| — | konštatuje, že podpora konkurencieschopnosti vedie k rešpektovaniu základných vzájomných prepojení medzi mestami a regiónmi, ktoré zasa môžu vytvoriť kritickú masu schopnú vyvolať extenzívny rast v oblastiach, ktoré by mestá alebo regióny samotné neboli schopné prilákať alebo vytvoriť. Strategické európske mestské siete ako napríklad URBACT sú dobrými príkladmi tohto prístupu a na európskej úrovni by mala byť umožnená výmena osvedčených postupov, metód a odborných skúseností medzi územnými oblasťami, aby sa dosiahli lisabonské a göteborské ciele. |
| --- | --- |

—

konštatuje, že podpora konkurencieschopnosti vedie k rešpektovaniu základných vzájomných prepojení medzi mestami a regiónmi, ktoré zasa môžu vytvoriť kritickú masu schopnú vyvolať extenzívny rast v oblastiach, ktoré by mestá alebo regióny samotné neboli schopné prilákať alebo vytvoriť. Strategické európske mestské siete ako napríklad URBACT sú dobrými príkladmi tohto prístupu a na európskej úrovni by mala byť umožnená výmena osvedčených postupov, metód a odborných skúseností medzi územnými oblasťami, aby sa dosiahli lisabonské a göteborské ciele.

—   Zlepšovanie kvality vzdelávania a výchovy

| — | zdôrazňuje, že tvorba miestneho a regionálneho ľudského kapitálu a jeho vzdelávanie sú veľmi dôležité pre rozvoj jednotného európskeho trhu a implementáciu Lisabonskej stratégie. Opatrenia prijaté v EÚ na podporu mobility budú mať skutočný ekonomický dopad. Z individuálneho a komplexného hľadiska tieto opatrenia predstavujú mimoriadne výhodný pomer nákladov a úžitku. Aj keď tieto náklady dodatočne zaťažujú rozpočet, je potrebné uznať, že sú nevyhnutné pre hladké fungovanie a rozvoj integrovaného trhu práce a spoločnú európsku vzdelávaciu oblasť. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že tvorba miestneho a regionálneho ľudského kapitálu a jeho vzdelávanie sú veľmi dôležité pre rozvoj jednotného európskeho trhu a implementáciu Lisabonskej stratégie. Opatrenia prijaté v EÚ na podporu mobility budú mať skutočný ekonomický dopad. Z individuálneho a komplexného hľadiska tieto opatrenia predstavujú mimoriadne výhodný pomer nákladov a úžitku. Aj keď tieto náklady dodatočne zaťažujú rozpočet, je potrebné uznať, že sú nevyhnutné pre hladké fungovanie a rozvoj integrovaného trhu práce a spoločnú európsku vzdelávaciu oblasť.

—   Pomoc európskej spoločnosti predvídať sociálne zmeny a reagovať na ne

| — | schvaľuje názor Komisie, že musí existovať vhodný právny rámec pre podniky a pracovníkov, aby sa vytvorili sociálne štandardy a základné práva. |
| --- | --- |

—

schvaľuje názor Komisie, že musí existovať vhodný právny rámec pre podniky a pracovníkov, aby sa vytvorili sociálne štandardy a základné práva.

(b)   Súdržnosť pre rast a zamestnanosť

| — | uznáva, že pridaná hodnota Spoločenstva sa nevytvára výlučne financovaním, ale pomocou metódy Spoločenstva, ktorá pripravuje programy zohľadňujúce a implementujúce regionálne stratégie. Len európsky inštitucionálny rámec môže zaručiť komplementaritu opatrení pre jednotlivé odvetvia a finančné nástroje, ktoré slúžia realizácii cieľov Spoločenstva v rámci hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

uznáva, že pridaná hodnota Spoločenstva sa nevytvára výlučne financovaním, ale pomocou metódy Spoločenstva, ktorá pripravuje programy zohľadňujúce a implementujúce regionálne stratégie. Len európsky inštitucionálny rámec môže zaručiť komplementaritu opatrení pre jednotlivé odvetvia a finančné nástroje, ktoré slúžia realizácii cieľov Spoločenstva v rámci hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti,

| — | uznáva, že cieľ konvergencie musí mať v súvislosti s rozšírením prioritu ako akt solidarity s novými členskými štátmi a najslabšími regiónmi „starých“ členských štátov, aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky budú nasmerované do regiónov a miest, ktoré najviac zaostávajú, |
| --- | --- |

—

uznáva, že cieľ konvergencie musí mať v súvislosti s rozšírením prioritu ako akt solidarity s novými členskými štátmi a najslabšími regiónmi „starých“ členských štátov, aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky budú nasmerované do regiónov a miest, ktoré najviac zaostávajú,

| — | upozorňuje, že návrh Komisie na financovanie štrukturálnych fondov EÚ v nadchádzajúcom období podpory predstavuje aj pre regióny doterajšej EÚ-15 spravodlivý kompromis, pričom pre nový cieľ 1 je vyhradených 109,8 mld. EUR a pre nový cieľ 2 v „starých“ členských štátoch je vyhradených 56,6 mld. EUR (pre porovnanie: v prebiehajúcom období predstavujú tieto sumy 154 mld. EUR, resp. 46,6 mld. EUR), |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že návrh Komisie na financovanie štrukturálnych fondov EÚ v nadchádzajúcom období podpory predstavuje aj pre regióny doterajšej EÚ-15 spravodlivý kompromis, pričom pre nový cieľ 1 je vyhradených 109,8 mld. EUR a pre nový cieľ 2 v „starých“ členských štátoch je vyhradených 56,6 mld. EUR (pre porovnanie: v prebiehajúcom období predstavujú tieto sumy 154 mld. EUR, resp. 46,6 mld. EUR),

| — | vystríha pred podkopaním zásad partnerstva a solidarity vzhľadom na členské štáty, ktoré na základe štatistického efektu v rámci rozšírenia už nepripadajú do úvahy pre podporu z kohézneho fondu, |
| --- | --- |

—

vystríha pred podkopaním zásad partnerstva a solidarity vzhľadom na členské štáty, ktoré na základe štatistického efektu v rámci rozšírenia už nepripadajú do úvahy pre podporu z kohézneho fondu,

| — | uznáva dôvody pre zavedenie absorpčnej hranice 4 % národného HDP vo všetkých členských štátoch pri prideľovaní prostriedkov z EFRR (EFRE), ESF a kohézneho fondu, vrátane prenosu prostriedkov ako časti rozvoja vidieka a reštrukturalizácie sektora rybného hospodárstva (12). Znižovanie ekonomických a sociálnych rozdielov musí byť naďalej jednou z najvyšších priorít Európskej únie, pričom vyššie uvedené fondy sú potrebné pre podporu regiónov a členských štátov zaostávajúcich v ekonomickej a sociálnej oblasti, |
| --- | --- |

—

uznáva dôvody pre zavedenie absorpčnej hranice 4 % národného HDP vo všetkých členských štátoch pri prideľovaní prostriedkov z EFRR (EFRE), ESF a kohézneho fondu, vrátane prenosu prostriedkov ako časti rozvoja vidieka a reštrukturalizácie sektora rybného hospodárstva (12). Znižovanie ekonomických a sociálnych rozdielov musí byť naďalej jednou z najvyšších priorít Európskej únie, pričom vyššie uvedené fondy sú potrebné pre podporu regiónov a členských štátov zaostávajúcich v ekonomickej a sociálnej oblasti,

| — | zastáva názor, že zásada Berlínskeho prístupu – t.j. čím menej je určitý región rozvinutý, tým viac podpory by mal dostať – bola odôvodnená a mala by sa uplatňovať aj v budúcnosti. Preto je potrebné analyzovať anomálie, ktoré vyplývajú z uplatňovania absorpčnej hranice č % HDP na úrovni členských štátov, |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že zásada Berlínskeho prístupu – t.j. čím menej je určitý región rozvinutý, tým viac podpory by mal dostať – bola odôvodnená a mala by sa uplatňovať aj v budúcnosti. Preto je potrebné analyzovať anomálie, ktoré vyplývajú z uplatňovania absorpčnej hranice č % HDP na úrovni členských štátov,

| — | víta absorpčný strop vo výške 4 % národného HDP pre nové členské štáty, vrátane prevodov zdrojov ako časti rozvoja vidieka a politík rybného hospodárstva, |
| --- | --- |

—

víta absorpčný strop vo výške 4 % národného HDP pre nové členské štáty, vrátane prevodov zdrojov ako časti rozvoja vidieka a politík rybného hospodárstva,

| — | varuje však, že akákoľvek úprava celkových platobných kreditov sa bude realizovať mimo daný limit 4 %, a preto tento dopad vážne ohrozí princíp lisabonskej a göteborskej agendy pre všetkých, hoci kohézne financovanie bude garantované v rámci nových členských štátoch, |
| --- | --- |

—

varuje však, že akákoľvek úprava celkových platobných kreditov sa bude realizovať mimo daný limit 4 %, a preto tento dopad vážne ohrozí princíp lisabonskej a göteborskej agendy pre všetkých, hoci kohézne financovanie bude garantované v rámci nových členských štátoch,

| — | uznáva dôležitosť zlepšovania budovania kapacít v rámci decentralizovaných orgánov členských štátov a nových susediacich krajín. Výrazný pokrok sa dá dosiahnuť v cezhraničnej a medziregionálnej spolupráci prostredníctvom výmeny vedomostí a odborných skúseností medzi expertmi z miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

—

uznáva dôležitosť zlepšovania budovania kapacít v rámci decentralizovaných orgánov členských štátov a nových susediacich krajín. Výrazný pokrok sa dá dosiahnuť v cezhraničnej a medziregionálnej spolupráci prostredníctvom výmeny vedomostí a odborných skúseností medzi expertmi z miestnych a regionálnych orgánov.

1.4.2   Ochrana a riadenie prírodných zdrojov

víta uznanie potreby diverzifikácie aktivít vo vidieckych oblastiach v rámci finančných perspektív: zlepšovanie stavu životného prostredia a zlepšovanie kvality života ako rozhodujúceho faktoru pri dosahovaní územnej súdržnosti v rámci cieľov trvalo udržateľného rozvoja Lisabonskej a Göteborskej stratégie,

vyjadruje svoju obavu, že ukazovatele rastu a rozvoja, vrátane zamestnanosti, priemyslu a rôznorodosti, sú vo vidieckych oblastiach naďalej nižšie, čo znižuje kvalitu života v týchto častiach,

hodnotí pozitívne, že programy, zamerané na mestá, môžu podporiť aj rozvoj v susediacich oblastiach prostredníctvom cielených výskumných, rozvojových a podnikateľských iniciatív a iniciatív sociálnej zmeny, hoci je potrebné uznať, že vzdialenejšie vidiecke oblasti zrejme nebudú môcť využiť takéto iniciatívy,

zdôrazňuje napriek tomu potrebu vyrovnaných riešení rôznych situácií vidieckych oblastí, vrátane oblastí s prírodnými znevýhodneniami a špecifickými environmentálnymi problémami),

zdôrazňuje nevyhnutnosť zachovania územnej diverzity. V tejto súvislosti prináša koncept „mestsko-vidieckej“ paradigmy pre rast a súdržnosť odklon od priemyselno-poľnohospodárskeho modelu, ktorý už nie je adekvátny v súvislosti s výzvami globalizácie,

vyzýva na zohľadňovanie ochrany životného prostredia vo všetkých jeho aspektoch: globálnych, regionálnych, vzhľadom na mestské a vidiecke oblasti ako aj na moria, t.j. ako na spoločnú tému všetkých programov. V tejto súvislosti by malo byť zabezpečené, že miestne a regionálne orgány zodpovedné za zachovanie území NATURA-2000 obdržia dostatočný objem finančných prostriedkov z príslušných politických nástrojov.

1.4.3   Občianska sloboda, bezpečnosť, spravodlivosť

je potešený, že Komisia chce rozvíjať tému „európskeho občianstva“ a naplniť ju obsahom, a že tiež zamýšľa venovať primeranú pozornosť riešeniu náročných otázok migrácie a integrácie, slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktoré ovplyvňujú mestské a vidiecke oblasti v Európskej únii, ako je uvedené v preambule Európskej charty základných práv (13),

konštatuje objektívne, že problémy, ktoré predstavuje imigrácia a azyl, už nie je možné riešiť výlučne opatreniami jednotlivých členských štátov, a zdôrazňuje, že mnohé miestne a regionálne orgány poskytujú v súčasnosti maximálnu pomoc a dávajú k dispozícii svoje zariadenia a kapacity,

zdôrazňuje, že veľké európske mestá i vidiecke oblasti majú rozsiahle a rastúce skúsenosti s migrujúcimi pracovníkmi a novousadlíkmi. Tieto poznatky a skúsenosti by mali byť zohľadnené v súvislosti s integráciou imigrantov v ustanoveniach nariadení, ktoré predkladá Komisia k týmto témam,

uznáva, že súčasné spotrebiteľské programy, programy bezpečnosti potravín a zdravotné programy nespĺňajú očakávania európskych občanov,

podporuje preto zavedenie dvoch nástrojov: programu bezpečnosti potravín a programu pre spotrebiteľskú politiku a verejné zdravie.

1.4.4   Externé politiky

súhlasí s konštatovaním vo finančnej perspektíve na roky 2007-2013, že EÚ by vzhľadom na rozšírenie a rastúce miestne a regionálne naliehavé požiadavky mohla posilniť svoju schopnosť chrániť ľudské práva, podporovať demokraciu a bojovať proti chudobe v rámci novej politiky susedstva EÚ prostredníctvom multilaterálnych aj bilaterálnych opatrení

podporuje názor Komisie, že externé opatrenia musia byť zosúladené a dôsledné, aby bolo možné dosiahnuť s dostupnými prostriedkami rozsiahlejšie a lepšie výsledky,

víta stanovisko Komisie, že nová susedská politika by sa mala zakladať na pozitívnych cezhraničných trendoch prebiehajúcich od roku 1989 (alebo skôr) a mala by vytvoriť rámec pre podporu opatrení zameraných na postupnú hospodársku integráciu, hlbšiu politickú spoluprácu a rozvoj spoločnej infraštruktúry,

zdôrazňuje dôležitosť vybudovať kapacity v rámci decentralizovaných orgánov nových členských štátov a susedných krajín.

1.4.5   Nápravný mechanizmus

konštatuje, že pri rokovaniach o finančnej perspektíve na roky 2007-2013 sa bude diskutovať aj o mechanizmoch celkového financovania Únie a výške príspevkov jednotlivých členských štátov. Komisia predložila osobitný návrh na zrušenie existujúcej kompenzácie pre Veľkú Britániu a zavedenie všeobecného nápravného mechanizmu s cieľom zohľadniť relatívna prosperita členského štátu,

zastáva názor, že sa musí zaviesť spravodlivý systém vzhľadom na potreby rozpočtu a že v rámci tohto systému musia byť zrušené možnosti kompenzácií pri niektoré členské štáty,

schvaľuje názor Európskej komisie, že tento prístup poskytuje príležitosť na eliminovanie nápravných mechanizmov zavedených v predchádzajúcich finančných obdobiach a v súčasnosti upravujúcich nadmerné negatívne netto bilancie, ktoré vznikajú v niektorých členských štátoch v súvislosti s príspevkami a platobnými kreditmi z rozpočtu EÚ. Ak by sa to podarilo, zabránilo by sa príliš vysokému finančnému zaťaženiu jednotlivých členských štátov a zachovala by sa solidarita na úrovni EÚ.

1.4.6   Pakt stability a rastu

zdôrazňuje, že súčasné podmienky Paktu stability a rastu a jeho reštriktívne uplatňovanie, ktoré neumožňuje členskému štátu prekročiť 3- %-nú hranicu HDP v súvislosti s deficitom rozpočtu alebo 60 % zadlženia, riešia len otázky stability vychádzajúce z hospodárskych podmienok neskorých 90-tych rokov minulého storočia, pričom dnes je naliehavou potrebou vypracovať politický rámec výraznejšie orientovaný na rast a realizovať ho primeraným spôsobom. Bez zamerania na rast bude nemožné brať do úvahy sociálne a environmentálne aspekty Lisabonskej a Göteborskej stratégie,

podporuje návrhy Európskej komisie na reformovanie Paktu stability a rastu, pričom tieto reformy majú vytvoriť predpoklady pre uplatňovanie flexibilnej hospodárskej politiky a tým zredukovať problémy v rámci konjunkturálneho cyklu a zároveň majú venovať primeranú pozornosť významu stabilného hospodárstva. Tým sa rozširuje manévrovací priestor, ktorý môžu členské štáty využiť v čase recesie na zvýšené verejné výdavky a daňové úľavy,

navrhuje, aby možné prístupy spočívali napr. v zavedení mechanizmu, prostredníctvom ktorého na kapitálové investície v niektorých oblastiach kompetencie Spoločenstva, uznaných v rámci Lisabonskej stratégie, by sa nevzťahovali obvyklé postupy rozpočtového účtovníctva. Toto by umožnilo pristúpiť k verejným investíciám, potrebným pre podporu rastu bez porušenia finančných pravidiel paktu,

navrhuje, že ďalšou možnosťou by bolo zlepšiť mechanizmy presadzovania Paktu rastu a stability takým spôsobom, ktorý by zobral do úvahy skutočnú situácia hospodárstva každého členského štátu, a aby strednodobý cieľ vyrovnaného rozpočtu bol diferencovaný pre každý členský štát v závislosti od miery investícií, dynamiky zadĺženosti, udržateľnosti verejných financií a potenciálneho rastu.

1.5   Realizačné nástroje a riadenie

1.5.1   Cestovná mapa

konštatuje, že záverečné kapitoly finančnej perspektívy na roky 2007-2013 sa zaoberajú efektívnosťou realizačných nástrojov a vhodnými riadiacimi štruktúrami, t.j. témami, ktoré sú pre miestne a regionálne orgány dôležité,

zdôrazňuje, že v oznámení sa neuvádza, aký môže každá sféra vlády, resp. správy – miestna, regionálna, národná a európska – osobitne prispieť k riešeniu súčasných nedostatkov,

zdôrazňuje, že národné opatrenia, koordinácia a verejné výdavky v rozpočtoch EÚ si vyžadujú tú správnu kombináciu týchto opatrení v tom správnom čase. Otvorená metóda koordinácie (OMC), ktorá tvorí základ Lisabonskej a Göteborskej stratégie, stanovuje ciele, vytvára ukazovatele a porovnávacie hodnoty (tzv. benchmarks), prijíma národné a regionálne opatrenia prostredníctvom národných akčných plánov a iniciuje periodické monitorovanie, hodnotenie a vzájomné kontroly (tzv. peer reviews). OMC je schopná priniesť pridanú hodnotu k cieľom prostredníctvom prenosu vedomostí a skúseností nakumulovaných na miestnych a regionálnych úrovniach,

zastáva však názor, že proces vo svojej súčasnej forme sa neukázal byť dostatočne efektívnym pri dosahovaní lisabonských a göteborských cieľov. Politické opatrenia jednotlivých členských štátov boli zosúladené len v malej miere a zo strany členských štátov nebol vyvíjaný žiadny vzájomný tlak na skutočné dosiahnutie Lisabonských cieľov. Okrem toho v rámci OMC sa nepodarilo zapojiť miestne a regionálne orgány, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri posilňovaní konkurencieschopnosti mestských aglomerácií a regiónov, zo strany ktorých by mohol byť vyvolaný potrebný vzájomný tlak,

avšak je toho názoru, že OMC zostáva naďalej alternatívou k nadnárodnému rozhodovaniu a dá sa pretvoriť na efektívny proces implementácie, ak bude zjednodušené obrovské množstvo žiadostí mimo rámca unilaterálnych konzultácií medzi členskými štátmi a Komisiou o jednotlivých politických témach,

zastáva názor, že by predpokladalo identifikáciu nových, pružných metód a vytvorenie prístupu založeného na tripartitnom modeli. Ide pritom o metódy založené na zmluvne upravených aktivitách, ktoré zapájajú miestne a regionálne orgány do plnenia politických cieľov s cieľom zvýšiť efektívnosť realizačných mechanizmov. Táto iniciatíva by nemala viesť k väčšej komplexnosti a vypracovaniu ďalších abstraktných koncepcií,, ale k skutočnému systematickému dialógu s miestnymi a regionálnymi orgánmi,

dôrazne odporúča, aby cestovná mapa navrhovaná Komisiou – spoločný program zahŕňajúci opatrenia a financovanie na národnej úrovni a úrovni EÚ – zapájala miestne a regionálne orgány. Územný komponent rámcových programov je dôležitý pre realizáciu cieľov súdržnosti medzi členskými štátmi i v ich rámci,

opätovne zdôrazňuje, že prostredníctvom tripartitných paktov môžu byť miestne a regionálne orgány zahrnuté do rozhodovacích štruktúr EÚ. Realizácia rámcových programov vo veľkej miere závisí od zapojenia miestnych a regionálnych aktérov.

1.5.2   Politika a programy

konštatuje, že finančná perspektíva na roky 2007-2013 a doplňujúce oznámenie navrhujú, že nástroje dostupné pre EÚ na presadzovanie svojich cieľov politiky budú, pokiaľ je to možné, konsolidované a racionalizované do jedného nástroja na každú politickú oblasť a jeden fond na každý program,

víta, že programy politiky súdržnosti sa budú podporovať prostredníctvom individuálnych fondov (Kohézny fond, EFRR a ESF ) s aktivitami týkajúcimi sa poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, ktoré majú byť teraz preskupené pod nadpisom „Trvalo udržateľný manažment a ochrana prírodných zdrojov“,

víta, že mestská dimenzia bola zohľadnená vo všetkých programov politiky súdržnosti v prospech všetkých mestských oblastí, čím sa posilňuje význam partnerstva medzi mestami a regiónmi,

berie na vedomie, že prostredníctvom nového nariadenia budú vytvorené štruktúry financovania spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré rátajú s jedným fondom na každý pilier: Európsky záručný fond pre poľnohospodárstvo (EAGF) a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EAFRD),

víta, že všetky opatrenia rozvoja vidieka musia byť zoskupené pod jediný nástroj na v rámci jedného programu s osobitným zohľadnením súladu medzi rozvojom vidieka a opatreniami súdržnosti:

| — | nárast konkurencieschopnosti poľnohospodárstva prostredníctvom podpory reštrukturalizácie, |
| --- | --- |

—

nárast konkurencieschopnosti poľnohospodárstva prostredníctvom podpory reštrukturalizácie,

| — | ochrana životného prostredia a krajiny prostredníctvom riadenia krajiny, |
| --- | --- |

—

ochrana životného prostredia a krajiny prostredníctvom riadenia krajiny,

| — | zvýšenie kvality života vo vidieckych oblastiach, |
| --- | --- |

—

zvýšenie kvality života vo vidieckych oblastiach,

| — | podpora diverzifikácie hospodárskych aktivít, |
| --- | --- |

—

podpora diverzifikácie hospodárskych aktivít,

víta snahu Komisie o zjednodušenie prostredníctvom vytvorenia finančného nástroja pre životné prostredie (LIFE+), poukazuje však zároveň na skutočnosť, že je ťažké identifikovať reálne možnosti financovania environmentálnych projektov rôznymi finančnými nástrojmi, ktoré sú k dispozícii v rokoch 2007-2013. Je dôležité koordinovať rôzne druhy financovania, aby boli zohľadnené jednotlivé priority a všetky úpravy pre podporné opatrenia Spoločenstva,

vyjadruje obavy, že Komisia zamýšľa preniesť veľmi významnú časť rozpočtu programu LIFE+ (75 % – 80 % nástroja) na členské štáty bez vytvorenia pravidiel a podmienok pre takýto „prenos“ v navrhovanom nariadení,

všíma si, že je navrhnutý nový nástroj politiky susedstva, zameraný na cezhraničnú spoluprácu medzi EÚ a susednými krajinami, ktorý zdôrazňuje pridanú hodnotu EÚ pri podpore stability a prosperity mimo externých hraníc Únie prostredníctvom trvalo udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja,

víta vytvorenie Európskeho fondu rybného hospodárstva ako jediného nástroja na reštrukturalizáciu rybného hospodárstva, ktorý je úzko prepojený s nástrojmi súdržnosti a umožňuje nasledovné:

| — | trvalo udržateľný rozvoj pobrežných oblastí, |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľný rozvoj pobrežných oblastí,

| — | prispôsobenie rybárskych flotíl, akvakultúry a priemyslu spracovania rýb, |
| --- | --- |

—

prispôsobenie rybárskych flotíl, akvakultúry a priemyslu spracovania rýb,

zastáva názor, že tieto návrhy prispejú k väčšej transparentnosti finančnej perspektívy pre občanov.

2.   Odporúčania výboru regiónov

2.1   Partnerstvo

| 2.1.1 | zdôrazňuje, že princíp partnerstva spájajúci miestne, národné a nadnárodné úrovne by mal byť „červenou niťou“ spájajúcou všetky návrhy Komisie. Tento princíp musí potvrdiť a čo najrýchlejšie implementovať Európska komisia a Rada ministrov a takisto musí byť oznamovaný v médiách všetkých členských štátov, aby sa demonštrovala pridaná hodnota EÚ, |
| --- | --- |

2.1.1

zdôrazňuje, že princíp partnerstva spájajúci miestne, národné a nadnárodné úrovne by mal byť „červenou niťou“ spájajúcou všetky návrhy Komisie. Tento princíp musí potvrdiť a čo najrýchlejšie implementovať Európska komisia a Rada ministrov a takisto musí byť oznamovaný v médiách všetkých členských štátov, aby sa demonštrovala pridaná hodnota EÚ,

| 2.1.2 | požaduje dôsledné uplatňovanie princípu partnerstva v podrobných nariadeniach, ktoré predkladá Komisia ku všetkým politickým programom uvedeným vo finančnej perspektíve na roky 2007-2013, |
| --- | --- |

2.1.2

požaduje dôsledné uplatňovanie princípu partnerstva v podrobných nariadeniach, ktoré predkladá Komisia ku všetkým politickým programom uvedeným vo finančnej perspektíve na roky 2007-2013,

| 2.1.3 | nalieha, aby bol princíp partnerstva v plnej miere obsiahnutý v nových nariadeniach zaoberajúcich sa príslušnými programami, hlavne pokiaľ ide o transeurópsku spoluprácu, a aby tieto programy čerpali z vedomostí a odborných skúseností miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

2.1.3

nalieha, aby bol princíp partnerstva v plnej miere obsiahnutý v nových nariadeniach zaoberajúcich sa príslušnými programami, hlavne pokiaľ ide o transeurópsku spoluprácu, a aby tieto programy čerpali z vedomostí a odborných skúseností miestnych a regionálnych orgánov.

2.2   Súlad

| 2.2.1 | zdôrazňuje rozhodujúci význam lepšieho zosúladenia politiky súdržnosti a špecifických európskych sektorových politík, hlavne politík v oblasti poľnohospodárstva, výskumu a hospodárskej súťaže, životného prostredia a dopravy, čo umožní postupy závislé od miestnych podmienok. Spolu s uplatňovaním princípu partnerstva musí nový program demonštrovať záväzok Komisie a Rady ministrov v oblasti koordinovaného riadenia na všetkých jeho úrovniach – miestnej, regionálnej, národnej i na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.2.1

zdôrazňuje rozhodujúci význam lepšieho zosúladenia politiky súdržnosti a špecifických európskych sektorových politík, hlavne politík v oblasti poľnohospodárstva, výskumu a hospodárskej súťaže, životného prostredia a dopravy, čo umožní postupy závislé od miestnych podmienok. Spolu s uplatňovaním princípu partnerstva musí nový program demonštrovať záväzok Komisie a Rady ministrov v oblasti koordinovaného riadenia na všetkých jeho úrovniach – miestnej, regionálnej, národnej i na úrovni Spoločenstva.

2.3   Tripartitné pakty a dohody

| 2.3.1 | odporúča, aby pôsobnosť tripartitných paktov a dohôd bola rozšírená tak, aby sa riadenie (governance) zohľadnilo vo finančnej perspektíve na roky 2007-2013 a predstavovalo záväzok volených členov miestnych a regionálnych orgánov vo vzťahu k navrhovanej cestovnej mape (roadmap) s osobitným dôrazom na teritoriálnu zložku rámcových programov, potrebných pre realizáciu cieľov kohézie medzi členskými štátmi a v rámci nich, |
| --- | --- |

2.3.1

odporúča, aby pôsobnosť tripartitných paktov a dohôd bola rozšírená tak, aby sa riadenie (governance) zohľadnilo vo finančnej perspektíve na roky 2007-2013 a predstavovalo záväzok volených členov miestnych a regionálnych orgánov vo vzťahu k navrhovanej cestovnej mape (roadmap) s osobitným dôrazom na teritoriálnu zložku rámcových programov, potrebných pre realizáciu cieľov kohézie medzi členskými štátmi a v rámci nich,

| 2.3.2 | zastáva názor, že miestne a regionálne zapojenie do realizácie cestnej mapy, pričom regionálne stratégie budú súčasťou národnej stratégie, prispejú nielen k väčšej súdržnosti pri plnení agendy trvalo udržateľného rastu, ale aj k väčšej známosti európskej politiky súdržnosti a prioritnému poskytovaniu zdrojov tam, kde sú potrebné najviac, |
| --- | --- |

2.3.2

zastáva názor, že miestne a regionálne zapojenie do realizácie cestnej mapy, pričom regionálne stratégie budú súčasťou národnej stratégie, prispejú nielen k väčšej súdržnosti pri plnení agendy trvalo udržateľného rastu, ale aj k väčšej známosti európskej politiky súdržnosti a prioritnému poskytovaniu zdrojov tam, kde sú potrebné najviac,

| 2.3.3 | zdôrazňuje, že tieto pravidlá by mohli byť zavedené bez ohrozenia výraznej potreby zjednodušiť a zjednotiť tvorbu a predkladanie programov konkurencieschopnosti a súdržnosti, |
| --- | --- |

2.3.3

zdôrazňuje, že tieto pravidlá by mohli byť zavedené bez ohrozenia výraznej potreby zjednodušiť a zjednotiť tvorbu a predkladanie programov konkurencieschopnosti a súdržnosti,

| 2.3.4 | odporúča vypracovať interinštitucionálne hodnotenie dopadu, aby sa zistilo, čo sa doteraz vykonalo a čo sa prejavilo ako úspešné v rôznych verejných politikách členských štátov. Zavedenie auditu by pomohlo pri určovaní, či sa strategické ciele dosahujú – v súlade s Lisabonskou a Göteborskou stratégiou – pri prioritnom poskytovaní zdrojov tam, kde sú potrebné najviac. |
| --- | --- |

2.3.4

odporúča vypracovať interinštitucionálne hodnotenie dopadu, aby sa zistilo, čo sa doteraz vykonalo a čo sa prejavilo ako úspešné v rôznych verejných politikách členských štátov. Zavedenie auditu by pomohlo pri určovaní, či sa strategické ciele dosahujú – v súlade s Lisabonskou a Göteborskou stratégiou – pri prioritnom poskytovaní zdrojov tam, kde sú potrebné najviac.

2.4   Politika súdržnosti

| 2.4.1 | opakovane zdôrazňuje neoddeliteľné prepojenie medzi efektívnou celoeurópskou regionálnou politikou a implementáciou lisabonskej a göteborgskej agendy. Budúci rast a konkurencieschopnosť EÚ vo všetkých častiach Európy budú podporované pokračovaním politiky súdržnosti EÚ, a nie opakovanou nacionalizáciou tejto politiky potvrdzujúc súčasný pozitívny dopad regionálnej politiky EÚ na posilňovanie sociálnej, hospodárskej a územnej kohézie, |
| --- | --- |

2.4.1

opakovane zdôrazňuje neoddeliteľné prepojenie medzi efektívnou celoeurópskou regionálnou politikou a implementáciou lisabonskej a göteborgskej agendy. Budúci rast a konkurencieschopnosť EÚ vo všetkých častiach Európy budú podporované pokračovaním politiky súdržnosti EÚ, a nie opakovanou nacionalizáciou tejto politiky potvrdzujúc súčasný pozitívny dopad regionálnej politiky EÚ na posilňovanie sociálnej, hospodárskej a územnej kohézie,

| 2.4.2 | trvá na tom, aby národné akčné programy rastu a zamestnanosti, ktoré vypracovali členské štáty a Komisia, odrážali konzultácie a angažovanosť miestnych a regionálnych samospráv. Mestské a regionálne strategické plány musia tvoriť základ pre záväzky a ciele stanovené národnými akčnými programami, |
| --- | --- |

2.4.2

trvá na tom, aby národné akčné programy rastu a zamestnanosti, ktoré vypracovali členské štáty a Komisia, odrážali konzultácie a angažovanosť miestnych a regionálnych samospráv. Mestské a regionálne strategické plány musia tvoriť základ pre záväzky a ciele stanovené národnými akčnými programami,

| 2.4.3 | taktiež navrhuje vytvoriť mechanizmus na uľahčenie vývoja programov pre dva alebo viacero regiónov, ktoré by tak mohli podstatnou mierou prispieť k zlepšeniu regionálnej konkurencieschopnosti, |
| --- | --- |

2.4.3

taktiež navrhuje vytvoriť mechanizmus na uľahčenie vývoja programov pre dva alebo viacero regiónov, ktoré by tak mohli podstatnou mierou prispieť k zlepšeniu regionálnej konkurencieschopnosti,

| 2.4.4 | trvá na tom, že pilier konkurencieschopnosti pre rast a zamestnanosť finančnej perspektívy na roky 2007-2013 nemôže byť premennou regulácie pri rokovaniach o vyčlenení platobných kreditov na ďalšie rámcové obdobie, VR pritom akceptuje, že v rámci cieľov súdržnosti je potrebné za prioritu považovať cieľ konvergencie. VR však zastáva názor, že EÚ by mala podporiť cieľ konkurencieschopnosti, aby anticipovala a podporila zmenu za účelom dosiahnutia cieľov „novej“ Lisabonskej stratégie, |
| --- | --- |

2.4.4

trvá na tom, že pilier konkurencieschopnosti pre rast a zamestnanosť finančnej perspektívy na roky 2007-2013 nemôže byť premennou regulácie pri rokovaniach o vyčlenení platobných kreditov na ďalšie rámcové obdobie, VR pritom akceptuje, že v rámci cieľov súdržnosti je potrebné za prioritu považovať cieľ konvergencie. VR však zastáva názor, že EÚ by mala podporiť cieľ konkurencieschopnosti, aby anticipovala a podporila zmenu za účelom dosiahnutia cieľov „novej“ Lisabonskej stratégie,

| 2.4.5 | zdôrazňuje, že politika súdržnosti má byť financovaná minimálne vo výške 0,41 % HND EÚ, aby sa zabezpečilo, že ciele politiky súdržnosti budú v EÚ25 úplne dosiahnuté, |
| --- | --- |

2.4.5

zdôrazňuje, že politika súdržnosti má byť financovaná minimálne vo výške 0,41 % HND EÚ, aby sa zabezpečilo, že ciele politiky súdržnosti budú v EÚ25 úplne dosiahnuté,

| 2.4.6 | uznáva nevyhnutnosť súladu medzi uplatňovaním absorpčnej hranice 4 % národného HDP na úrovni členských štátov a dôsledkami Berlínskej zásady pre menej rozvinuté regióny, |
| --- | --- |

2.4.6

uznáva nevyhnutnosť súladu medzi uplatňovaním absorpčnej hranice 4 % národného HDP na úrovni členských štátov a dôsledkami Berlínskej zásady pre menej rozvinuté regióny,

| 2.4.7 | požaduje, aby programy na trvalo udržateľný rozvoj na vidieku boli úzko prepojené s programami politiky súdržnosti, pričom však nemajú kvôli obmedzenému objemu vlastných prostriedkov slúžiť ako náhrada za programy poľnohospodárskej politiky, |
| --- | --- |

2.4.7

požaduje, aby programy na trvalo udržateľný rozvoj na vidieku boli úzko prepojené s programami politiky súdržnosti, pričom však nemajú kvôli obmedzenému objemu vlastných prostriedkov slúžiť ako náhrada za programy poľnohospodárskej politiky,

| 2.4.8 | nalieha, aby boli regionálne kritériá prideľovania pre pilier konkurencieschopnosti a zamestnanosti založené na zmesi ukazovateľov, ktoré odrážajú regionálne potreby a príležitosti, a ktoré dokážu merať rozdiely vo vnútri regiónov. |
| --- | --- |

2.4.8

nalieha, aby boli regionálne kritériá prideľovania pre pilier konkurencieschopnosti a zamestnanosti založené na zmesi ukazovateľov, ktoré odrážajú regionálne potreby a príležitosti, a ktoré dokážu merať rozdiely vo vnútri regiónov.

| 2.4.9 | žiada, aby boli uznané príležitosti sociálneho a hospodárskeho rozvoja, ktoré otvárajú mestá celej EÚ a aby boli zohľadnené v strategickom plánovaní na národnej úrovni. |
| --- | --- |

2.4.9

žiada, aby boli uznané príležitosti sociálneho a hospodárskeho rozvoja, ktoré otvárajú mestá celej EÚ a aby boli zohľadnené v strategickom plánovaní na národnej úrovni.

| 2.4.10 | žiada, aby Výbor regiónov bol aktívne konzultovaný v rámci jeho účasti na ročnom preverení stratégií konkurencieschopnosti a súdržnosti na jarnom zasadaní Európskej rady. Tým by miestne a regionálne orgány dostali príležitosť uviesť témy a príklady pre osvedčené postupy, ktoré sú potrebné pre vyššiu efektívnosť metódy otvorenej koordinácie pri uskutočňovaní cieľov Lisabonu a Göteborgu. |
| --- | --- |

2.4.10

žiada, aby Výbor regiónov bol aktívne konzultovaný v rámci jeho účasti na ročnom preverení stratégií konkurencieschopnosti a súdržnosti na jarnom zasadaní Európskej rady. Tým by miestne a regionálne orgány dostali príležitosť uviesť témy a príklady pre osvedčené postupy, ktoré sú potrebné pre vyššiu efektívnosť metódy otvorenej koordinácie pri uskutočňovaní cieľov Lisabonu a Göteborgu.

2.5   Lisabonská a Göteborská stratégia

| 2.5.1 | nalieha, aby sa prijal lepšie zosúladený prístup pri zavádzaní makroekonomických opatrení, opatrení v oblasti zamestnanosti a sociálnych aktivít, pri environmentálnych a výskumných iniciatívach ako prostriedku pre revitalizáciu stratégie a pri riadení národných akčných programoch členských štátov, |
| --- | --- |

2.5.1

nalieha, aby sa prijal lepšie zosúladený prístup pri zavádzaní makroekonomických opatrení, opatrení v oblasti zamestnanosti a sociálnych aktivít, pri environmentálnych a výskumných iniciatívach ako prostriedku pre revitalizáciu stratégie a pri riadení národných akčných programoch členských štátov,

| 2.5.2 | vyzýva na radikálne zlepšenie systému riadenia Lisabonskej a Göteborskej stratégie s cieľom zvýšiť jej efektívnosť a zlepšiť jej zrozumiteľnosť, |
| --- | --- |

2.5.2

vyzýva na radikálne zlepšenie systému riadenia Lisabonskej a Göteborskej stratégie s cieľom zvýšiť jej efektívnosť a zlepšiť jej zrozumiteľnosť,

| 2.5.3 | preto požaduje, aby sa v rámci priebežného vyhodnotenia Lisabonskej stratégie kriticky preskúmala realizácia riadenia (governance) a takisto dopady decentralizácie správy na efektívnosť realizácie Lisabonskej stratégie, |
| --- | --- |

2.5.3

preto požaduje, aby sa v rámci priebežného vyhodnotenia Lisabonskej stratégie kriticky preskúmala realizácia riadenia (governance) a takisto dopady decentralizácie správy na efektívnosť realizácie Lisabonskej stratégie,

| 2.5.4 | zdôrazňuje, že hoci všeobecný obraz – pokiaľ ide o Lisabonskú stratégiu – je chmúrny a pesimistický, niektorým členským štátom sa podarilo dosiahnuť ciele v mnohých oblastiach. Výbor regiónov je toho názoru, že faktory, ktoré tvoria základ týchto úspechov, by mali byť podrobnejšie analyzované a zobraté do úvahy pri uplatňovaní otvorenej metódy koordinácie, |
| --- | --- |

2.5.4

zdôrazňuje, že hoci všeobecný obraz – pokiaľ ide o Lisabonskú stratégiu – je chmúrny a pesimistický, niektorým členským štátom sa podarilo dosiahnuť ciele v mnohých oblastiach. Výbor regiónov je toho názoru, že faktory, ktoré tvoria základ týchto úspechov, by mali byť podrobnejšie analyzované a zobraté do úvahy pri uplatňovaní otvorenej metódy koordinácie,

| 2.5.5 | žiada predovšetkým, aby rozhodujúce faktory úspechu na miestnej a regionálnej úrovni boli identifikované a v rámci EÚ porovnané, aby sa zohľadnili v rámci štrnástich indikátorov a cieľov navrhnutých v správe Wima Koka (14), ktoré majú slúžiť na určenie dobrých a zlých výkonov na úrovni členských štátov, |
| --- | --- |

2.5.5

žiada predovšetkým, aby rozhodujúce faktory úspechu na miestnej a regionálnej úrovni boli identifikované a v rámci EÚ porovnané, aby sa zohľadnili v rámci štrnástich indikátorov a cieľov navrhnutých v správe Wima Koka (14), ktoré majú slúžiť na určenie dobrých a zlých výkonov na úrovni členských štátov,

| 2.5.6 | zdôrazňuje, že hospodárska súťaž je podstatná pre dosiahnutie sociálnej kohézie a trvalej udržateľnosti životného prostredia, |
| --- | --- |

2.5.6

zdôrazňuje, že hospodárska súťaž je podstatná pre dosiahnutie sociálnej kohézie a trvalej udržateľnosti životného prostredia,

| 2.5.7 | vyzýva, aby bola miestnym a regionálnym samosprávam zverená väčšia úloha v oblasti šírenia poznatkov a zavádzania inovácie a podnikavosti, potrebných pre úspešnosť cieľov z Lisabonu a Göteborgu, čím stratégia dostáva pevnejší politický základ, |
| --- | --- |

2.5.7

vyzýva, aby bola miestnym a regionálnym samosprávam zverená väčšia úloha v oblasti šírenia poznatkov a zavádzania inovácie a podnikavosti, potrebných pre úspešnosť cieľov z Lisabonu a Göteborgu, čím stratégia dostáva pevnejší politický základ,

| 2.5.8 | odporúča, aby sa pri priebežnom vyhodnocovaní Lisabonskej a Göteborskej stratégie vypracoval „Európsky pakt mládeže“, ktorý by sa sústredil na problémy nezamestnanosti a sociálnej a pracovnej integrácie, ako doplnok opatrení Lisabonskej a Göteborskej stratégie vzhľadom na starnutie populácie, |
| --- | --- |

2.5.8

odporúča, aby sa pri priebežnom vyhodnocovaní Lisabonskej a Göteborskej stratégie vypracoval „Európsky pakt mládeže“, ktorý by sa sústredil na problémy nezamestnanosti a sociálnej a pracovnej integrácie, ako doplnok opatrení Lisabonskej a Göteborskej stratégie vzhľadom na starnutie populácie,

| 2.5.9 | trvá na tom, aby pokrok pri dosahovaní cieľov Lisabonu/Göteborgu bol predmetom ročných správ na národnej úrovni i na úrovni EÚ, pre ktoré by prebehla konzultácia s Výborom regiónov. Tieto správy by umožnili Rade na jarnom zasadaní koncentrovať sa na najdôležitejšie politické témy a naďalej pokračovať na ceste Lisabonskej a Göteborskej stratégie, |
| --- | --- |

2.5.9

trvá na tom, aby pokrok pri dosahovaní cieľov Lisabonu/Göteborgu bol predmetom ročných správ na národnej úrovni i na úrovni EÚ, pre ktoré by prebehla konzultácia s Výborom regiónov. Tieto správy by umožnili Rade na jarnom zasadaní koncentrovať sa na najdôležitejšie politické témy a naďalej pokračovať na ceste Lisabonskej a Göteborskej stratégie,

| 2.5.10 | zastáva názor, že najväčším nadchádzajúcim projektom EÚ – po rozšírení, spoločnej mene a jednotnom trhu – by malo byt dosiahnutie maximálneho možného rastu a zamestnanosti, pričom je treba neustále venovať pozornosť Lisabonskej a Göteborskej stratégii |
| --- | --- |

2.5.10

zastáva názor, že najväčším nadchádzajúcim projektom EÚ – po rozšírení, spoločnej mene a jednotnom trhu – by malo byt dosiahnutie maximálneho možného rastu a zamestnanosti, pričom je treba neustále venovať pozornosť Lisabonskej a Göteborskej stratégii

2.6   Výskum a technický rozvoj

| 2.6.1 | žiada, aby v nariadeniach súvisiacich s výskumom a technickým rozvojom, oblasťou s navrhovaným výrazným nárastom vo vyčleňovaní finančných zdrojov, existovalo jasné uznanie územného komponentu rámcového programu pre výskum,. |
| --- | --- |

2.6.1

žiada, aby v nariadeniach súvisiacich s výskumom a technickým rozvojom, oblasťou s navrhovaným výrazným nárastom vo vyčleňovaní finančných zdrojov, existovalo jasné uznanie územného komponentu rámcového programu pre výskum,.

| 2.6.2 | žiada, aby národné a regionálne výskumné programy a politiky boli koordinované tak, aby vytvorili skutočnú európsku výskumnú oblasť, schopnú dosahovať ciele trvalej konkurencieschopnosti a rastu, |
| --- | --- |

2.6.2

žiada, aby národné a regionálne výskumné programy a politiky boli koordinované tak, aby vytvorili skutočnú európsku výskumnú oblasť, schopnú dosahovať ciele trvalej konkurencieschopnosti a rastu,

| 2.6.3 | žiada, aby sa vytvorili platformy spoločného vzdelávania a centrá inovácie s cieľom podporiť vývoj a udržanie regionálnych výskumných stratégií a regionálnych modelov na rozvoj vedomostí, ktoré podporujú angažovanosť univerzít v ich miestnych ekonomikách. Tieto platformy a siete by mali byt vytvorené, aby umožňovali rýchle uplatňovanie nových myšlienok a produktov; aby sa podporili presuny od základného a aplikovaného výskumu a aby sa skrátil čas medzi inováciou a aplikáciou, |
| --- | --- |

2.6.3

žiada, aby sa vytvorili platformy spoločného vzdelávania a centrá inovácie s cieľom podporiť vývoj a udržanie regionálnych výskumných stratégií a regionálnych modelov na rozvoj vedomostí, ktoré podporujú angažovanosť univerzít v ich miestnych ekonomikách. Tieto platformy a siete by mali byt vytvorené, aby umožňovali rýchle uplatňovanie nových myšlienok a produktov; aby sa podporili presuny od základného a aplikovaného výskumu a aby sa skrátil čas medzi inováciou a aplikáciou,

| 2.6.4 | zdôrazňuje, že členské štáty by v národných akčných programoch mali podrobne popísať opatrenia, ktoré budú prijaté so zámerom splniť cieľ investovať 3 % HDP do výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

2.6.4

zdôrazňuje, že členské štáty by v národných akčných programoch mali podrobne popísať opatrenia, ktoré budú prijaté so zámerom splniť cieľ investovať 3 % HDP do výskumu a vývoja.

2.7   Mobilita

| 2.7.1 | víta návrhy na strojnásobenie počtu študentov zapojených do programu Erasmus a nárast počtu akcií mobility študentov a odbornej praxe. |
| --- | --- |

2.7.1

víta návrhy na strojnásobenie počtu študentov zapojených do programu Erasmus a nárast počtu akcií mobility študentov a odbornej praxe.

2.8   Riadenie (governance)

| 2.8.1 | víta návrhy na posilnenie partnerských dohôd a na zavedenie zjednodušených rozhodovacích nástrojov – od miestnych, regionálnych, národných až po nástroje EÚ – vo všetkých sférach vlády a medzi nimi, zároveň však nalieha, že tieto opatrenia musia byt zavedené čo najskôr, |
| --- | --- |

2.8.1

víta návrhy na posilnenie partnerských dohôd a na zavedenie zjednodušených rozhodovacích nástrojov – od miestnych, regionálnych, národných až po nástroje EÚ – vo všetkých sférach vlády a medzi nimi, zároveň však nalieha, že tieto opatrenia musia byt zavedené čo najskôr,

| 2.8.2 | odporúča, aby Európska komisia v rámci uskutočnenia Lisabonských a Göteborských cieľov vykonala každoročné vyhodnotenie národných akčných plánov a aby do územných aspektov tohto vyhodnotenia zapojila aj miestne a regionálne orgány, |
| --- | --- |

2.8.2

odporúča, aby Európska komisia v rámci uskutočnenia Lisabonských a Göteborských cieľov vykonala každoročné vyhodnotenie národných akčných plánov a aby do územných aspektov tohto vyhodnotenia zapojila aj miestne a regionálne orgány,

| 2.8.3 | odporúča tiež, aby Európska komisia každý rok predkladala vyjadrenie o pokroku pri uskutočňovaní politických cieľov stanovených vo finančnej perspektíve na roky 2007-2013 a o prínose každej úrovne správy, resp. vlády – miestnej, regionálnej a národnej, s cieľom dať impulz – ak by to bolo potrebné – pre hospodárske reformy a intenzívnejšie zapojenie a väčšiu zodpovednosť všetkých zúčastnených orgánov miestnej, regionálnej a národnej úrovne. |
| --- | --- |

2.8.3

odporúča tiež, aby Európska komisia každý rok predkladala vyjadrenie o pokroku pri uskutočňovaní politických cieľov stanovených vo finančnej perspektíve na roky 2007-2013 a o prínose každej úrovne správy, resp. vlády – miestnej, regionálnej a národnej, s cieľom dať impulz – ak by to bolo potrebné – pre hospodárske reformy a intenzívnejšie zapojenie a väčšiu zodpovednosť všetkých zúčastnených orgánov miestnej, regionálnej a národnej úrovne.

2.9   Štátna príslušnosť EÚ

| 2.9.1 | zdôrazňuje, že odhliadnuc od nárastu zdrojov navrhovaného Komisiou pre akcie s ohľadom na občianstvo, slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť, existuje potreba úplného uznania, že práca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí nie je iba otázkou rokovaní medzi Bruselom a členskými štátmi s ohľadom na subsidiaritu na miestnej a regionálnej úrovni vlády. Mimoriadna pozornosť by sa mala v tomto ohľade venovať uznávaniu miestnych a regionálnych orgánov z nových členských štátov, |
| --- | --- |

2.9.1

zdôrazňuje, že odhliadnuc od nárastu zdrojov navrhovaného Komisiou pre akcie s ohľadom na občianstvo, slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť, existuje potreba úplného uznania, že práca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí nie je iba otázkou rokovaní medzi Bruselom a členskými štátmi s ohľadom na subsidiaritu na miestnej a regionálnej úrovni vlády. Mimoriadna pozornosť by sa mala v tomto ohľade venovať uznávaniu miestnych a regionálnych orgánov z nových členských štátov,

| 2.9.2 | žiada, aby sa zlepšila viditeľnosť mechanizmov, ktoré identifikujú pridanú hodnotu programov EÚ v miestnej a regionálnej vláde, aby sa zvýšilo povedomie verejnosti a podpora európskych politík realizovaných na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.9.2

žiada, aby sa zlepšila viditeľnosť mechanizmov, ktoré identifikujú pridanú hodnotu programov EÚ v miestnej a regionálnej vláde, aby sa zvýšilo povedomie verejnosti a podpora európskych politík realizovaných na miestnej úrovni.

2.10   Finančná perspektíva na roky 2007-2013

| 2.10.1 | opakuje svoj súhlas s rozpočtovým stropom vlastných zdrojov vo výške 1,24 % HND pre finančnú perspektívu na roky 2007-2013, keďže tento strop odráža potrebu rozpočtovej disciplíny a pridanej hodnoty Spoločenstva, a pretože tento údaj o zdroji je jediným prostriedkom na dosiahnutie súdržnosti, spoločného trhu a našich spoločných záväzkov zo Zmluvy, |
| --- | --- |

2.10.1

opakuje svoj súhlas s rozpočtovým stropom vlastných zdrojov vo výške 1,24 % HND pre finančnú perspektívu na roky 2007-2013, keďže tento strop odráža potrebu rozpočtovej disciplíny a pridanej hodnoty Spoločenstva, a pretože tento údaj o zdroji je jediným prostriedkom na dosiahnutie súdržnosti, spoločného trhu a našich spoločných záväzkov zo Zmluvy,

| 2.10.2 | varuje pred potenciálnymi nebezpečenstvami, ktoré by mohli vyplynúť z porušenia rozpočtu, |
| --- | --- |

2.10.2

varuje pred potenciálnymi nebezpečenstvami, ktoré by mohli vyplynúť z porušenia rozpočtu,

| 2.10.3 | podporuje Európsky parlament, ktorý verí, že súčasné finančné perspektívy sú časťou celkovej interinštitucionálnej dohody, ktorá môže byť obnovená len v atmosfére vzájomnej dôvery medzi inštitúciami a na základe spoločnej dohody s oboma oddeleniami rozpočtového orgánu, |
| --- | --- |

2.10.3

podporuje Európsky parlament, ktorý verí, že súčasné finančné perspektívy sú časťou celkovej interinštitucionálnej dohody, ktorá môže byť obnovená len v atmosfére vzájomnej dôvery medzi inštitúciami a na základe spoločnej dohody s oboma oddeleniami rozpočtového orgánu,

| 2.10.4 | zdôrazňuje, že tí, ktorí sa snažia o redukcie v platobných záväzkoch sa najpravdepodobnejšie zamerajú na programy štrukturálneho fondu, predovšetkým na programy zhrnuté v cieli „Posilnenie regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“ v podkapitole 1 (b) „Súdržnosť pre rast a zamestnanosť“. Neprimerané rozpočtové redukcie by mohli viest k renacionalizácii regionálnej politiky vo väčšine štátov bývalej EÚ15, |
| --- | --- |

2.10.4

zdôrazňuje, že tí, ktorí sa snažia o redukcie v platobných záväzkoch sa najpravdepodobnejšie zamerajú na programy štrukturálneho fondu, predovšetkým na programy zhrnuté v cieli „Posilnenie regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“ v podkapitole 1 (b) „Súdržnosť pre rast a zamestnanosť“. Neprimerané rozpočtové redukcie by mohli viest k renacionalizácii regionálnej politiky vo väčšine štátov bývalej EÚ15,

| 2.10.5 | trvá na tom, aby sa výslovne odolalo akémukoľvek tlaku na vyčlenené čiastky v podkapitolách v rámci piliera konkurencieschopnosti pre rast a zamestnanosť, pokiaľ ide o výskumné iniciatívy a iniciatívy technického rozvoja, aby sa rešpektovala a zachovala oddanosť členských štátov barcelonským cieľom a nárast výdavkov na výskum a vývoj na úroveň 3 % HDP do roku 2010, |
| --- | --- |

2.10.5

trvá na tom, aby sa výslovne odolalo akémukoľvek tlaku na vyčlenené čiastky v podkapitolách v rámci piliera konkurencieschopnosti pre rast a zamestnanosť, pokiaľ ide o výskumné iniciatívy a iniciatívy technického rozvoja, aby sa rešpektovala a zachovala oddanosť členských štátov barcelonským cieľom a nárast výdavkov na výskum a vývoj na úroveň 3 % HDP do roku 2010,

| 2.10.6 | varuje, že omeškania pri začiatku programovacieho obdobia v dôsledku omeškaných rokovaní povedú k finančnému narušeniu a nestabilite v miestnych a regionálnych orgánoch EÚ. |
| --- | --- |

2.10.6

varuje, že omeškania pri začiatku programovacieho obdobia v dôsledku omeškaných rokovaní povedú k finančnému narušeniu a nestabilite v miestnych a regionálnych orgánoch EÚ.

| 2.10.7 | žiada, aby výsledok rokovaní zaručoval dodržiavanie princípu solidarity, ktorý riadi politiku EÚ od štrukturálnej politiky v rokoch 1973-1975 a stanovuje, že EÚ podporuje všetky regióny pri potrebe podpory, bez ohľadu na to, či sú v bohatších alebo chudobnejších krajinách, |
| --- | --- |

2.10.7

žiada, aby výsledok rokovaní zaručoval dodržiavanie princípu solidarity, ktorý riadi politiku EÚ od štrukturálnej politiky v rokoch 1973-1975 a stanovuje, že EÚ podporuje všetky regióny pri potrebe podpory, bez ohľadu na to, či sú v bohatších alebo chudobnejších krajinách,

| 2.10.8 | vyzýva členské štáty, aby spolupracovali so svojimi mestami a regiónmi a hľadali politické riešenie pre tie členské štáty, ktoré na základe štatistického efektu v rámci rozšírenia už nebudú môcť čerpať prostriedky z kohézneho fondu. |
| --- | --- |

2.10.8

vyzýva členské štáty, aby spolupracovali so svojimi mestami a regiónmi a hľadali politické riešenie pre tie členské štáty, ktoré na základe štatistického efektu v rámci rozšírenia už nebudú môcť čerpať prostriedky z kohézneho fondu.

2.11   Zriadenie spoločného fondu

| 2.11.1 | víta zriadenie spoločných fondov pre rôzne oblasti politiky, vrátane politiky súdržnosti, rozvoja vidieka, environmentálnych programov a reštrukturalizácie sektoru rybného hospodárstva, keďže tento prístup umožní zosúladiť administratívne požiadavky na implementáciu týchto opatrení a tým zjednoduší ich realizáciu. |
| --- | --- |

2.11.1

víta zriadenie spoločných fondov pre rôzne oblasti politiky, vrátane politiky súdržnosti, rozvoja vidieka, environmentálnych programov a reštrukturalizácie sektoru rybného hospodárstva, keďže tento prístup umožní zosúladiť administratívne požiadavky na implementáciu týchto opatrení a tým zjednoduší ich realizáciu.

2.12   Štátna pomoc

| 2.12.1 | apeluje na Európsku komisiu, aby poskytla podporný rámec pre územnú diferenciáciu v pravidlách a nariadeniach pre štátnu pomoc, aby bolo umožnené cielené verejné investovanie, kde to môže korigovať nedostatočný trh bez deformovania podmienok hospodárskej súťaže alebo poskytnúť viac priestoru pre podporu výskumu a inovácií, predovšetkým v malých a stredných podnikoch, aby sa dosiahol cieľ v oblasti územnej kohézie, |
| --- | --- |

2.12.1

apeluje na Európsku komisiu, aby poskytla podporný rámec pre územnú diferenciáciu v pravidlách a nariadeniach pre štátnu pomoc, aby bolo umožnené cielené verejné investovanie, kde to môže korigovať nedostatočný trh bez deformovania podmienok hospodárskej súťaže alebo poskytnúť viac priestoru pre podporu výskumu a inovácií, predovšetkým v malých a stredných podnikoch, aby sa dosiahol cieľ v oblasti územnej kohézie,

| 2.12.2 | nalieha, že by malo existovať nové nariadenie o štátnej pomoci, ktoré reaguje na nové nariadenia politiky súdržnosti a regionálnej politiky, aby mohla byt štátna pomoc dostupná v oblastiach, ktoré už nie sú spôsobilé pre kohézne financovanie – v závislosti na úrovni problémov, ktorým čelia, |
| --- | --- |

2.12.2

nalieha, že by malo existovať nové nariadenie o štátnej pomoci, ktoré reaguje na nové nariadenia politiky súdržnosti a regionálnej politiky, aby mohla byt štátna pomoc dostupná v oblastiach, ktoré už nie sú spôsobilé pre kohézne financovanie – v závislosti na úrovni problémov, ktorým čelia,

| 2.12.3 | žiada, aby zachovanie územnej diferenciácie ako súčasti politiky štátnej pomoci umožňovalo cielené verejné investície, kde to môže korigovať skutočné zlyhanie trhu, aby sa dosiahol cieľ územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

2.12.3

žiada, aby zachovanie územnej diferenciácie ako súčasti politiky štátnej pomoci umožňovalo cielené verejné investície, kde to môže korigovať skutočné zlyhanie trhu, aby sa dosiahol cieľ územnej súdržnosti.

| 2.12.4 | žiada Komisiu, aby objasnila budúcnosť regionálnej pomoci podľa článku 87 odsek 3 písmeno c), pokiaľ ide o rozlišovanie medzi regiónmi oprávnenými v rámci podkapitoly „Konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ a menej prosperujúcich regiónov v rámci podkapitoly „Konvergencia“, |
| --- | --- |

2.12.4

žiada Komisiu, aby objasnila budúcnosť regionálnej pomoci podľa článku 87 odsek 3 písmeno c), pokiaľ ide o rozlišovanie medzi regiónmi oprávnenými v rámci podkapitoly „Konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ a menej prosperujúcich regiónov v rámci podkapitoly „Konvergencia“,

| 2.12.5 | je toho názoru, že trvalá udržateľnosť je tiež dôležitou úvahou a verejné investície prostredníctvom štátnej pomoci by mali byť všeobecne v súlade s princípmi trvalej udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.12.5

je toho názoru, že trvalá udržateľnosť je tiež dôležitou úvahou a verejné investície prostredníctvom štátnej pomoci by mali byť všeobecne v súlade s princípmi trvalej udržateľnosti.

2.13   Nápravný mechanizmus

| 2.13.1 | obhajuje návrh Komisie otvoriť debatu o nedostatkoch súčasného systému financovania pre EÚ, |
| --- | --- |

2.13.1

obhajuje návrh Komisie otvoriť debatu o nedostatkoch súčasného systému financovania pre EÚ,

| 2.13.2 | podporuje návrh Komisie na vytvorenie nového, spravodlivejšieho nápravného mechanizmu. |
| --- | --- |

2.13.2

podporuje návrh Komisie na vytvorenie nového, spravodlivejšieho nápravného mechanizmu.

2.14   Stabilita a rast

| 2.14.1 | nalieha, že keďže implementácii Paktu stability a rastu chýbala súdržnosť a spoľahlivosť, existuje významná potreba zohľadniť súčasnú hospodársku realitu EÚ a zlepšiť pravidlá Paktu rastu a stability z hľadiska hospodárskej politiky. Prepojenie medzi procesmi v jednotlivých štátoch a EÚ musí byť posilnené, inštitúcie jednotlivých štátov musia byť lepšie zapojené do multilaterálnej kontroly a musí byť lepšie zaručený súlad medzi finančnou a peňažnou politikou, |
| --- | --- |

2.14.1

nalieha, že keďže implementácii Paktu stability a rastu chýbala súdržnosť a spoľahlivosť, existuje významná potreba zohľadniť súčasnú hospodársku realitu EÚ a zlepšiť pravidlá Paktu rastu a stability z hľadiska hospodárskej politiky. Prepojenie medzi procesmi v jednotlivých štátoch a EÚ musí byť posilnené, inštitúcie jednotlivých štátov musia byť lepšie zapojené do multilaterálnej kontroly a musí byť lepšie zaručený súlad medzi finančnou a peňažnou politikou,

| 2.14.2 | naznačuje, že keďže hlavné problémy vznikajú v rozpočtoch členských štátov v dôsledku súčasného nízkeho rastu európskych ekonomík s vysokými mierami nezamestnanosti a pokračujúcimi sociálnymi ťažkosťami v mnohých regiónoch a lokalitách, najdôležitejším spôsobom pre Komisiu na riešenie tohto problému by bolo zrevidovať realizáciu Paktu stability a rastu, aby sa zaistila trvalá udržateľnosť hospodárskej politiky. EÚ dosiahne primeranú úroveň v oblasti rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti len vtedy, ak bude makroekonomický kontext v súlade s Lisabonskou stratégiou a ak sa zlepší koordinácia nástrojov Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.14.2

naznačuje, že keďže hlavné problémy vznikajú v rozpočtoch členských štátov v dôsledku súčasného nízkeho rastu európskych ekonomík s vysokými mierami nezamestnanosti a pokračujúcimi sociálnymi ťažkosťami v mnohých regiónoch a lokalitách, najdôležitejším spôsobom pre Komisiu na riešenie tohto problému by bolo zrevidovať realizáciu Paktu stability a rastu, aby sa zaistila trvalá udržateľnosť hospodárskej politiky. EÚ dosiahne primeranú úroveň v oblasti rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti len vtedy, ak bude makroekonomický kontext v súlade s Lisabonskou stratégiou a ak sa zlepší koordinácia nástrojov Spoločenstva.

V Bruseli 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 256, 24.10.2003, s. 1

1

(2)  Ú. v. ES C 318, 22.12.2004, s. 1.

2

(3)  „Aby sa podporil jeho celkový harmonický rozvoj, Spoločenstvo vytvorí a bude sledovať svoje opatrenia vedúce k posilneniu jeho hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Spoločenstvo sa bude hlavne snažiť o zredukovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najmenej zvýhodnených regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí“

3

„Aby sa podporil jeho celkový harmonický rozvoj, Spoločenstvo vytvorí a bude sledovať svoje opatrenia vedúce k posilneniu jeho hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Spoločenstvo sa bude hlavne snažiť o zredukovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najmenej zvýhodnených regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí“

(4)  KOM (2004) 101 v konečnom znení

4

(5)  „od roku 1995 dosiahol priemerný rast EÚ 15 hodnotu 2,2 %, pričom priemerný globálny rast bol 3,6 % a rast v USA 3,2 %.“ KOM (2004) 101 v konečnom znení, s. 3.

5

„od roku 1995 dosiahol priemerný rast EÚ 15 hodnotu 2,2 %, pričom priemerný globálny rast bol 3,6 % a rast v USA 3,2 %.“

(6)  Výška záväzkov je vyššia než výška platieb, pretože v tom sú zahrnuté prostriedky pre viacročné programy, ktoré nebudú prípadne vynaložené v tom roku, na ktorý boli naplánované. Platby je potrebné vykonať v tom účtovnom roku, pre ktorý boli naplánované. Platby členských štátov sa vypočítavajú každoročne na základe platobných kreditov použitých v rozpočte. Hranica vlastných prostriedkov sa stanoví uznesením Rady a určuje najvyššiu hodnotu pre príspevky členských štátov

6

(7)  ODKAZ NA LIST ŠIESTICH HLÁV ŠTÁTU: „Priemerné výdavky počas nasledujúcej finančnej perspektívy by sa mali podľa nášho názoru stabilizovať okolo súčasných úrovní výdavkov a nemali by prekročiť 1,0 % HND, vrátane výdavkov na poľnohospodárstvo v rámci stropu stanoveného Európskou radou v októbri 2002.“

7

ODKAZ NA LIST ŠIESTICH HLÁV ŠTÁTU: „Priemerné výdavky počas nasledujúcej finančnej perspektívy by sa mali podľa nášho názoru stabilizovať okolo súčasných úrovní výdavkov a nemali by prekročiť 1,0 % HND, vrátane výdavkov na poľnohospodárstvo v rámci stropu stanoveného Európskou radou v októbri 2002.“

(8)  Cieľ konvergencie sa týka tých regiónov, ktorých HND na osobu nedosahuje 75 % priemeru EÚ25 a prechodnej podpory pre regióny „v poslednej fáze“ („phasing out regions“) EÚ15 s HND nižším než 90 % priemeru EÚ15. Kohézny fond pre obdobie 2000-2006 predstavuje 18 mld. € a štyri štrukturálne fondy predstavujú 195 mld. € (ERDF, ESF, Finančný nástroj pre usmernenie rybného hospodárstva a sekcia usmerňovania Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu).

8

(9)  Podľa dokumentu „Urban Audit 2004“.

9

(10)  11,5 % pre cieľ 2 a 12,3 % pre cieľ 3.

10

(11)  „EÚ momentálne vynakladá len 2 % HDP na výskum a vývoj, čo je zhruba o 1/3 menej než USA. 80 % z tohto rozdielu je zapríčinených podfinancovaním výskumu a vývoja zo strany súkromného sektoru.“ Ods. 3.31 Oznámenia Európskej komisie jarnému zasadaniu Európskej rady KOM (2005) 24 v konečnom znení: „Spolupráca pre rast a pracovné miesta: Nový začiatok Lisabonskej stratégie“2. február 2005

11

„Spolupráca pre rast a pracovné miesta: Nový začiatok Lisabonskej stratégie“

(12)  Prenos finančných prostriedkov na Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a Európsky fond pre rybné hospodárstvo bude vypočítaný po uplatnení maximálnej hranice, aby to malo neutrálny dopad na rozpočet.

12

(13)  „Únia prispieva k ochrane a rozvoju týchto spoločných hodnôt, a to pri rešpektovaní rôznorodosti kultúr a tradícií Európanov, ako aj národných identít členských štátov a organizácie ich verejných orgánov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.“

13

„Únia prispieva k ochrane a rozvoju týchto spoločných hodnôt, a to pri rešpektovaní rôznorodosti kultúr a tradícií Európanov, ako aj národných identít členských štátov a organizácie ich verejných orgánov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.“

(14)  „Facing the Challenge, the Lisbon Strategy for Growth and Employment“ (Konfrontácia s výzvou – Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť), správa odbornej skupiny na vysokej úrovni pod vedením Wima Koka, november 2004.

14

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/18

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh nariadenia Rady o podpore rozvoja vidieka Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EAFRD)“

(2005/C 164/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh nariadenia Rady o podpore rozvoja vidieka Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EAFRD) KOM(2004) 490 v konečnom znení – 2004/0161 (CNS),

so zreteľom na uznesenie Európskej komisie z 15. júla 2004 prekonzultovať túto problematiku s Výborom regiónov podľa článku 265 odsek 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na uznesenie grémia z 15. júna 2004 poveriť odbornú komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj spracovaním stanoviska,

so zreteľom na závery Druhej európskej konferencie o rozvoji vidieka z 12. až 14. novembra 2003 v Salzburgu,

so zreteľom na dokument Európskej únie pod názvom „Hodnotenie širšieho dopadu – Politika rozvoja vidieka po roku 2006“,

so zreteľom na príspevok odbornej komisie pre trvalo udržateľný rozvoj k stanovisku Výboru regiónov k Tretej správe o súdržnosti (DI CdR 15/2004 rev. 1),

so zreteľom na svoje stanovisko k reforme Spoločnej agrárnej politiky – CdR 66/2003 v konečnom znení (1),

so zreteľom na návrh stanoviska prijatý 9. decembra 2004 (CdR 255/2004 rev. 1) odbornou komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán Jan Pieter Lokker, člen výkonnej rady provincie Utrecht (NL, EĽS),

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí z 23. a 24. februára 2005 (schôdzi z 23. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Stanoviská Výboru regiónov

1.   Úvod

| 1.1 | Značná rozmanitosť vidieka je charakteristickou črtou Európskej únie. Politika rozvoja vidieka musí odrážať a chrániť túto rozmanitosť, ktorou sa vyznačuje aj spoločenská štruktúra a životné prostredie vidieckych oblastí. Životaschopný vidiek neprospieva len obyvateľstvu vidieka, ale aj celej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1

Značná rozmanitosť vidieka je charakteristickou črtou Európskej únie. Politika rozvoja vidieka musí odrážať a chrániť túto rozmanitosť, ktorou sa vyznačuje aj spoločenská štruktúra a životné prostredie vidieckych oblastí. Životaschopný vidiek neprospieva len obyvateľstvu vidieka, ale aj celej spoločnosti.

| 1.2 | V EÚ sa pomaly vytvára politika rozvoja vidieka, ktorá je komplexnejšia než len rozšírenie agrárnej politiky. Popri výrobe potravín potrebuje vidiecke hospodárstvo pri klesajúcom hospodárskom význame poľnohospodárstva v početných vidieckych oblastiach ďalšie hospodárske piliere. To je jediný spôsob, ako udržať životaschopnosť európskeho vidieka z hľadiska životného prostredia i z hľadiska ekonomického a sociálneho. Pritom je potrebné dosiahnuť tri ciele: a) vidiecke obyvateľstvo musí mať dlhodobé perspektívy prostredníctvom zvyšovania počtu pracovných miest, rozvoja infraštruktúry a širšej ponuky zamestnania, b) poľnohospodárska výroba sa musí viac zamerať na spotrebiteľa, a nie na výrobcu, ako to bolo v minulosti, c) musí sa zlepšiť kvalita potravín a takisto musí byť zabezpečená lepšia ochrana prírody, krajiny, životného prostredia a vody. |
| --- | --- |

1.2

V EÚ sa pomaly vytvára politika rozvoja vidieka, ktorá je komplexnejšia než len rozšírenie agrárnej politiky. Popri výrobe potravín potrebuje vidiecke hospodárstvo pri klesajúcom hospodárskom význame poľnohospodárstva v početných vidieckych oblastiach ďalšie hospodárske piliere. To je jediný spôsob, ako udržať životaschopnosť európskeho vidieka z hľadiska životného prostredia i z hľadiska ekonomického a sociálneho. Pritom je potrebné dosiahnuť tri ciele: a) vidiecke obyvateľstvo musí mať dlhodobé perspektívy prostredníctvom zvyšovania počtu pracovných miest, rozvoja infraštruktúry a širšej ponuky zamestnania, b) poľnohospodárska výroba sa musí viac zamerať na spotrebiteľa, a nie na výrobcu, ako to bolo v minulosti, c) musí sa zlepšiť kvalita potravín a takisto musí byť zabezpečená lepšia ochrana prírody, krajiny, životného prostredia a vody.

| 1.3 | Dôležitý je aj realistický prístup. To znamená uvedomovanie si úlohy, akú hrá európske poľnohospodárstvo pri zachovaní regiónov, ako aj vplyv na regióny, ak by táto úloha pominula kvôli uplatneniu prísne ekonomických kritérií na poľnohospodárske a lesnícke aktivity. Samotná politika rozvoja vidieka nemôže vyriešiť všetky problémy, s ktorými musia bojovať vidiecke oblasti v EÚ. V niektorých oblastiach problémy presahujú rámec nariadenia a budú si vyžadovať vynaloženie spoločného úsilia zo strany viacerých fondov. Podstatným faktorom je pritom koordinácia na regionálnej úrovni – medzi politikou rozvoja vidieka a regionálnou politikou (2). VR však vyžaduje ďalšie návrhy na testovanie iných národných a politík EÚ s cieľom zabezpečiť väčšiu komplementaritu s politikou EÚ a národnými politikami rozvoja vidieka. Podobne musí byť EAFRD testovaný aj v rámci iných politík, ak sa majú zaistiť vzájomne prospešné ciele. |
| --- | --- |

1.3

Dôležitý je aj realistický prístup. To znamená uvedomovanie si úlohy, akú hrá európske poľnohospodárstvo pri zachovaní regiónov, ako aj vplyv na regióny, ak by táto úloha pominula kvôli uplatneniu prísne ekonomických kritérií na poľnohospodárske a lesnícke aktivity. Samotná politika rozvoja vidieka nemôže vyriešiť všetky problémy, s ktorými musia bojovať vidiecke oblasti v EÚ. V niektorých oblastiach problémy presahujú rámec nariadenia a budú si vyžadovať vynaloženie spoločného úsilia zo strany viacerých fondov. Podstatným faktorom je pritom koordinácia na regionálnej úrovni – medzi politikou rozvoja vidieka a regionálnou politikou (2). VR však vyžaduje ďalšie návrhy na testovanie iných národných a politík EÚ s cieľom zabezpečiť väčšiu komplementaritu s politikou EÚ a národnými politikami rozvoja vidieka. Podobne musí byť EAFRD testovaný aj v rámci iných politík, ak sa majú zaistiť vzájomne prospešné ciele.

| 1.4 | Politika rozvoja vidieka dostala nový a silný impulz na konferencii v Salzburgu (2003). Výbor regiónov víta skutočnosť, že sa závery zo Salzburgu z veľkej časti dostali do tohto nariadenia. Kľúčovými pozitívnymi aspektmi sú aplikácia tejto politiky vo všetkých regiónoch Únie a zjednodušenie jej implementácie a financovania. Výbor regiónov tiež podporuje partnerstvo, ako je definované v článku 6 tohto nariadenia. Je nanajvýš dôležité, aby sa do všetkých fáz politiky rozvoja vidieka zapájali miestne a regionálne územné orgány. To je najlepší spôsob, ako zabezpečiť, aby sa v danom regióne realizovali tie opatrenia, ktoré povedú v rámci regiónu i v spojení s okolitými regiónmi k väčšej sociálnej i hospodárskej súdržnosti. |
| --- | --- |

1.4

Politika rozvoja vidieka dostala nový a silný impulz na konferencii v Salzburgu (2003). Výbor regiónov víta skutočnosť, že sa závery zo Salzburgu z veľkej časti dostali do tohto nariadenia. Kľúčovými pozitívnymi aspektmi sú aplikácia tejto politiky vo všetkých regiónoch Únie a zjednodušenie jej implementácie a financovania. Výbor regiónov tiež podporuje partnerstvo, ako je definované v článku 6 tohto nariadenia. Je nanajvýš dôležité, aby sa do všetkých fáz politiky rozvoja vidieka zapájali miestne a regionálne územné orgány. To je najlepší spôsob, ako zabezpečiť, aby sa v danom regióne realizovali tie opatrenia, ktoré povedú v rámci regiónu i v spojení s okolitými regiónmi k väčšej sociálnej i hospodárskej súdržnosti.

| 1.5 | V tomto kontexte je potrebné vnímať nasledovné pripomienky k nariadeniu. Najvyššou prioritou pritom zostáva vytvorenie politiky skutočného rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

1.5

V tomto kontexte je potrebné vnímať nasledovné pripomienky k nariadeniu. Najvyššou prioritou pritom zostáva vytvorenie politiky skutočného rozvoja vidieka.

2.   Orientácia smerom k multisektorovej politike rozvoja vidieka ...

| 2.1 | Výbor regiónov víta fakt, že Komisia, v súlade s ustanoveniami Zmluvy článok 159, vyčleňuje podstatnú časť Európskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) pre regióny, ktoré spadajú pod nový cieľ „Konvergencia“. |
| --- | --- |

2.1

Výbor regiónov víta fakt, že Komisia, v súlade s ustanoveniami Zmluvy článok 159, vyčleňuje podstatnú časť Európskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) pre regióny, ktoré spadajú pod nový cieľ „Konvergencia“.

| 2.2 | Výbor regiónov víta nové navrhnuté právne predpisy o politike rozvoja vidieka, avšak vyjadruje svoje poľutovanie nad tým, že sa táto politika v preambule nariadenia chápe predovšetkým ako doplnok a sprievodný jav trhovej politiky a politiky podpory príjmov namiesto toho, aby bola uznaná ako samostatná politika. V tejto súvislosti vzniká otázka, či bude v rozpočte k dispozícii dostatok prostriedkov pre realizáciu ambicióznej politiky rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

2.2

Výbor regiónov víta nové navrhnuté právne predpisy o politike rozvoja vidieka, avšak vyjadruje svoje poľutovanie nad tým, že sa táto politika v preambule nariadenia chápe predovšetkým ako doplnok a sprievodný jav trhovej politiky a politiky podpory príjmov namiesto toho, aby bola uznaná ako samostatná politika. V tejto súvislosti vzniká otázka, či bude v rozpočte k dispozícii dostatok prostriedkov pre realizáciu ambicióznej politiky rozvoja vidieka.

| 2.3 | Výbor regiónov uznáva užitočnosť strategickej koncepcie pre rozvoj vidieka. Dôležité je, aby sa zabránilo akémukoľvek triešteniu zdrojov. Je tiež potrebné položiť si otázku, akú pridanú hodnotu bude mať európska stratégia. Stratégia z Lisabonu a Göteborgu a závery konferencie v Salzburgu už poskytujú dostatočný rámec na úrovni EÚ. Záleží na členských štátoch, regiónoch a miestnych orgánoch, aby stanovili, čo znamená tento rámec pre vidiecke oblasti a čo znamená politika rozvoja vidieka. To je jediný spôsob, ako zosúladiť ciele, ktoré si navzájom odporujú: na jednej strane zabezpečením strategickejšieho prístupu k politike rozvoja vidieka na úrovni EÚ, na strane druhej udržiavaním dostatočnej pružnosti na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.3

Výbor regiónov uznáva užitočnosť strategickej koncepcie pre rozvoj vidieka. Dôležité je, aby sa zabránilo akémukoľvek triešteniu zdrojov. Je tiež potrebné položiť si otázku, akú pridanú hodnotu bude mať európska stratégia. Stratégia z Lisabonu a Göteborgu a závery konferencie v Salzburgu už poskytujú dostatočný rámec na úrovni EÚ. Záleží na členských štátoch, regiónoch a miestnych orgánoch, aby stanovili, čo znamená tento rámec pre vidiecke oblasti a čo znamená politika rozvoja vidieka. To je jediný spôsob, ako zosúladiť ciele, ktoré si navzájom odporujú: na jednej strane zabezpečením strategickejšieho prístupu k politike rozvoja vidieka na úrovni EÚ, na strane druhej udržiavaním dostatočnej pružnosti na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

| 2.4 | Výbor regiónov víta návrh, ktorý zabezpečuje, že členské štáty musia vykonávať konzultácie so svojimi regionálnymi a miestnymi orgánmi. Výbor regiónov však vyjadruje znepokojenie vzhľadom na čas, ktorý bol poskytnutý členským štátom na vypracovanie národných strategických plánov a programov rozvoja vidieka. Výbor regiónov tiež vyjadruje svoje poľutovanie nad skutočnosťou, že národné strategické plány musia byť predložené ešte pred odoslaním programov rozvoja vidieka Európskej komisii, lebo obe veci spolu úzko súvisia. Výbor regiónov v tejto súvislosti navrhuje použiť rovnaký postup ako v prípade regionálnej politiky, pri ktorej členské štáty môžu predložiť strategický rámec spolu s operačnými programami (Odporúčanie 1). |
| --- | --- |

2.4

Výbor regiónov víta návrh, ktorý zabezpečuje, že členské štáty musia vykonávať konzultácie so svojimi regionálnymi a miestnymi orgánmi. Výbor regiónov však vyjadruje znepokojenie vzhľadom na čas, ktorý bol poskytnutý členským štátom na vypracovanie národných strategických plánov a programov rozvoja vidieka. Výbor regiónov tiež vyjadruje svoje poľutovanie nad skutočnosťou, že národné strategické plány musia byť predložené ešte pred odoslaním programov rozvoja vidieka Európskej komisii, lebo obe veci spolu úzko súvisia. Výbor regiónov v tejto súvislosti navrhuje použiť rovnaký postup ako v prípade regionálnej politiky, pri ktorej členské štáty môžu predložiť strategický rámec spolu s operačnými programami (Odporúčanie 1).

| 2.5 | Z dlhodobejšieho hľadiska by malo byť cieľom zavedenie jediného regionálneho fondu, pričom by sa zrušil rozdiel medzi financovaním politiky regionálneho rozvoja a financovaním regionálnej politiky. Cieľom pre každý región by malo byť využívanie možností a riešenie problémov celého regiónu na základe jedinej stratégie súdržnosti, zameranej na celé územie regiónu. |
| --- | --- |

2.5

Z dlhodobejšieho hľadiska by malo byť cieľom zavedenie jediného regionálneho fondu, pričom by sa zrušil rozdiel medzi financovaním politiky regionálneho rozvoja a financovaním regionálnej politiky. Cieľom pre každý región by malo byť využívanie možností a riešenie problémov celého regiónu na základe jedinej stratégie súdržnosti, zameranej na celé územie regiónu.

| 2.6 | Politika rozvoja vidieka je formulovaná na základe jedného alebo viacerých programov rozvoja vidieka. Na základe vyhodnotenia silných a slabých stránok daného regiónu alebo členského štátu zavádza program rozvoja vidieka opatrenia zamerané na potreby tohto regiónu alebo členského štátu. Táto akcia môže byť v rozpore s ustanoveniami článku 16 nariadenia, ktoré stanovuje minimálny finančný príspevok Spoločenstva vzhľadom na každý prioritný cieľ (15 % v prípade osí I a III, 25 % v prípade osi II). Výbor regiónov podporuje požiadavku vyváženosti výdavkov na politiku regionálneho rozvoja. Z tohto pohľadu je možné odporučiť, aby sa predovšetkým v prípade tretieho prioritného cieľa – tzn. podpory diverzifikácie hospodárstva vidieckych oblastí – stanovil minimálny príspevok. Z hodnotenia rôznych programov regionálneho rozvoja v období 2000 – 2006 skutočne vyplynulo, že práve táto súčasť politiky rozvoja vidieka bola menej rozvinutá. Prostriedky sa však musia rozdeliť na prioritné ciele podľa analýzy slabín a silných stránok vykonanej v rámci hore uvedených programov. Preto Výbor preto žiada, aby sa vytvorila možnosť odchýliť sa od percentuálnych čísiel uvedených v článku 16, keď sa to dá postačujúco zdôvodniť analýzou v rámci programu (Odporúčanie 3). |
| --- | --- |

2.6

Politika rozvoja vidieka je formulovaná na základe jedného alebo viacerých programov rozvoja vidieka. Na základe vyhodnotenia silných a slabých stránok daného regiónu alebo členského štátu zavádza program rozvoja vidieka opatrenia zamerané na potreby tohto regiónu alebo členského štátu. Táto akcia môže byť v rozpore s ustanoveniami článku 16 nariadenia, ktoré stanovuje minimálny finančný príspevok Spoločenstva vzhľadom na každý prioritný cieľ (15 % v prípade osí I a III, 25 % v prípade osi II). Výbor regiónov podporuje požiadavku vyváženosti výdavkov na politiku regionálneho rozvoja. Z tohto pohľadu je možné odporučiť, aby sa predovšetkým v prípade tretieho prioritného cieľa – tzn. podpory diverzifikácie hospodárstva vidieckych oblastí – stanovil minimálny príspevok. Z hodnotenia rôznych programov regionálneho rozvoja v období 2000 – 2006 skutočne vyplynulo, že práve táto súčasť politiky rozvoja vidieka bola menej rozvinutá. Prostriedky sa však musia rozdeliť na prioritné ciele podľa analýzy slabín a silných stránok vykonanej v rámci hore uvedených programov. Preto Výbor preto žiada, aby sa vytvorila možnosť odchýliť sa od percentuálnych čísiel uvedených v článku 16, keď sa to dá postačujúco zdôvodniť analýzou v rámci programu (Odporúčanie 3).

| 2.7 | Rozdelenie prostriedkov nesmie ohroziť projekty, ktoré prekračujú rozsah pôsobnosti niektorého jednotlivého prioritného cieľa, avšak celkovo patria do pôsobnosti nariadenia. Ustanovenie článku 71 odsek 6 predpisujúce, že určitá akcia môže byť financovaná len v rámci jedinej ťažiskovej osi, však zrejme vylučuje dosiahnutie horeuvedeného cieľa. Výbor regiónov preto navrhuje, aby sa príslušným spôsobom zmenil článok v tomto bode (Odporúčanie 19). |
| --- | --- |

2.7

Rozdelenie prostriedkov nesmie ohroziť projekty, ktoré prekračujú rozsah pôsobnosti niektorého jednotlivého prioritného cieľa, avšak celkovo patria do pôsobnosti nariadenia. Ustanovenie článku 71 odsek 6 predpisujúce, že určitá akcia môže byť financovaná len v rámci jedinej ťažiskovej osi, však zrejme vylučuje dosiahnutie horeuvedeného cieľa. Výbor regiónov preto navrhuje, aby sa príslušným spôsobom zmenil článok v tomto bode (Odporúčanie 19).

| 2.8 | Podrobnosť nariadenia je v niektorých častiach pozoruhodná, najmä pri porovnávaní s nariadeniami o regionálnej politike. Bolo by zrejme lepšie preniesť zodpovednosť za spracovanie určitých jednotlivých záležitostí na osoby, ktoré zodpovedajú za zostavenie programu pre rozvoj vidieka. Názorným príkladom sú opatrenia, na základe ktorých len malé podniky a mikropodniky sa môžu uchádzať o podporu pri zavádzaní opatrení na zlepšenie spracovania a marketingu. Ustanovenie článku 50 stanovuje, že len jedno z detí poľnohospodára môže získať podporu na diverzifikáciu, a maximálne čiastky podpory EÚ sú uvedené v Prílohe I. |
| --- | --- |

2.8

Podrobnosť nariadenia je v niektorých častiach pozoruhodná, najmä pri porovnávaní s nariadeniami o regionálnej politike. Bolo by zrejme lepšie preniesť zodpovednosť za spracovanie určitých jednotlivých záležitostí na osoby, ktoré zodpovedajú za zostavenie programu pre rozvoj vidieka. Názorným príkladom sú opatrenia, na základe ktorých len malé podniky a mikropodniky sa môžu uchádzať o podporu pri zavádzaní opatrení na zlepšenie spracovania a marketingu. Ustanovenie článku 50 stanovuje, že len jedno z detí poľnohospodára môže získať podporu na diverzifikáciu, a maximálne čiastky podpory EÚ sú uvedené v Prílohe I.

| 2.9 | Jeden zo záverov konferencie v Salzburgu bolo konštatovanie, že životaschopný vidiek je nevyhnutný pre poľnohospodárstvo, rovnako ako poľnohospodárstvo je zase neoddeliteľnou súčasťou života na vidieku. Je veľmi dôležité, aby programy regionálneho rozvoja venovali dostatočnú pozornosť zakladaniu poľnohospodárskych podnikov mladých poľnohospodárov. V súčasnosti chýba integrovaná politika pre mladých poľnohospodárov. Jedným z príkladov integrovanej politiky by bolo zavedenie štartovacieho balíčku, ktorý by v jednom nástroji sústredil všetky záležitosti súvisiace s prevzatím podniku a rozbehnutím hospodárenia mladých poľnohospodárov. |
| --- | --- |

2.9

Jeden zo záverov konferencie v Salzburgu bolo konštatovanie, že životaschopný vidiek je nevyhnutný pre poľnohospodárstvo, rovnako ako poľnohospodárstvo je zase neoddeliteľnou súčasťou života na vidieku. Je veľmi dôležité, aby programy regionálneho rozvoja venovali dostatočnú pozornosť zakladaniu poľnohospodárskych podnikov mladých poľnohospodárov. V súčasnosti chýba integrovaná politika pre mladých poľnohospodárov. Jedným z príkladov integrovanej politiky by bolo zavedenie štartovacieho balíčku, ktorý by v jednom nástroji sústredil všetky záležitosti súvisiace s prevzatím podniku a rozbehnutím hospodárenia mladých poľnohospodárov.

| 2.10 | Výbor regiónov berie na vedomie návrh, aby sa prestali používať sociálno-ekonomické kritériá pre označovanie „iných znevýhodnených oblastí, okrem horských oblastí“ a aby sa zosúladil základ pre výpočet príspevkov s platbami pre oblasť poľnohospodárstva a životného prostredia. Dôvody, z ktorých vychádza návrh Európskej komisie, sú zrejmé, Výbor regiónov však vyjadruje znepokojenie nad možnými dôsledkami takýchto zmien pre poľnohospodárske podniky v oblastiach, ktorých sa to týka. Ak by navrhnuté zmeny mali závažné sociálno-ekonomické dôsledky, je potrebné vytvoriť podmienky pre zavádzanie iných politických opatrení na zmiernenie takýchto dôsledkov. Prinajmenšom by bolo treba vziať na zreteľ aj prechodné obdobie pre postupné odbúranie subvencií pre poľnohospodárov v oblastiach, ktoré v blízkej budúcnosti nebudú môcť požadovať podporu. |
| --- | --- |

2.10

Výbor regiónov berie na vedomie návrh, aby sa prestali používať sociálno-ekonomické kritériá pre označovanie „iných znevýhodnených oblastí, okrem horských oblastí“ a aby sa zosúladil základ pre výpočet príspevkov s platbami pre oblasť poľnohospodárstva a životného prostredia. Dôvody, z ktorých vychádza návrh Európskej komisie, sú zrejmé, Výbor regiónov však vyjadruje znepokojenie nad možnými dôsledkami takýchto zmien pre poľnohospodárske podniky v oblastiach, ktorých sa to týka. Ak by navrhnuté zmeny mali závažné sociálno-ekonomické dôsledky, je potrebné vytvoriť podmienky pre zavádzanie iných politických opatrení na zmiernenie takýchto dôsledkov. Prinajmenšom by bolo treba vziať na zreteľ aj prechodné obdobie pre postupné odbúranie subvencií pre poľnohospodárov v oblastiach, ktoré v blízkej budúcnosti nebudú môcť požadovať podporu.

| 2.11 | Výbor regiónov víta aj fakt, že okrem poľnohospodárov majú teraz možnosť realizovať poľnohospodársko-ekologické opatrenia aj iní vlastníci pôdy. Tieto subjekty môžu vlastne predstavovať chýbajúce prepojenie v oblasti využívania pôdy, ktorého zámerom je pokryť celú pôdu v oblasti, a nielen poľnohospodársku pôdu. Výbor regiónov preto explicitne navrhuje, aby boli prijaté ustanovenia, ktoré by odmeňovali poľnohospodársko-ekologické opatrenia, vzhľadom na skutočnosť, že existujúca schéma odmien – založená na dodatočných nákladoch a ušlom zisku z dôvodu plnenia záväzku – nemôže byť použitá v každom prípade. Jednou z možností je poskytnutie odškodnenia na báze skutočného výstupu a s tým súvisiacich výnosov (Odporúčanie 8). |
| --- | --- |

2.11

Výbor regiónov víta aj fakt, že okrem poľnohospodárov majú teraz možnosť realizovať poľnohospodársko-ekologické opatrenia aj iní vlastníci pôdy. Tieto subjekty môžu vlastne predstavovať chýbajúce prepojenie v oblasti využívania pôdy, ktorého zámerom je pokryť celú pôdu v oblasti, a nielen poľnohospodársku pôdu. Výbor regiónov preto explicitne navrhuje, aby boli prijaté ustanovenia, ktoré by odmeňovali poľnohospodársko-ekologické opatrenia, vzhľadom na skutočnosť, že existujúca schéma odmien – založená na dodatočných nákladoch a ušlom zisku z dôvodu plnenia záväzku – nemôže byť použitá v každom prípade. Jednou z možností je poskytnutie odškodnenia na báze skutočného výstupu a s tým súvisiacich výnosov (Odporúčanie 8).

| 2.12 | Toto nariadenie už neobsahuje stimul pre zavádzanie poľnohospodársko-ekologických opatrení, t.j. možnosť zvýšenia príspevku o 20 %. To nie je žiaduce z hľadiska úžitku týchto opatrení a ich dôležitosti pre hospodárenie s pôdou na vidieku. Výbor regiónov preto navrhuje, aby sa tento stimul opäť zaviedol (Odporúčanie 8). |
| --- | --- |

2.12

Toto nariadenie už neobsahuje stimul pre zavádzanie poľnohospodársko-ekologických opatrení, t.j. možnosť zvýšenia príspevku o 20 %. To nie je žiaduce z hľadiska úžitku týchto opatrení a ich dôležitosti pre hospodárenie s pôdou na vidieku. Výbor regiónov preto navrhuje, aby sa tento stimul opäť zaviedol (Odporúčanie 8).

| 2.13 | Medzi krajinami s vysoko rozvinutým a menej rozvinutým lesníckym sektorom sú veľmi výrazné rozdiely. Návrhy Komisie nie sú dostatočne pružné na to, aby podporili zalesňovanie v krajinách s nízkou úrovňou rozvoja. Ak sa tieto rozdiely nezohľadnia, rozvíjajúci sa lesnícky priemysel v týchto krajinách bude ohrozený a dotknuté oblasti stratia svoje environmentálne výhody. |
| --- | --- |

2.13

Medzi krajinami s vysoko rozvinutým a menej rozvinutým lesníckym sektorom sú veľmi výrazné rozdiely. Návrhy Komisie nie sú dostatočne pružné na to, aby podporili zalesňovanie v krajinách s nízkou úrovňou rozvoja. Ak sa tieto rozdiely nezohľadnia, rozvíjajúci sa lesnícky priemysel v týchto krajinách bude ohrozený a dotknuté oblasti stratia svoje environmentálne výhody.

| 2.14 | Každý rok hľadajú mnohí poľnohospodári zamestnanie mimo agrárneho sektora. Tým sa v určitých regiónoch môže zosilniť problém úbytku obyvateľstva. Okrem vytvárania pracovných miest je potrebné venovať pozornosť preškoľovaniu pracovníkov v poľnohospodárstve a možnosti zamestnávania na čiastočný úväzok v poľnohospodárstve. Program rozvoja vidieka musí poskytnúť priestor pre takéto preškoľovanie, alebo súčasné vykonávanie viacerých zárobkových činností aj v spojitosti s činnosťou mimo agrárneho sektora predovšetkým v regiónoch, ktorým vzniká menej výhod z využívania štrukturálnych fondov (predovšetkým z Európskeho sociálneho fondu (ESF)). V regiónoch, v ktorých je financovanie z ESF intenzívnejšie, by programy ESF mali výslovne umožňovať preškoľovanie a viacnásobnú činnosť poľnohospodárskych pracovníkov. |
| --- | --- |

2.14

Každý rok hľadajú mnohí poľnohospodári zamestnanie mimo agrárneho sektora. Tým sa v určitých regiónoch môže zosilniť problém úbytku obyvateľstva. Okrem vytvárania pracovných miest je potrebné venovať pozornosť preškoľovaniu pracovníkov v poľnohospodárstve a možnosti zamestnávania na čiastočný úväzok v poľnohospodárstve. Program rozvoja vidieka musí poskytnúť priestor pre takéto preškoľovanie, alebo súčasné vykonávanie viacerých zárobkových činností aj v spojitosti s činnosťou mimo agrárneho sektora predovšetkým v regiónoch, ktorým vzniká menej výhod z využívania štrukturálnych fondov (predovšetkým z Európskeho sociálneho fondu (ESF)). V regiónoch, v ktorých je financovanie z ESF intenzívnejšie, by programy ESF mali výslovne umožňovať preškoľovanie a viacnásobnú činnosť poľnohospodárskych pracovníkov.

| 2.15 | Vidiecke oblasti Únie predstavujú cenné prírodné a kultúrne dedičstvo, ktoré môže zohrať kľúčovú úlohu pri diverzifikácii vidieckeho hospodárstva. Schopnosť miestneho sektoru cestovného ruchu využívať tieto atrakcie trvalo udržateľným spôsobom a poskytovať turistom vysoko kvalitné služby je často brzdená slabou kvalitou dodaných služieb alebo nesprávnym vývojom produktov. Je preto nevyhnutné, aby sa v článku 52 nariadenia pod opatrenie vzťahujúce sa na cestovný ruch uviedol špecifický odkaz na vzdelávanie (Odporúčanie 12). |
| --- | --- |

2.15

Vidiecke oblasti Únie predstavujú cenné prírodné a kultúrne dedičstvo, ktoré môže zohrať kľúčovú úlohu pri diverzifikácii vidieckeho hospodárstva. Schopnosť miestneho sektoru cestovného ruchu využívať tieto atrakcie trvalo udržateľným spôsobom a poskytovať turistom vysoko kvalitné služby je často brzdená slabou kvalitou dodaných služieb alebo nesprávnym vývojom produktov. Je preto nevyhnutné, aby sa v článku 52 nariadenia pod opatrenie vzťahujúce sa na cestovný ruch uviedol špecifický odkaz na vzdelávanie (Odporúčanie 12).

| 2.16 | Ženy zohrávajú podstatnú úlohu pre diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva, avšak často narážajú aj na špecifické problémy, ako obmedzenejší prístup ku kapitálu potrebného pre založenie podniku. Podľa názoru Výboru regiónov by nariadenie malo prispieť k vyššej integrácii žien do vidieckeho hospodárstva (Odporúčanie 11). Aj internet má pre diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva neoceniteľný prínos. Prístup mnohých vidieckych oblastí k internetu však ešte neexistuje alebo je veľmi obmedzený. Výbor preto víta návrh Komisie, aby sa Európsky fond rozvoja vidieka využil na dostatočné vybavenie infraštruktúrou IKT, čo by prispelo k preklenutiu tohto „digitálnej rozdelenia“. Vyriešenie tohto problému by tiež zatraktívnilo tieto oblasti aj pre nové podniky a jestvujúce podniky by sa mali umožnený vstup na nové trhy. Doplňujúce opatrenia by mohli byť prijaté v rámci priority diverzifikácie vidieckeho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.16

Ženy zohrávajú podstatnú úlohu pre diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva, avšak často narážajú aj na špecifické problémy, ako obmedzenejší prístup ku kapitálu potrebného pre založenie podniku. Podľa názoru Výboru regiónov by nariadenie malo prispieť k vyššej integrácii žien do vidieckeho hospodárstva (Odporúčanie 11). Aj internet má pre diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva neoceniteľný prínos. Prístup mnohých vidieckych oblastí k internetu však ešte neexistuje alebo je veľmi obmedzený. Výbor preto víta návrh Komisie, aby sa Európsky fond rozvoja vidieka využil na dostatočné vybavenie infraštruktúrou IKT, čo by prispelo k preklenutiu tohto „digitálnej rozdelenia“. Vyriešenie tohto problému by tiež zatraktívnilo tieto oblasti aj pre nové podniky a jestvujúce podniky by sa mali umožnený vstup na nové trhy. Doplňujúce opatrenia by mohli byť prijaté v rámci priority diverzifikácie vidieckeho hospodárstva.

3.   ... s veľkým priestorom pre konanie regiónov ...

| 3.1 | Výbor regiónov prikladá integrácii lokálnych a regionálnych orgánov do prípravy a zavádzaniu programov rozvoja vidieka veľký význam a zastáva názor, že táto úloha by sa mala výraznejšie odzrkadliť v nariadení (Odporúčanie 13). Výbor regiónov vyzýva, aby národné stratégie ponechali dostatok priestoru pre opatrenia prispôsobené špeciálne potrebám regiónov a lokálnych oblastí (pozri aj bod 2.2). Výbor regiónov zastáva názor, že je dôležité, aby tieto stratégie zohľadnili potrebu vyváženého priestorového rozvoja v rámci každého regiónu. Prebytok európskych alebo národných predpisov vzhľadom na sledovanú stratégiu môže pribrzdiť zavádzanie regionálnych iniciatív prispôsobených lokálnym možnostiam a problémom. |
| --- | --- |

3.1

Výbor regiónov prikladá integrácii lokálnych a regionálnych orgánov do prípravy a zavádzaniu programov rozvoja vidieka veľký význam a zastáva názor, že táto úloha by sa mala výraznejšie odzrkadliť v nariadení (Odporúčanie 13). Výbor regiónov vyzýva, aby národné stratégie ponechali dostatok priestoru pre opatrenia prispôsobené špeciálne potrebám regiónov a lokálnych oblastí (pozri aj bod 2.2). Výbor regiónov zastáva názor, že je dôležité, aby tieto stratégie zohľadnili potrebu vyváženého priestorového rozvoja v rámci každého regiónu. Prebytok európskych alebo národných predpisov vzhľadom na sledovanú stratégiu môže pribrzdiť zavádzanie regionálnych iniciatív prispôsobených lokálnym možnostiam a problémom.

| 3.2 | Opatrenia vo vzťahu k programovaniu, financovaniu a kontrole musia byť prispôsobené skutočným potrebám. Je preto zvláštne, že nariadenie by malo stanoviť, že členské štáty majú vypracovať svoj program rozvoja vidieka buď na celoštátnej alebo na regionálnej úrovni. Bolo by lepšie ponechať v tomto bode viac voľnosti, vrátane možnosti kombinovať regionálne a celoštátne programy. Okrem toho sa v členských štátoch, najmä v štátoch s federálnym správnym zriadením, osvedčila v teraz prebiehajúcom období možnosť schvaľovania národných rámcových ustanovení, ktoré je potom možné uplatniť v regionálnych programoch (Odporúčanie 2). |
| --- | --- |

3.2

Opatrenia vo vzťahu k programovaniu, financovaniu a kontrole musia byť prispôsobené skutočným potrebám. Je preto zvláštne, že nariadenie by malo stanoviť, že členské štáty majú vypracovať svoj program rozvoja vidieka buď na celoštátnej alebo na regionálnej úrovni. Bolo by lepšie ponechať v tomto bode viac voľnosti, vrátane možnosti kombinovať regionálne a celoštátne programy. Okrem toho sa v členských štátoch, najmä v štátoch s federálnym správnym zriadením, osvedčila v teraz prebiehajúcom období možnosť schvaľovania národných rámcových ustanovení, ktoré je potom možné uplatniť v regionálnych programoch (Odporúčanie 2).

| 3.3 | Výbor regiónov podporuje návrh, aby sa tretia priorita zavádzala predovšetkým prostredníctvom miestnych rozvojových stratégií. Nové hospodárske činnosti sú pre vidiecke oblasti bezpochyby životne dôležité. Tieto aktivity predstavujú doplnok k poľnohospodárskej činnosti. Tieto nové aktivity však treba zaraďovať uvážene, aby nemali nepriaznivý vplyv na kvalitu vidieckych oblastí. Výbor sa v tomto bode pripája k názoru Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (3), že bude treba zabrániť „rurbanizácii“ (vidieckej urbanizácii), t.j. použitiu rovnakých opatrení v mestských a vidieckych oblastiach. Toto sa s istotou týka vidieckych oblastí v okolí miest, kde udržanie špecifických vlastností vidieka má veľký význam pre kvalitu života mestských obyvateľov. Problémy v týchto oblastiach, vrátane problémov spojených s mestským poľnohospodárstvom, si vyžadujú úplne iný prístup, než je prístup na riešenie problémov v okrajovejších oblastiach. Nariadenie tu musí poskytnúť dostatok priestoru pre splnenie týchto požiadaviek. |
| --- | --- |

3.3

Výbor regiónov podporuje návrh, aby sa tretia priorita zavádzala predovšetkým prostredníctvom miestnych rozvojových stratégií. Nové hospodárske činnosti sú pre vidiecke oblasti bezpochyby životne dôležité. Tieto aktivity predstavujú doplnok k poľnohospodárskej činnosti. Tieto nové aktivity však treba zaraďovať uvážene, aby nemali nepriaznivý vplyv na kvalitu vidieckych oblastí. Výbor sa v tomto bode pripája k názoru Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (3), že bude treba zabrániť „rurbanizácii“ (vidieckej urbanizácii), t.j. použitiu rovnakých opatrení v mestských a vidieckych oblastiach. Toto sa s istotou týka vidieckych oblastí v okolí miest, kde udržanie špecifických vlastností vidieka má veľký význam pre kvalitu života mestských obyvateľov. Problémy v týchto oblastiach, vrátane problémov spojených s mestským poľnohospodárstvom, si vyžadujú úplne iný prístup, než je prístup na riešenie problémov v okrajovejších oblastiach. Nariadenie tu musí poskytnúť dostatok priestoru pre splnenie týchto požiadaviek.

4.   ... a jasnou úlohou pre program LEADER

| 4.1 | Výbor regiónov prisudzuje veľký význam programu LEADER, a preto vyjadruje poľutovanie týkajúce sa nejasnej úlohy programu LEADER v nariadení. Na jednej strane sa prístup LEADER označuje v článku 4.2 ako štvrtý prioritný cieľ, ale na druhej strane je tiež popisovaný ako metodika zavádzania opatrení pre prvé tri prioritné ciele. Výbor regiónov vyzýva, aby sa prístup LEADER dostal na miesto, ktoré mu prináleží – ako osobitná priorita porovnateľná s úlohou, ktorú v regionálnej politike zohráva Intereg. Podriadenie prístupu LEADER hlavnému prúdu prináša nebezpečenstvo, že sa stratí jedinečnosť a pridaná hodnota tejto koncepcie. Výbor regiónov žiada Európsku komisiu, aby uviedla podrobnosti o budúcej úlohe programu LEADER a aby definovala program LEADER ako samostatnú prioritu. |
| --- | --- |

4.1

Výbor regiónov prisudzuje veľký význam programu LEADER, a preto vyjadruje poľutovanie týkajúce sa nejasnej úlohy programu LEADER v nariadení. Na jednej strane sa prístup LEADER označuje v článku 4.2 ako štvrtý prioritný cieľ, ale na druhej strane je tiež popisovaný ako metodika zavádzania opatrení pre prvé tri prioritné ciele. Výbor regiónov vyzýva, aby sa prístup LEADER dostal na miesto, ktoré mu prináleží – ako osobitná priorita porovnateľná s úlohou, ktorú v regionálnej politike zohráva Intereg. Podriadenie prístupu LEADER hlavnému prúdu prináša nebezpečenstvo, že sa stratí jedinečnosť a pridaná hodnota tejto koncepcie. Výbor regiónov žiada Európsku komisiu, aby uviedla podrobnosti o budúcej úlohe programu LEADER a aby definovala program LEADER ako samostatnú prioritu.

| 4.2 | Čo sa týka zavádzania miestnych stratégií, z článku 63 odsek 1 podľa všetkého vyplýva, že tieto stratégie musia splniť všetky ciele stanovené pre štyri prioritné osi. To je v rozpore s ustanovením článku 62 písmeno a), podľa ktorého sa pomocou iniciatívy LEADER „dajú uskutočniť ciele jednej alebo viacerých z troch prioritných osí...“. Výbor regiónov navrhuje, aby sa tento rozpor v nariadení odstránil (Odporúčanie 14). |
| --- | --- |

4.2

Čo sa týka zavádzania miestnych stratégií, z článku 63 odsek 1 podľa všetkého vyplýva, že tieto stratégie musia splniť všetky ciele stanovené pre štyri prioritné osi. To je v rozpore s ustanovením článku 62 písmeno a), podľa ktorého sa pomocou iniciatívy LEADER „dajú uskutočniť ciele jednej alebo viacerých z troch prioritných osí...“. Výbor regiónov navrhuje, aby sa tento rozpor v nariadení odstránil (Odporúčanie 14).

| 4.3 | Výbor regiónov podporuje návrh vyhradiť pre LEADER podstatnú časť prostriedkov EÚ, ktorými disponujú členské štáty, a to podľa potrieb postihnutých oblastí. Výbor regiónov tiež víta návrh zriadiť európsku sieť pre rozvoj vidieka. V tejto súvislosti by mohli byť využité skúsenosti získané pri vytváraní národných sietí v rámci programu LEADER. Výbor regiónov však varuje pred opakovaním neprípustných prieťahov, ktoré nastali pri zriaďovaní Observatória vidieckych oblastí (LEADER+), Európskeho observatória LEADER (LEADER II) a mnohých národných sietí LEADER. Pre Európsku komisiu a členské štáty by malo byť zriadenie týchto orgánov prioritou od počiatku programovacieho obdobia. Miestne orgány majú veľké skúsenosti s prácou podľa programu LEADER, ktoré by mali byť využité členskými krajinami pri vypracovaní koncepcie LEADER. |
| --- | --- |

4.3

Výbor regiónov podporuje návrh vyhradiť pre LEADER podstatnú časť prostriedkov EÚ, ktorými disponujú členské štáty, a to podľa potrieb postihnutých oblastí. Výbor regiónov tiež víta návrh zriadiť európsku sieť pre rozvoj vidieka. V tejto súvislosti by mohli byť využité skúsenosti získané pri vytváraní národných sietí v rámci programu LEADER. Výbor regiónov však varuje pred opakovaním neprípustných prieťahov, ktoré nastali pri zriaďovaní Observatória vidieckych oblastí (LEADER+), Európskeho observatória LEADER (LEADER II) a mnohých národných sietí LEADER. Pre Európsku komisiu a členské štáty by malo byť zriadenie týchto orgánov prioritou od počiatku programovacieho obdobia. Miestne orgány majú veľké skúsenosti s prácou podľa programu LEADER, ktoré by mali byť využité členskými krajinami pri vypracovaní koncepcie LEADER.

| 4.4 | Výbor regiónov nesúhlasí s tým, aby sa značná časť rozpočtových prostriedkov vyhradila ako rezerva pre členské štáty, ktorých programy LEADER dosiahnu najlepšie výsledky. To by pravdepodobne viedlo k uprednostňovaniu krátkodobých, „jednoduchých“ projektov na úkor strednodobých, resp. dlhodobých projektov. Z dôvodu spoľahlivého plánovania musí byť stanovené, aké prostriedky sú k dispozícii v jednotlivých členských krajinách (Odporúčania 15 a 18). |
| --- | --- |

4.4

Výbor regiónov nesúhlasí s tým, aby sa značná časť rozpočtových prostriedkov vyhradila ako rezerva pre členské štáty, ktorých programy LEADER dosiahnu najlepšie výsledky. To by pravdepodobne viedlo k uprednostňovaniu krátkodobých, „jednoduchých“ projektov na úkor strednodobých, resp. dlhodobých projektov. Z dôvodu spoľahlivého plánovania musí byť stanovené, aké prostriedky sú k dispozícii v jednotlivých členských krajinách (Odporúčania 15 a 18).

5.   Závery

| 5.1 | Výbor regiónov považuje za dôležité neohroziť kontinuitu akcií a opatrení počas prechodu medzi programovým obdobím 2000-2006 a programovým obdobím 2007-2013. Je preto potrebné zabezpečiť, aby sa opatrenia, ktoré boli povolené na niekoľko rokov ešte v predchádzajúcom období, napr. v oblasti poľnohospodárstva a životného prostredia, financovali až do ukončenia príslušného obdobia a aby bol ponechaný dohodnutý príspevok Spoločenstva (podiel spolufinancovania). S cieľom zaviesť účinnú európsku politiku rozvoja vidieka v tejto novej fáze, Výbor regiónov podporuje návrh Komisie na rozpočet vo výške 88,75 miliárd € (bez modulácie) na financovanie politiky rozvoja vidieka EÚ. VR jednoznačne odmieta „znovuznárodnenie“ tejto politiky alebo akejkoľvek z jej častí. |
| --- | --- |

5.1

Výbor regiónov považuje za dôležité neohroziť kontinuitu akcií a opatrení počas prechodu medzi programovým obdobím 2000-2006 a programovým obdobím 2007-2013. Je preto potrebné zabezpečiť, aby sa opatrenia, ktoré boli povolené na niekoľko rokov ešte v predchádzajúcom období, napr. v oblasti poľnohospodárstva a životného prostredia, financovali až do ukončenia príslušného obdobia a aby bol ponechaný dohodnutý príspevok Spoločenstva (podiel spolufinancovania). S cieľom zaviesť účinnú európsku politiku rozvoja vidieka v tejto novej fáze, Výbor regiónov podporuje návrh Komisie na rozpočet vo výške 88,75 miliárd € (bez modulácie) na financovanie politiky rozvoja vidieka EÚ. VR jednoznačne odmieta „znovuznárodnenie“ tejto politiky alebo akejkoľvek z jej častí.

| 5.2 | Výbor regiónov berie na vedomie, že podľa návrhu nariadenia je potrebné predložiť okrem ex-ante, ex-post a strednodobého hodnotenia aj priebežné ročné hodnotenie, no výbor sa zároveň zaujíma o to, aká bude pridaná hodnota priebežného ročného hodnotenia. |
| --- | --- |

5.2

Výbor regiónov berie na vedomie, že podľa návrhu nariadenia je potrebné predložiť okrem ex-ante, ex-post a strednodobého hodnotenia aj priebežné ročné hodnotenie, no výbor sa zároveň zaujíma o to, aká bude pridaná hodnota priebežného ročného hodnotenia.

| 5.3 | Jedným z cieľov nariadenia je zjednodušenie právnych predpisov upravujúcich túto oblasť. Aby bolo možné posúdiť, či je tento cieľ dosiahnutý, je potrebné preskúmať vykonávacie nariadenia. Výbor regiónov by privítal žiadosť o stanovisko k týmto vykonávacím predpisom, vzhľadom na skúsenosti, ktoré majú členovia Výboru regiónov s implementačnou politikou v tejto oblasti. |
| --- | --- |

5.3

Jedným z cieľov nariadenia je zjednodušenie právnych predpisov upravujúcich túto oblasť. Aby bolo možné posúdiť, či je tento cieľ dosiahnutý, je potrebné preskúmať vykonávacie nariadenia. Výbor regiónov by privítal žiadosť o stanovisko k týmto vykonávacím predpisom, vzhľadom na skúsenosti, ktoré majú členovia Výboru regiónov s implementačnou politikou v tejto oblasti.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

Článok 11a odsek 2

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Členský štát pošle Komisii svoj národný strategický plán pred predložením svojich programov rozvoja vidieka. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

2.

Členský štát pošle Komisii svoj národný strategický plán pred predložením svojich programov rozvoja vidieka.

| 2. | Členský štát pošle Komisii svoje národný
  é
  alebo regionálne strategický
  é plány pred predložením svojich programov rozvoja vidieka alebo súčasne s týmito programami. |
| --- | --- |

2.

Členský štát pošle Komisii svoje národný
  é
  alebo regionálne strategický
  é plány pred predložením svojich programov rozvoja vidieka alebo súčasne s týmito programami.

Zdôvodnenie

Zmenou sa má dosiahnuť konzistencia postupu predkladania národného strategického plánu a plánov rozvoja vidieka s postupom podľa nariadenia o regionálnej politike. Zásada subsidiarity stanovuje, že stratégia rozvoja vidieka je v kompetencii členských štátov na tej územnej úrovni, ktorá je na základe konkrétnej situácie primeraná v konkrétnom členskom štáte.

Odporúčanie 2

Článok 14 odsek 2

| Navrhovaný text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členský štát môže predložiť buď jediný program pre svoje celé územie alebo jeden program pre každý región. | Členský štát môže predložiť buď jediný program pre svoje celé územie alebo alebo jeden program pre každý región. V prípade programového plánovania na národnej alebo regionálnej úrovni musí byť jasná ich súvislosť. Členské štáty môžu predložiť na schválenie aj všeobecné rámcové ustanovenia, ktoré majú byť, sčasti alebo v plnom rozsahu, súčasťou programov regiónov. |

Navrhovaný text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Členský štát môže predložiť buď jediný program pre svoje celé územie alebo jeden program pre každý región.

Členský štát môže predložiť buď jediný program pre svoje celé územie alebo alebo jeden program pre každý región. V prípade programového plánovania na národnej alebo regionálnej úrovni musí byť jasná ich súvislosť. Členské štáty môžu predložiť na schválenie aj všeobecné rámcové ustanovenia, ktoré majú byť, sčasti alebo v plnom rozsahu, súčasťou programov regiónov.

Zdôvodnenie

Táto zmena by členským štátom umožnila prispôsobiť programovanie vlastným potrebám.

Odporúčanie 3

Článok 16

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Finančný príspevok Spoločenstva ku každému z troch cieľov podľa článku 4 pokrýva aspoň 15% celkového príspevku fondu k programu prioritnej osi I a III podľa časti I, resp. III v hlave IV kapitole I a 25 % celkového príspevku fondu pre prioritnú os II podľa časti II kapitoly I. | Finančný príspevok Spoločenstva ku každému z troch cieľov podľa článku 4 pokrýva aspoň 15% celkového príspevku fondu k programu prioritnej osi I a III podľa časti I, resp. III v hlave IV kapitole I a 25 % celkového príspevku fondu pre prioritnú os II podľa časti II kapitoly I. Tieto percentuálne podiely sa nemusia uplatňovať, ak pre to existuje dostatočné zdôvodnenie založené na analýze podľa článku 15 písmeno a). |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Finančný príspevok Spoločenstva ku každému z troch cieľov podľa článku 4 pokrýva aspoň 15% celkového príspevku fondu k programu prioritnej osi I a III podľa časti I, resp. III v hlave IV kapitole I a 25 % celkového príspevku fondu pre prioritnú os II podľa časti II kapitoly I.

Finančný príspevok Spoločenstva ku každému z troch cieľov podľa článku 4 pokrýva aspoň 15% celkového príspevku fondu k programu prioritnej osi I a III podľa časti I, resp. III v hlave IV kapitole I a 25 % celkového príspevku fondu pre prioritnú os II podľa časti II kapitoly I. Tieto percentuálne podiely sa nemusia uplatňovať, ak pre to existuje dostatočné zdôvodnenie založené na analýze podľa článku 15 písmeno a).

Zdôvodnenie

Táto zmena by poskytla orgánom pripravujúcim program rozvoja vidieka väčšiu flexibilitu pri prispôsobovaní rozpočtových zdrojov rôznym opatreniam podľa potrieb programu.

Odporúčanie 4

Článok 19 písmeno c) bod iii)

| Navrhovaný text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora zameraná na konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho a lesníckeho sektora sa týka:
  (...) | Podpora zameraná na konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho a lesníckeho sektora sa týka:
  (...) |
| (c) | opatrení zameraných na zlepšenie kvality poľnohospodárskej výroby a výrobkov prostredníctvom:
  (...) |

Navrhovaný text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Podpora zameraná na konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho a lesníckeho sektora sa týka:

(...)

Podpora zameraná na konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho a lesníckeho sektora sa týka:

(...)

(c)

opatrení zameraných na zlepšenie kvality poľnohospodárskej výroby a výrobkov prostredníctvom:

(...)

| (c) | opatrení zameraných na zlepšenie kvality poľnohospodárskej výroby a výrobkov prostredníctvom:
  (...) |
| --- | --- |

(c)

opatrení zameraných na zlepšenie kvality poľnohospodárskej výroby a výrobkov prostredníctvom:

(...)

| (iii) | podporovania organizácií výrobcov v prípade informačných a propagačných aktivít na výrobky podľa systémov kvality potravín, |
| --- | --- |

(iii)

podporovania organizácií výrobcov v prípade informačných a propagačných aktivít na výrobky podľa systémov kvality potravín,

| (iii) | podporovania organizácií výrobcov, vrátane riadiacich orgánov pre známky a nástroje kvality a medzisektorové združenia, v prípade informačných a propagačných aktivít na výrobky podľa systémov kvality potravín; |
| --- | --- |

(iii)

podporovania organizácií výrobcov, vrátane riadiacich orgánov pre známky a nástroje kvality a medzisektorové združenia, v prípade informačných a propagačných aktivít na výrobky podľa systémov kvality potravín;

Zdôvodnenie

Toto sa vzťahuje na skupiny výrobcov čerstvých i spracovávaných produktov v najširšom zmysle slova. Na riadiacich orgánoch sa podieľajú aj výrobcovia alebo spracovávatelia.

Odporúčanie 5

Článok 27

| Navrhovaný text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| 1. | Podpora ustanovená v článku 19, písmeno b), bod iii) sa poskytne na investície, ktoré: |

Navrhovaný text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

1.

Podpora ustanovená v článku 19, písmeno b), bod iii) sa poskytne na investície, ktoré:

| 1. | Podpora ustanovená v článku 19, písmeno b), bod iii) sa poskytne na investície, ktoré: |
| --- | --- |

1.

Podpora ustanovená v článku 19, písmeno b), bod iii) sa poskytne na investície, ktoré:

| a) | zlepšia celkovú prevádzku podniku; |
| --- | --- |

a)

zlepšia celkovú prevádzku podniku;

| a) | zlepšia celkovú prevádzku podniku; |
| --- | --- |

a)

zlepšia celkovú prevádzku podniku;

| b) | sa týkajú spracovania a obchodovania s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje príloha I k Zmluve okrem produktov rybolovu, ako aj lesných produktov a |
| --- | --- |

b)

sa týkajú spracovania a obchodovania s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje príloha I k Zmluve okrem produktov rybolovu, ako aj lesných produktov a

| b) | sa týkajú spracovania a obchodovania s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje príloha I k Zmluve okrem produktov rybolovu, ako aj lesných produktov a |
| --- | --- |

b)

sa týkajú spracovania a obchodovania s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje príloha I k Zmluve okrem produktov rybolovu, ako aj lesných produktov a

| c) | zohľadňujú normy Spoločenstva platné pre príslušnú investíciu.
  Ak sa investície uskutočnia na účely dodržiavania noriem Spoločenstva, podpora sa môže poskytnúť iba pre tie, ktoré uskutočnia mikropodniky, ako je uvedené v odseku 2, na účely dodržiavania novo zavedenej normy Spoločenstva. V takomto prípade sa môže poskytnúť odklad na dodržiavanie tejto normy v trvaní maximálne 36 mesiacov odo dňa, keď sa norma stala pre podnik záväznou. |
| --- | --- |

c)

zohľadňujú normy Spoločenstva platné pre príslušnú investíciu.

Ak sa investície uskutočnia na účely dodržiavania noriem Spoločenstva, podpora sa môže poskytnúť iba pre tie, ktoré uskutočnia mikropodniky, ako je uvedené v odseku 2, na účely dodržiavania novo zavedenej normy Spoločenstva. V takomto prípade sa môže poskytnúť odklad na dodržiavanie tejto normy v trvaní maximálne 36 mesiacov odo dňa, keď sa norma stala pre podnik záväznou.

| c) | zohľadňujú normy Spoločenstva platné pre príslušnú investíciu.
  Ak sa investície uskutočnia na účely dodržiavania noriem Spoločenstva, podpora sa môže poskytnúť iba pre tie, ktoré uskutočnia mikro-podniky, ako je uvedené v odseku 2, na účely dodržiavania novo zavedenej normy Spoločenstva. V takomto prípade sa môže poskytnúť odklad na dodržiavanie tejto normy v trvaní maximálne 36 mesiacov odo dňa, keď sa norma stala pre podnik záväznou. |
| --- | --- |

c)

zohľadňujú normy Spoločenstva platné pre príslušnú investíciu.

Ak sa investície uskutočnia na účely dodržiavania noriem Spoločenstva, podpora sa môže poskytnúť iba pre tie, ktoré uskutočnia mikro-podniky, ako je uvedené v odseku 2, na účely dodržiavania novo zavedenej normy Spoločenstva. V takomto prípade sa môže poskytnúť odklad na dodržiavanie tejto normy v trvaní maximálne 36 mesiacov odo dňa, keď sa norma stala pre podnik záväznou.

| 2. | Podpora podľa odseku 1 je obmedzená na mikro a malé podniky v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES. V prípade lesníckej výroby je podpora obmedzená na mikro- podniky.
  Podpora sa neposkytne podnikom, ktoré sú v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem, ktoré sú v ťažkostiach. |
| --- | --- |

2.

Podpora podľa odseku 1 je obmedzená na mikro a malé podniky v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES. V prípade lesníckej výroby je podpora obmedzená na mikro- podniky.

Podpora sa neposkytne podnikom, ktoré sú v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem, ktoré sú v ťažkostiach.

| 2. | Podpora podľa odseku 1 je obmedzená na mikropodniky, malé a stredne veľké podniky v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES a poľnohospodársko-potravinárske združenia. V prípade lesníckej výroby je podpora obmedzená na mikropodniky.
  Podpora sa neposkytne podnikom, ktoré sú v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem, ktoré sú v ťažkostiach. |
| --- | --- |

2.

Podpora podľa odseku 1 je obmedzená na mikropodniky, malé a stredne veľké podniky v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES a poľnohospodársko-potravinárske združenia. V prípade lesníckej výroby je podpora obmedzená na mikropodniky.

Podpora sa neposkytne podnikom, ktoré sú v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem, ktoré sú v ťažkostiach.

| 3. | Podpora je limitovaná do maximálnej výšky ustanovenej v prílohe I. |
| --- | --- |

3.

Podpora je limitovaná do maximálnej výšky ustanovenej v prílohe I.

| 3. | Podpora je limitovaná do maximálnej výšky ustanovenej v prílohe I. |
| --- | --- |

3.

Podpora je limitovaná do maximálnej výšky ustanovenej v prílohe I.

Zdôvodnenie

V záujme súladu s opatreniami implementovanými v rámci iných štrukturálnych fondov. Treba poznamenať, že poľnohospodársko-potravinársky priemysel vytvára viac pracovných miest než akékoľvek iné výrobné odvetvie.

Odporúčanie 6

Článok 34

| Navrhovaný text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| Podpora uvedená v tejto časti sa týka týchto opatrení: | Podpora uvedená v tejto časti sa týka týchto opatrení: |
| a) | opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie poľnohospodárskej pôdy prostredníctvom: |

Navrhovaný text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Podpora uvedená v tejto časti sa týka týchto opatrení:

Podpora uvedená v tejto časti sa týka týchto opatrení:

a)

opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie poľnohospodárskej pôdy prostredníctvom:

| a) | opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie poľnohospodárskej pôdy prostredníctvom: |
| --- | --- |

a)

opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie poľnohospodárskej pôdy prostredníctvom:

| i) | platieb pre znevýhodnené prírodné oblasti v horských oblastiach, |
| --- | --- |

i)

platieb pre znevýhodnené prírodné oblasti v horských oblastiach,

| i) | platieb pre znevýhodnené prírodné oblasti v horských oblastiach, |
| --- | --- |

i)

platieb pre znevýhodnené prírodné oblasti v horských oblastiach,

| ii) | platieb v iných znevýhodnených oblastiach ako v horských oblastiach, |
| --- | --- |

ii)

platieb v iných znevýhodnených oblastiach ako v horských oblastiach,

| ii) | platieb v iných znevýhodnených oblastiach ako v horských oblastiach, |
| --- | --- |

ii)

platieb v iných znevýhodnených oblastiach ako v horských oblastiach,

| iii) | platieb sústavy NATURA 2000, |
| --- | --- |

iii)

platieb sústavy NATURA 2000,

| iii) | platieb sústavy NATURA 2000, |
| --- | --- |

iii)

platieb sústavy NATURA 2000,

| iv) | platieb na poľnohospodárske prostredie a starostlivosť o zvieratá, |
| --- | --- |

iv)

platieb na poľnohospodárske prostredie a starostlivosť o zvieratá,

| iv) | platieb na poľnohospodárske prostredie a starostlivosť o zvieratá, |
| --- | --- |

iv)

platieb na poľnohospodárske prostredie a starostlivosť o zvieratá,

| v) | podpory na neproduktívne investície; |
| --- | --- |

v)

podpory na neproduktívne investície;

| v) | podpory na neproduktívne investície; |
| --- | --- |

v)

podpory na neproduktívne investície;

| b) | opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie lesnej pôdy prostredníctvom: |
| --- | --- |

b)

opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie lesnej pôdy prostredníctvom:

| b) | opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie lesnej pôdy prostredníctvom: |
| --- | --- |

b)

opatrenia zamerané na trvalo udržateľné využívanie lesnej pôdy prostredníctvom:

| i) | prvého zalesnenia poľnohospodárskej pôdy, |
| --- | --- |

i)

prvého zalesnenia poľnohospodárskej pôdy,

| i) | prvého zalesnenia poľnohospodárskej pôdy, |
| --- | --- |

i)

prvého zalesnenia poľnohospodárskej pôdy,

| ii) | prvého zriadenia agrolesníckych systémov na poľnohospodárskej pôde, |
| --- | --- |

ii)

prvého zriadenia agrolesníckych systémov na poľnohospodárskej pôde,

| ii) | prvého zriadenia agrolesníckych systémov na poľnohospodárskej pôde, |
| --- | --- |

ii)

prvého zriadenia agrolesníckych systémov na poľnohospodárskej pôde,

| iii) | prvého zalesnenia nepoľnohospodárskej pôdy, |
| --- | --- |

iii)

prvého zalesnenia nepoľnohospodárskej pôdy,

| iii) | prvého zalesnenia nepoľnohospodárskej pôdy, |
| --- | --- |

iii)

prvého zalesnenia nepoľnohospodárskej pôdy,

| iv) | platieb sústavy NATURA 2000, |
| --- | --- |

iv)

platieb sústavy NATURA 2000,

| iv) | platieb sústavy NATURA 2000, |
| --- | --- |

iv)

platieb sústavy NATURA 2000,

| v) | platieb na lesné prostredie, |
| --- | --- |

v)

platieb na lesné prostredie,

| v) | platieb na lesné prostredie, |
| --- | --- |

v)

platieb na lesné prostredie,

| vi) | obnovenia lesníckeho výrobného potenciálu a zavedenia preventívnych opatrení, |
| --- | --- |

vi)

obnovenia lesníckeho výrobného potenciálu a zavedenia preventívnych opatrení,

| vi) | obnovenia lesníckeho výrobného potenciálu a zavedenia preventívnych opatrení, |
| --- | --- |

vi)

obnovenia lesníckeho výrobného potenciálu a zavedenia preventívnych opatrení,

| vii) | podpory na neproduktívne investície. |
| --- | --- |

vii)

podpory na neproduktívne investície.

| vii) | podpory na neproduktívne investície. |
| --- | --- |

vii)

podpory na neproduktívne investície.

| c) | opatrenia zamerané na šírenie a zachovanie agrolesníckych systémov, vrátane:







  i) | podpory pre ochranu a údržbu agrolesníckych systémov; |
| --- | --- | --- |

c)

i)

podpory pre ochranu a údržbu agrolesníckych systémov;

| ii) | platieb NATURA 2000. |
| --- | --- |

ii)

platieb NATURA 2000.

Zdôvodnenie

Európska legislatíva rozdeľuje využitie pôdy do dvoch kategórií: poľnohospodárska pôda a lesná pôda. Agrolesnícke systémy sú systémy, ktoré na jednom kuse pôdy spájajú krátkodobé poľnohospodárske činnosti (živočíšna alebo rastlinná výroba) s dlhodobými lesníckymi aktivitami (produkcia dreva alebo korku, alebo pre rekreačné účely, čo prináša pre životné prostredie mnoho vonkajších výhod). K agrolesníctvu patrí široký okruh výrobných systémov založených na viacnásobnom využití pôdy a optimalizácii synergií medzi rozličnými spôsobmi využitia, čím sa dosahuje vzájomne prospešné využitie stromov, plodín a dobytka. Návrh nariadenia uznáva existenciu tohto tretieho systému využívania pôdy, ktorý sa odlišuje od poľnohospodárskeho I lesníckeho využívania. Podpora Spoločenstva je však obmedzená na prvotné zriadenie takýchto agrolesníckych systémov. S týmto odporúčaním sa k tomu pridáva podpora na zachovanie a udržiavanie agrolesných systémov.

Odporúčanie 7

Článok 36

| Navrhovaný text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| Podpora ustanovená v článku 34, písmeno a), bod iii) sa poskytne ročne a na hektár využívanej poľnohospodárskej oblasti farmárom na kompenzáciu nákladov a ušlý príjem, ktoré vyplývajú z nevýhodnosti v príslušných oblastiach v súvislosti s implementáciou smernice 79/409/EHS. | Podpora ustanovená v článku 34, písmeno a), bod iii) sa poskytne ročne a na hektár využívanej poľnohospodárskej oblasti farmárom na kompenzáciu nákladov a ušlý príjem, ktoré vyplývajú z nevýhodnosti v príslušných oblastiach v súvislosti s implementáciou smerníc 79/409/EHS a 92/43/E a s cieľom ponúknuť zvýhodnenie za environmentálnu hodnotu ich systému poľnohospodárstva. |

Navrhovaný text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Podpora ustanovená v článku 34, písmeno a), bod iii) sa poskytne ročne a na hektár využívanej poľnohospodárskej oblasti farmárom na kompenzáciu nákladov a ušlý príjem, ktoré vyplývajú z nevýhodnosti v príslušných oblastiach v súvislosti s implementáciou smernice 79/409/EHS.

Podpora ustanovená v článku 34, písmeno a), bod iii) sa poskytne ročne a na hektár využívanej poľnohospodárskej oblasti farmárom na kompenzáciu nákladov a ušlý príjem, ktoré vyplývajú z nevýhodnosti v príslušných oblastiach v súvislosti s implementáciou smerníc 79/409/EHS a 92/43/E a s cieľom ponúknuť zvýhodnenie za environmentálnu hodnotu ich systému poľnohospodárstva.

Zdôvodnenie

Environmentálna úloha poľnohospodárstva a jeho význam pre ochranu fauny a flóry a udržiavanie krajiny by sa malo spoločensky uznať. Nemalo by byť posudzované ako podradná činnosť, ktorej výkon by mal byť obmedzený.

Odporúčanie 8

Článok 37 odsek 4

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Platby sa poskytujú ročne a slúžia na pokrytie ďalších nákladov a strát príjmov v dôsledku prevzatých záväzkov ako aj prípadne na krytie nákladov na transakciu.
  Ak je to potrebné, vyberajú sa príjemcovia na základe verejnej súťaže za použitia kritérií účinnosti v hospodárskej oblasti, oblasti životného prostredia a vyhovujúcich životných podmienok pre zvieratá.
  Podpora je obmedzená maximálnou výškou stanovenou v prílohe 1. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

4.

Platby sa poskytujú ročne a slúžia na pokrytie ďalších nákladov a strát príjmov v dôsledku prevzatých záväzkov ako aj prípadne na krytie nákladov na transakciu.

Ak je to potrebné, vyberajú sa príjemcovia na základe verejnej súťaže za použitia kritérií účinnosti v hospodárskej oblasti, oblasti životného prostredia a vyhovujúcich životných podmienok pre zvieratá.

Podpora je obmedzená maximálnou výškou stanovenou v prílohe 1.

| 4. | Platby sa poskytujú ročne a slúžia na pokrytie ďalších nákladov a strát príjmov v dôsledku prevzatých záväzkov ako aj prípadne na krytie nákladov na transakciu.

  Platby sa môžu zvýšiť o 20 %, aby sa vytvorila motivácia pre účasť.


  V prípade dostatočných záruk môžu členské štáty navrhnúť aj alternatívne schémy podpory.

  Ak je to potrebné, vyberajú sa príjemcovia na základe verejnej súťaže za použitia kritérií účinnosti v hospodárskej oblasti, oblasti životného prostredia a vyhovujúcich životných podmienok pre zvieratá.
  Podpora je obmedzená maximálnou výškou stanovenou v prílohe 1. |
| --- | --- |

4.

Platby sa poskytujú ročne a slúžia na pokrytie ďalších nákladov a strát príjmov v dôsledku prevzatých záväzkov ako aj prípadne na krytie nákladov na transakciu.

Platby sa môžu zvýšiť o 20 %, aby sa vytvorila motivácia pre účasť.

V prípade dostatočných záruk môžu členské štáty navrhnúť aj alternatívne schémy podpory.

Ak je to potrebné, vyberajú sa príjemcovia na základe verejnej súťaže za použitia kritérií účinnosti v hospodárskej oblasti, oblasti životného prostredia a vyhovujúcich životných podmienok pre zvieratá.

Podpora je obmedzená maximálnou výškou stanovenou v prílohe 1.

Zdôvodnenie

Z hľadiska významu poľnohospodársko-ekologických dohôd pre hospodárenie na vidieku by sa mala udržať motivácia na účasť v týchto dohodách. Dôležité je rozšíriť vymeriavacie základy pre podporu, pretože existujúci systém nie je vždy použiteľný.

Odporúčanie 9

Článok 46 písmeno a)

| Navrhovaný text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Podpora ochrany a zlepšenie agrolesníckych systémov s vysokou environmentálnou hodnotou







  1. | Podpora stanovená v článku 34 písmeno (c) bod (i) je udeľovaná farmárom, ktorí sa zaviažu, že zaručia ochranu a zlepšenie agrolesníckych systémov s vysokou environmentálnou hodnotou, vrátane dobrého zaobchádzania so zvieratami. |

Navrhovaný text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Podpora ochrany a zlepšenie agrolesníckych systémov s vysokou environmentálnou hodnotou

1.

| 2. | Členské štáty navrhujú zoznam oblastí, ktoré by mohli by mohli prísť do úvahy, že majú agrolesnícke systémy s vysokou environmentálnou hodnotou. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podpora bude obmedzená na maximálne sumy stanovené v Prílohe I. |
| --- | --- |

3.

Zdôvodnenie

Pozri Odporúčanie 6.

Odporúčanie 10

Článok 46 písmeno b)

| Navrhovaný text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Platby podľa systému Natura 2000



  Podpora stanovená v článku 34 písmeno c) bod (iii) je udeľovaná každoročne na hektár agrolesníckej pôdy súkromníkom alebo združeniam ako kompenzácia nákladov vzniklých z reštrikcií na využitie tejto pôdy vychádzajúcich z uplatnenia smerníc 79/409/EHS a 92/43/EHS.



  Výška tejto podpory sa bude pohybovať medzi maximálnymi a minimálnymi sumami stanovenými v Prílohe I. |

Navrhovaný text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Platby podľa systému Natura 2000

Podpora stanovená v článku 34 písmeno c) bod (iii) je udeľovaná každoročne na hektár agrolesníckej pôdy súkromníkom alebo združeniam ako kompenzácia nákladov vzniklých z reštrikcií na využitie tejto pôdy vychádzajúcich z uplatnenia smerníc 79/409/EHS a 92/43/EHS.

Výška tejto podpory sa bude pohybovať medzi maximálnymi a minimálnymi sumami stanovenými v Prílohe I.

Zdôvodnenie

Pozri Odporúčanie 6.

Odporúčanie 11

Článok 49 písmeno a)

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora uvedená v tejto časti sa týka: | Podpora uvedená v tejto časti sa týka: |
| a) | opatrení na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva zahrňujúcu: |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Podpora uvedená v tejto časti sa týka:

Podpora uvedená v tejto časti sa týka:

a)

opatrení na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva zahrňujúcu:

| a) | opatrení na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva: |
| --- | --- |

a)

opatrení na diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva:

| (i) | diverzifikácie smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam, |
| --- | --- |

(i)

diverzifikácie smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam,

| (i) | diverzifikácie smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam, |
| --- | --- |

(i)

diverzifikácie smerom k nepoľnohospodárskym činnostiam,

| (ii) | podpory zakladania a rozvoja mikropodnikov na podporu podnikateľského ducha a posilnenie hospodárskej štruktúry, |
| --- | --- |

(ii)

podpory zakladania a rozvoja mikropodnikov na podporu podnikateľského ducha a posilnenie hospodárskej štruktúry,

| (ii) | podpory zakladania a rozvoja mikropodnikov na podporu podnikateľského ducha a posilnenie hospodárskej štruktúry, |
| --- | --- |

(ii)

podpory zakladania a rozvoja mikropodnikov na podporu podnikateľského ducha a posilnenie hospodárskej štruktúry,

| (iii) | podpory cestovného ruchu, |
| --- | --- |

(iii)

podpory cestovného ruchu,

| (iii) | podporu cestovného ruchu, |
| --- | --- |

(iii)

podporu cestovného ruchu,

| (iv) | ochranu, modernizáciu a správu prírodného dedičstva ako príspevku k udržateľnému hospodárskemu vývoju. |
| --- | --- |

(iv)

ochranu, modernizáciu a správu prírodného dedičstva ako príspevku k udržateľnému hospodárskemu vývoju.

| (iv) | subvencií pre silnejšiu integráciu žien do vidieckeho hospodárstva, |
| --- | --- |

(iv)

| (iv) | ochranu, modernizáciu a správu vidieckeho (prírodného, historického a kultúrneho) dedičstva ako príspevku k trvalo udržateľnému hospodárskemu vývoju. |
| --- | --- |

(iv)

ochranu, modernizáciu a správu vidieckeho (prírodného, historického a kultúrneho) dedičstva ako príspevku k trvalo udržateľnému hospodárskemu vývoju.

Zdôvodnenie

Ženy zohrávajú podstatnú úlohu pre diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva, avšak často narážajú aj na špecifické problémy, ako obmedzený prístup ku kapitálu. Tento pozmeňovací návrh je zameraný tak, aby podporil opatrenia na odstránenie týchto prekážok. Stratégie vidieckeho rozvoja implementované v rámci prístupu EARFD sa úspešne vysporadúvajú s vidieckym dedičstvom v tom najširšom zmysle. Historické a kultúrne dedičstvá, ktoré sú tiež v oblasti záujmu skupín venujúcim sa vidieckemu rozvoju, musia byť zahrnuté spolu s prírodným dedičstvom.

Odporúčanie 12

Článok 52

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bod iii) pokrýva nasledovné: | Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bod iii) pokrýva nasledovné: |
| a) | infraštruktúru malého rozsahu, ako napr. informačné centrá a označenie turistických miest, |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bod iii) pokrýva nasledovné:

Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bod iii) pokrýva nasledovné:

a)

infraštruktúru malého rozsahu, ako napr. informačné centrá a označenie turistických miest,

| a) | infraštruktúru malého rozsahu, ako napr. informačné centrá a označenie turistických miest, |
| --- | --- |

a)

infraštruktúru malého rozsahu, ako napr. informačné centrá a označenie turistických miest,

| b) | rekreačnú infraštruktúru poskytujúcu prístup do prírodných oblastí a ku malokapacitným ubytovacím zariadeniam, |
| --- | --- |

b)

rekreačnú infraštruktúru poskytujúcu prístup do prírodných oblastí a ku malokapacitným ubytovacím zariadeniam,

| b) | rekreačnú infraštruktúru poskytujúcu prístup do prírodných oblastí a ku malokapacitným ubytovacím zariadeniam, |
| --- | --- |

b)

rekreačnú infraštruktúru poskytujúcu prístup do prírodných oblastí a ku malokapacitným ubytovacím zariadeniam,

| c) | vývoj turistických produktov so vzťahom k vidieckemu cestovnému ruchu a ich uvedenie na trh. |
| --- | --- |

c)

vývoj turistických produktov so vzťahom k vidieckemu cestovnému ruchu a ich uvedenie na trh.

| c) | vývoj turistických produktov so vzťahom k vidieckemu cestovnému ruchu a ich uvedenie na trh, (vrátane on-line marketingu); |
| --- | --- |

c)

vývoj turistických produktov so vzťahom k vidieckemu cestovnému ruchu a ich uvedenie na trh, (vrátane on-line marketingu);

| d) | špecifická odborná príprava pre sektor cestovného ruchu v takých oblastiach, ako sú služby zákazníkom a vývoj produktov |
| --- | --- |

d)

Zdôvodnenie

Vidiecke oblasti ponúkajú nesmierne prírodné dedičstvo a iné zaujímavosti. Schopnosť miestneho odvetvia turistického ruchu využívať tieto zaujímavosti trvalo udržateľným spôsobom a poskytovať turistovi vysoko kvalitné skúsenosti je však často obmedzená nízkou kvalitou poskytovaných služieb alebo nevhodným vývojom produktov. Článok 56 môže odkazovať na „odbornú prípravu“, špecifický odkaz na odbornú prípravu v súlade s opatreniami pre turistiku je veľmi dôležitý. Čoraz viac ľudí si objednáva produkty a služby súvisiace s cestovaním, ubytovaním, dovolenkou a voľnočasovými aktivitami online, podobne online si vyhľadávajú informácie. Menšie podniky ponúkajúce služby vidieckeho cestovného ruchu sú v nevýhode, ak im chýba odborná príprava a primerané vybavenie na spracovanie online objednávok a online marketing.

Odporúčanie 13

Článok 58

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Stratégie miestneho rozvoja
  Opatrenia uvedené v článku 49 sa uplatňujú prednostne prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja. | Stratégie miestneho rozvoja
  Opatrenia uvedené v článku 49 sa uplatňujú prednostne s aktívnym zapojením miestnych orgánov prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Stratégie miestneho rozvoja

Opatrenia uvedené v článku 49 sa uplatňujú prednostne prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja.

Stratégie miestneho rozvoja

Opatrenia uvedené v článku 49 sa uplatňujú prednostne s aktívnym zapojením miestnych orgánov prostredníctvom stratégií miestneho rozvoja.

Zdôvodnenie

Mnohé ustanovenia uvedené v článku 49 sú kľúčovými kompetenciami miestnych orgánov. V predchádzajúcich programoch pre rozvoj vidieka mali miestne orgány v niektorých členských štátoch iba okrajovú úlohu v procese a neboli priamo zapojené do plnenia stratégie miestneho rozvoja. Zabezpečenie aktívnej účasti miestnych orgánov v EAFRD umožní globálnejší a súvislejší prístup k rozvoju mnohých vidieckych oblastí. Ak by nebol uvedený špecifický odkaz na miestne orgány, mohlo by byť ohrozené plnenie cieľov EAFRD.

Odporúčanie 14

Článok 63 odsek 1

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | V prípade podpory podľa článku 62 písmeno a) musia opatrenia vykonané v rámci stratégie splniť ciele, ktoré sú stanovené v tomto nariadení pre jednotlivé prioritné osi. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

1.

V prípade podpory podľa článku 62 písmeno a) musia opatrenia vykonané v rámci stratégie splniť ciele, ktoré sú stanovené v tomto nariadení pre jednotlivé prioritné osi.

| 1. | V prípade podpory podľa článku 62 písmeno a) musia opatrenia vykonané v rámci stratégie splniť jeden alebo viaceré ciele, ktoré sú stanovené v tomto nariadení pre jednotlivé prioritné osi. |
| --- | --- |

1.

V prípade podpory podľa článku 62 písmeno a) musia opatrenia vykonané v rámci stratégie splniť jeden alebo viaceré ciele, ktoré sú stanovené v tomto nariadení pre jednotlivé prioritné osi.

Zdôvodnenie

Podľa článku 63 odsek 1 musia opatrenia, ktoré sa vykonávajú v rámci programu LEADER, splniť všetky ciele nariadenia, čo nie je v súlade s článkom 62 písmeno a). Pozmeňovací návrh zosúladí znenie oboch článkov.

Odporúčanie 15

Článok 70 odsek 2

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3 % prostriedkov uvedených v odseku 1 s čiastkou 2,66 miliárd EUR v cenách z roku 2004 sa prideľujú ako rezerva podľa článku 92. | 3 % prostriedkov uvedených v odseku 1 s čiastkou 2,66 miliárd EUR v cenách z roku 2004 sa prideľujú ako rezerva podľa článku 92. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

3 % prostriedkov uvedených v odseku 1 s čiastkou 2,66 miliárd EUR v cenách z roku 2004 sa prideľujú ako rezerva podľa článku 92.

3 % prostriedkov uvedených v odseku 1 s čiastkou 2,66 miliárd EUR v cenách z roku 2004 sa prideľujú ako rezerva podľa článku 92.

Zdôvodnenie

Je neúčelné stanoviť výkonnostnú rezervu pre program LEADER.

Odporúčanie 16

Článok 71 odsek 4

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Bez ohľadu na maximálne hodnoty stanovené v odseku 3 príspevok fondu sa môže zvýšiť o päť percentuálnych bodov na programy okrajových regiónov a menšie ostrovy v Egejskom mori. | Bez ohľadu na maximálne hodnoty stanovené v odseku 3, príspevok fondu sa môže zvýšiť
  o päť percentuálnych bodov až do výšky 85% verejných výdavkov na financovanie programov
  na programy okrajových regiónov a menšie ostrovy v Egejskom mori. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Bez ohľadu na maximálne hodnoty stanovené v odseku 3 príspevok fondu sa môže zvýšiť o päť percentuálnych bodov na programy okrajových regiónov a menšie ostrovy v Egejskom mori.

Bez ohľadu na maximálne hodnoty stanovené v odseku 3, príspevok fondu sa môže zvýšiť
  o päť percentuálnych bodov až do výšky 85% verejných výdavkov na financovanie programov
  na programy okrajových regiónov a menšie ostrovy v Egejskom mori.

Zdôvodnenie

Uznanie výnimočnej a vážnej povahy rozvoja najvzdialenejších regiónov Európy, ktoré je zakotvené v článku 299 odsek 2 Zmluvy o ES (budúci článok III-424), si vyžaduje, aby bol ten problém riešený špecificky a vhodne v poľnohospodárskej politike po roku 2006.

Preto si špecifické problémy poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch zasluhujú väčšiu pomoc než iné regióny. Z toho dôvodu je potrebné zachovať takú úroveň pomoci, aby hlavné štrukturálne nedostatky, vyplývajúce zo vzdialenosti a izolácie, mohli byť čo najúčinnejšie prekonané.

Odporúčanie 17

Článok 87

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Každý rok pri predložení výročnej správy o pokroku preverí Komisia a riadiaci orgán hlavné výsledky predchádzajúceho roku v súlade s postupmi stanovenými po dohode s príslušným členským štátom a riadiacich orgánom. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

1.

Každý rok pri predložení výročnej správy o pokroku preverí Komisia a riadiaci orgán hlavné výsledky predchádzajúceho roku v súlade s postupmi stanovenými po dohode s príslušným členským štátom a riadiacich orgánom.

| 1. | Každý rok pPri predložení výročnej správy o pokroku
  priebežného hodnotenia polovice obdobia v roku 2010 preverí Komisia a riadiaci orgán hlavné výsledky od začiatku implementácie programu
  predchádzajúceho roku v súlade s postupmi stanovenými po dohode s príslušným členským štátom a riadiacich orgánom. |
| --- | --- |

1.

Každý rok pPri predložení výročnej správy o pokroku
  priebežného hodnotenia polovice obdobia v roku 2010 preverí Komisia a riadiaci orgán hlavné výsledky od začiatku implementácie programu
  predchádzajúceho roku v súlade s postupmi stanovenými po dohode s príslušným členským štátom a riadiacich orgánom.

Zdôvodnenie

Nariadenie stanovuje, že program bude prebiehať sedem rokov a počas tohto obdobia poskytne členským štátom možnosť implementovať ich národné stratégie pre rozvoj vidieka, pričom zohľadní stanovené ciele. Aby bol zabezpečený trvalo udržateľný rozvoj vidieka a dosiahnutie stanovených cieľov, je dôležité, aby tieto programy prebiehali niekoľko rokov. Z tohto dôvodu pokrýva navrhované nariadenie dlhšie obdobie, a nie len jeden rok.

To zároveň prináša otázku, či má zmysel vykonávať ročné hodnotenie programu, najmä preto, že opatrenia sú zamerané na dosahovanie trvalých cieľov. Nie je preto logické, aby sme vyvodzovali závery o implementácii programu po jednom roku. Bude rozumnejšie a dostatočné vykonať priebežné hodnotenie implementácie programu a spôsobov zlepšenia kvality. Každoročné hodnotenie, ako je uvedené v návrhu Komisie, by len zvýšilo nadmernú byrokraciu a bolo by v rozpore s cieľmi jednoduchého a jasného programovania s minimálnou úrovňou byrokracie.

Odporúčanie 18

Článok 92

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Čiastka, ktorá sa pričlení k rezerve v článku 70 odsek 2, podporuje implementovanie koncepcie LEADER v jednotlivých programoch. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

1.

Čiastka, ktorá sa pričlení k rezerve v článku 70 odsek 2, podporuje implementovanie koncepcie LEADER v jednotlivých programoch.

| 1. | Čiastka, ktorá sa pričlení k rezerve v článku 70 odsek 2, podporuje implementovanie koncepcie LEADER v jednotlivý
  ch programoch. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Implementovanie prístupu LEADER sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, najmä |
| --- | --- |

2.

Implementovanie prístupu LEADER sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, najmä

| 2. | Implementovanie ťažiska LEADER sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, najmä |
| --- | --- |

2.

| a) | priority, určenej pre prístup LEADER, |
| --- | --- |

a)

priority, určenej pre prístup LEADER,

| a) | priority, určenej pre koncepciu LEADER, |
| --- | --- |

a)

| b) | územného pokrytia prístup LEADER, |
| --- | --- |

b)

územného pokrytia prístup LEADER,

| b) | územného pokrytia koncepciou LEADER, |
| --- | --- |

b)

| c) | stavu implementovania pri ťažiskovej osi LEADER, |
| --- | --- |

c)

stavu implementovania pri ťažiskovej osi LEADER,

| c) | stavu implementovania pri ťažiskovej osi LEADER, |
| --- | --- |

c)

| d) p | ákového účinku vo vzťahu k súkromnému kapitálu, |
| --- | --- |

d) p

ákového účinku vo vzťahu k súkromnému kapitálu,

| d) | pákového účinku vo vzťahu k súkromnému kapitálu, |
| --- | --- |

d)

| e) | výsledkov polčasového posúdenia. |
| --- | --- |

e)

výsledkov polčasového posúdenia.

| e) | výsledkov polčasového posúdenia. |
| --- | --- |

e)

Zdôvodnenie

Tento článok je irelevantný, pretože sa ruší výkonnostná rezerva.

Odporúčanie 19

Článok 71 odsek 6

| Text Komisie | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Operácia financovaná z fondu nemôže byť počas obdobia vhodného na podporu súčasne podporovaná zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu alebo iných finančných nástrojov Spoločenstva. Výdaj spolufinancovaný fondom sa nebude financovať iným finančným nástrojom Spoločenstva. | Operácia financovaná z fondu nemôže byť počas obdobia vhodného na podporu súčasne podporovaná zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu alebo iných finančných nástrojov Spoločenstva. Výdaj spolufinancovaný fondom sa nebude financovať iným finančným nástrojom Spoločenstva. |
| Operácia sa môže uchádzať o príspevok z fondu len na základe jediného programu rozvoja vidieka. Môže byť financovaná len na základe jednej prioritnej osi rozvoja vidieka. | Operácia sa môže uchádzať o príspevok z fondu len na základe jediného programu rozvoja vidieka. Môže byť financovaná len na základe jednej prioritnej osi rozvoja vidieka. |

Text Komisie

Pozmeňovací návrh VR

Operácia financovaná z fondu nemôže byť počas obdobia vhodného na podporu súčasne podporovaná zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu alebo iných finančných nástrojov Spoločenstva. Výdaj spolufinancovaný fondom sa nebude financovať iným finančným nástrojom Spoločenstva.

Operácia financovaná z fondu nemôže byť počas obdobia vhodného na podporu súčasne podporovaná zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu alebo iných finančných nástrojov Spoločenstva. Výdaj spolufinancovaný fondom sa nebude financovať iným finančným nástrojom Spoločenstva.

Operácia sa môže uchádzať o príspevok z fondu len na základe jediného programu rozvoja vidieka. Môže byť financovaná len na základe jednej prioritnej osi rozvoja vidieka.

Operácia sa môže uchádzať o príspevok z fondu len na základe jediného programu rozvoja vidieka. Môže byť financovaná len na základe jednej prioritnej osi rozvoja vidieka.

Zdôvodnenie

Zrušená veta by vyraďovala projekty, ktoré presahujú jednu prioritnú os, avšak zodpovedajú spadajú oblasti použitia nariadenia ako celku.

Odporúčanie 20

Príloha I vzťahujúca sa na článok 46 písmená a) a b)

Text Komisie

žiadny

| Pozmeňovací návrh VR |
| --- |
| Článok | Predmet | Suma v EUR alebo % |
| 46 a 3) | Maximálna platba | 200 | na hektár poľn. využitej pôdy |
| 46 b | Maximálna platba NATURA 2000 | 200 | na hektár poľn. využitej pôdy |

Pozmeňovací návrh VR

Článok

Predmet

Suma v EUR alebo %

46 a 3)

Maximálna platba

200

na hektár poľn. využitej pôdy

46 b

Maximálna platba NATURA 2000

200

na hektár poľn. využitej pôdy

Zdôvodnenie

Kvôli zachovaniu súladu s novým článkom 46 a 1).

V Bruseli 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2003, s. 18.

1

(2)  Ako sa uvádza v návrhu nariadenia Rady o všeobecných ustanoveniach pre Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond a Kohézny fond (KOM(2004) 492 v konečnom znení).

2

(3)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 30. júna 2004, NAT/243

3

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/31

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh nariadenia Rady – Európsky fond pre rybné hospodárstvo“

(2005/C 164/04)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh nariadenia Rady predložený Komisiou – Európsky fond pre rybné hospodárstvo (KOM(2004) 497 v konečnom znení – 2004/0169 (CNS),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. júla 2004 konzultovať výbor v danej veci podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 26. mája 2004 poveriť Komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj k vypracovaniu stanoviska v danej veci,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2369/2002 z 20. decembra 2002, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2792/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá a postupy týkajúce sa štrukturálnej pomoci Spoločenstva v sektore rybného hospodárstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu,

so zreteľom na svoje stanovisko k Zelenej knihe Komisie o budúcnosti spoločnej rybárskej politiky (KOM(2001) 135 v konečnom znení – CdR 153/2001 (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie o reforme spoločnej rybárskej politiky (KOM(2002) 181 v konečnom znení a na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie, ktorým sa ustanovuje akčný plán spoločenstva pre integráciu požiadaviek ochrany životného prostredia do spoločnej rybárskej politiky (KOM(2002) 186 v konečnom znení – CdR 189/2002 (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie – stratégia pre trvalo udržateľný rozvoj európskej akvakultúry (KOM(2002) 511 v konečnom znení – CdR 20/2003 (3)),

so zreteľom na svoje stanoviska k finančným perspektívam: oznámenie Európskej komisie: Budovanie našej spoločnej budúcnosti – výzvy politiky a rozpočtové prostriedky rozšírenej únie 2007 – 2013 (KOM(2004) 101 v konečnom znení – CdR 162/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 252/2004 rev. 1) prijatého 9. decembra 2004 Komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: Sir Simon Day, radca grófstva Devon, (UK/EPP)),

keďže:

| (1) | Spoločná politika rybolovu by mala zabezpečiť trvalo udržateľné využívanie živých vodných zdrojov a akvakultúry v kontexte trvalo udržateľného rozvoja, berúc do úvahy ako environmentálne, tak aj ekonomické a sociálne aspekty, pri zohľadnení situácie regiónov Európskej únie. |
| --- | --- |

(1)

Spoločná politika rybolovu by mala zabezpečiť trvalo udržateľné využívanie živých vodných zdrojov a akvakultúry v kontexte trvalo udržateľného rozvoja, berúc do úvahy ako environmentálne, tak aj ekonomické a sociálne aspekty, pri zohľadnení situácie regiónov Európskej únie.

| (2) | Trvalo udržateľný rozvoj je jednou zo zložiek spoločnej politiky rybolovu a bol začlenený do pravidiel, ktorými sa riadia štrukturálne fondy od roku 1993. Jeho implementácia by sa mala realizovať v kontexte trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo. |
| --- | --- |

(2)

Trvalo udržateľný rozvoj je jednou zo zložiek spoločnej politiky rybolovu a bol začlenený do pravidiel, ktorými sa riadia štrukturálne fondy od roku 1993. Jeho implementácia by sa mala realizovať v kontexte trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo.

| (3) | Rozsah spoločnej politiky rybolovu zahŕňa ochranu, riadenie a využívanie živých vodných zdrojov a akvakultúry, ako aj spracovanie a marketing produktov rybolovu a akvakultúry, pokiaľ sa tieto aktivity realizujú na území členských štátov, vo vodách spoločenstva alebo rybárskymi loďami spoločenstva alebo štátnymi príslušníkmi členských štátov. |
| --- | --- |

(3)

Rozsah spoločnej politiky rybolovu zahŕňa ochranu, riadenie a využívanie živých vodných zdrojov a akvakultúry, ako aj spracovanie a marketing produktov rybolovu a akvakultúry, pokiaľ sa tieto aktivity realizujú na území členských štátov, vo vodách spoločenstva alebo rybárskymi loďami spoločenstva alebo štátnymi príslušníkmi členských štátov.

| (4) | Európsky fond pre rybné hospodárstvo bude mať významný vplyv na regióny a je preto veľmi dôležité, aby regionálne a miestne orgány boli zapojené do uplatňovania opatrení navrhovaných v nariadení o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo, |
| --- | --- |

(4)

Európsky fond pre rybné hospodárstvo bude mať významný vplyv na regióny a je preto veľmi dôležité, aby regionálne a miestne orgány boli zapojené do uplatňovania opatrení navrhovaných v nariadení o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo,

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí 23. – 24. februára 2005 (schôdza z 23. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Všeobecné poznámky

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta návrhy nariadenia Európskej komisie o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (EFF), ktorý podporuje trvalú udržateľnosť rybného hospodárstva. Tento fond je potrebný, keďže je dôležité, aby miestne rybárske spoločenstvá mohli rozšíriť objem podpory pre rybné hospodárstvo, alternatívny hospodársky rozvoj a environmentálne iniciatívy počas procesu radikálnych zmien, ktorý v súčasnosti prebieha; |
| --- | --- |

1.1

víta návrhy nariadenia Európskej komisie o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (EFF), ktorý podporuje trvalú udržateľnosť rybného hospodárstva. Tento fond je potrebný, keďže je dôležité, aby miestne rybárske spoločenstvá mohli rozšíriť objem podpory pre rybné hospodárstvo, alternatívny hospodársky rozvoj a environmentálne iniciatívy počas procesu radikálnych zmien, ktorý v súčasnosti prebieha;

| 1.2 | je toho názoru, že rozpočet EFF vo výške približne 700 miliónov EUR ročne viac menej zodpovedá rozpočtu Finančného nástroja na riadenie rybolovu (FIFG) v rámci súčasnej finančnej perspektívy EÚ. Výbor regiónov považuje rozpočet za minimum potrebné na dosiahnutie cieľov načrtnutých v návrhu, ktoré by sa za žiadnych okolností nemalo v priebehu rokovaní s inými inštitúciami EÚ redukovať. Vládne všeobecná zhoda v tom, že tieto prostriedky sú obmedzené a majú byť rozdelené medzi viacerých aktérov, ako aj v tom, že z konvergenčného cieľa budú vďaka kohézii profitovať hlavne nové členské krajiny. Výzva pre „staré“ členské štáty bude spočívať v čo najlepšom využití nižších súm; |
| --- | --- |

1.2

je toho názoru, že rozpočet EFF vo výške približne 700 miliónov EUR ročne viac menej zodpovedá rozpočtu Finančného nástroja na riadenie rybolovu (FIFG) v rámci súčasnej finančnej perspektívy EÚ. Výbor regiónov považuje rozpočet za minimum potrebné na dosiahnutie cieľov načrtnutých v návrhu, ktoré by sa za žiadnych okolností nemalo v priebehu rokovaní s inými inštitúciami EÚ redukovať. Vládne všeobecná zhoda v tom, že tieto prostriedky sú obmedzené a majú byť rozdelené medzi viacerých aktérov, ako aj v tom, že z konvergenčného cieľa budú vďaka kohézii profitovať hlavne nové členské krajiny. Výzva pre „staré“ členské štáty bude spočívať v čo najlepšom využití nižších súm;

| 1.3 | nalieha, aby regióny mali jasne definovanú úlohu v každej sekcii Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, ktorá má priamy vplyv na regionálnej a miestnej úrovni. Mali by existovať ustanovenia na umožnenie regionálne spravovaných schém, napríklad reštrukturalizácia je regionálnou záležitosťou a miestne štruktúry by mali umožniť miestnu pružnosť pre prispôsobenie sa okolnostiam. Regionálna štruktúra by tiež mala umožňovať pružnú interpretáciu diverzifikácie, aby sa hodila na konkrétne miestne danosti; |
| --- | --- |

1.3

nalieha, aby regióny mali jasne definovanú úlohu v každej sekcii Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, ktorá má priamy vplyv na regionálnej a miestnej úrovni. Mali by existovať ustanovenia na umožnenie regionálne spravovaných schém, napríklad reštrukturalizácia je regionálnou záležitosťou a miestne štruktúry by mali umožniť miestnu pružnosť pre prispôsobenie sa okolnostiam. Regionálna štruktúra by tiež mala umožňovať pružnú interpretáciu diverzifikácie, aby sa hodila na konkrétne miestne danosti;

| 1.4 | víta snahy o zavedenie výberovejších a životné prostredie rešpektujúcich rybárskych techník. Problémy spojené s odpadom a vedľajším úlovkom, hlavne veľrýb, sa v posledných rokoch stávajú stále závažnejším problémom vo väčšine oblastí Európskej únii. Pri riešení týchto problémov by mali byť zohľadnené špecifické podmienky danej oblasti; |
| --- | --- |

1.4

víta snahy o zavedenie výberovejších a životné prostredie rešpektujúcich rybárskych techník. Problémy spojené s odpadom a vedľajším úlovkom, hlavne veľrýb, sa v posledných rokoch stávajú stále závažnejším problémom vo väčšine oblastí Európskej únii. Pri riešení týchto problémov by mali byť zohľadnené špecifické podmienky danej oblasti;

| 1.5 | súhlasí, pokiaľ ide o štrukturálnu pomoc, aby bol EFF zameraný viac na ochranu a environmentálne iniciatívy, bezpečnosť, zvyšovanie kvality produktov a diverzifikáciu, a menej na kapitálové investície do opatrení zameraných na zvýšenie kapacity; |
| --- | --- |

1.5

súhlasí, pokiaľ ide o štrukturálnu pomoc, aby bol EFF zameraný viac na ochranu a environmentálne iniciatívy, bezpečnosť, zvyšovanie kvality produktov a diverzifikáciu, a menej na kapitálové investície do opatrení zameraných na zvýšenie kapacity;

| 1.6 | žiada, aby sa rozšíril rozsah definície „maloobjemový pobrežný rybolov“ momentálne limitovaný na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou do 12 metrov nevyužívajúcich vlečné rybolovné zariadenie takým spôsobom, aby sa umožnilo zohľadnenie maloobjemových, výberovejších a životné prostredie rešpektujúcich rybárskych techník bez ohľadu na rozmery plavidla; |
| --- | --- |

1.6

žiada, aby sa rozšíril rozsah definície „maloobjemový pobrežný rybolov“ momentálne limitovaný na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou do 12 metrov nevyužívajúcich vlečné rybolovné zariadenie takým spôsobom, aby sa umožnilo zohľadnenie maloobjemových, výberovejších a životné prostredie rešpektujúcich rybárskych techník bez ohľadu na rozmery plavidla;

| 1.7 | navrhuje, že je potrebné objasnenie, pokiaľ ide o to, či projekty budú môcť byť financované z viac než jednej prioritnej osi, aby sa umožnila integrovaná aktivita na úrovni projektu; |
| --- | --- |

1.7

navrhuje, že je potrebné objasnenie, pokiaľ ide o to, či projekty budú môcť byť financované z viac než jednej prioritnej osi, aby sa umožnila integrovaná aktivita na úrovni projektu;

| 1.8 | žiada, aby sa prehodnotil mechanizmus zmiešaných spoločností ako aj rozšírenie možného využitia plavidiel, ktoré sa už nebudú využívať na rybolov tak, aby sa mohli zmeniť na nástroje hospodárskeho pokroku v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

1.8

žiada, aby sa prehodnotil mechanizmus zmiešaných spoločností ako aj rozšírenie možného využitia plavidiel, ktoré sa už nebudú využívať na rybolov tak, aby sa mohli zmeniť na nástroje hospodárskeho pokroku v rozvojových krajinách;

| 1.9 | domnieva sa, že by mala existovať kompatibilita medzi EFF a štrukturálnym financovaním počas implementácie, aby mohli členské štáty a partneri určiť najvhodnejšie nástroje financovania, ktoré by zodpovedali miestnym danostiam. Toto prepojenie je dôležité, keďže mnoho budúcich programov ERDF na podporu konkurencieschopnosti nebude mať štandardné ustanovenie pre oblasti závislé na rybnom hospodárstve ako v minulosti, takže bez tejto možnosti využívať EFF alebo štrukturálne fondy, by istá podporná aktivita pre samosprávne jednotky v pobrežných oblastiach mohla spadnúť do medzery vo financovaní; |
| --- | --- |

1.9

domnieva sa, že by mala existovať kompatibilita medzi EFF a štrukturálnym financovaním počas implementácie, aby mohli členské štáty a partneri určiť najvhodnejšie nástroje financovania, ktoré by zodpovedali miestnym danostiam. Toto prepojenie je dôležité, keďže mnoho budúcich programov ERDF na podporu konkurencieschopnosti nebude mať štandardné ustanovenie pre oblasti závislé na rybnom hospodárstve ako v minulosti, takže bez tejto možnosti využívať EFF alebo štrukturálne fondy, by istá podporná aktivita pre samosprávne jednotky v pobrežných oblastiach mohla spadnúť do medzery vo financovaní;

| 1.10 | snaží sa o objasnenie postoja, týkajúceho sa rozhodnutia, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady (RAC) v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP), a vo vzťahu RAC k riadeniu EFF. Reforma CFP prijatá v decembri 2002 ustanovila RAC so snahou zlepšiť riadenie v CFP a špecifikovala, že Rada má rozhodnúť o zriadení RAC. RAC ponúkajú príležitosť pre zúčastnené strany, aby boli užšie zapojené do tvorenia CFP; |
| --- | --- |

1.10

snaží sa o objasnenie postoja, týkajúceho sa rozhodnutia, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady (RAC) v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva (CFP), a vo vzťahu RAC k riadeniu EFF. Reforma CFP prijatá v decembri 2002 ustanovila RAC so snahou zlepšiť riadenie v CFP a špecifikovala, že Rada má rozhodnúť o zriadení RAC. RAC ponúkajú príležitosť pre zúčastnené strany, aby boli užšie zapojené do tvorenia CFP;

| 1.11 | navrhuje, že je potrebné objasnenie toho, či RAC budú priamo zainteresované do procesu EFF. Keďže sa od RAC očakáva, že zvýšia zaangažovanosť zúčastnených strán vo formulovaní a implementácii politiky rybného hospodárstva EÚ v nasledujúcich rokoch, o danom aspekte musí existovať viac informácií; |
| --- | --- |

1.11

navrhuje, že je potrebné objasnenie toho, či RAC budú priamo zainteresované do procesu EFF. Keďže sa od RAC očakáva, že zvýšia zaangažovanosť zúčastnených strán vo formulovaní a implementácii politiky rybného hospodárstva EÚ v nasledujúcich rokoch, o danom aspekte musí existovať viac informácií;

| 1.12 | schvaľuje dôraz, ktorý sa kladie na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami v rybárskom priemysle, ako aj snahy uviesť mladých ľudí a navrhuje zlepšiť spôsoby práce a pracovné podmienky v tomto sektore; navrhuje, že séria prípadových štúdií, s využitím príkladov z rôznych členských štátov, by bola užitočným nástrojom pre Komisiu, aby mohla rozšíriť súčasné skúsenosti a najlepšie metódy; |
| --- | --- |

1.12

schvaľuje dôraz, ktorý sa kladie na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami v rybárskom priemysle, ako aj snahy uviesť mladých ľudí a navrhuje zlepšiť spôsoby práce a pracovné podmienky v tomto sektore; navrhuje, že séria prípadových štúdií, s využitím príkladov z rôznych členských štátov, by bola užitočným nástrojom pre Komisiu, aby mohla rozšíriť súčasné skúsenosti a najlepšie metódy;

Poznámky k správe Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo

| 1.13 | zdieľa názor, že na základe nových pravidiel o udeľovaní výnimiek v oblasti uplatňovania pravidla N+2 bude podporovaná flexibilita a regiónom, obzvlášť v nových členských štátoch, sa tak umožní správne a včasné prevzatie prostriedkov pridelených v rámci kohéznej politiky; súhlasí s návrhmi predbežného financovania ročného nároku (článok 78); navrhuje, že by bolo užitočné pre všetkých, keby audity súčasných systémových procesov boli dokončené načas, aby poskytli užitočný vstup a prípadové štúdie, by napomohli vytváraniu nasledujúceho programu; |
| --- | --- |

1.13

zdieľa názor, že na základe nových pravidiel o udeľovaní výnimiek v oblasti uplatňovania pravidla N+2 bude podporovaná flexibilita a regiónom, obzvlášť v nových členských štátoch, sa tak umožní správne a včasné prevzatie prostriedkov pridelených v rámci kohéznej politiky; súhlasí s návrhmi predbežného financovania ročného nároku (článok 78); navrhuje, že by bolo užitočné pre všetkých, keby audity súčasných systémových procesov boli dokončené načas, aby poskytli užitočný vstup a prípadové štúdie, by napomohli vytváraniu nasledujúceho programu;

| 1.14 | domnieva sa, že monitoring by sa mal zjednodušiť a minimalizovať, ale naďalej by mal byť dostatočný, aby priniesol dôkaz, že programy boli implementované v rámci pravidiel, a demonštroval, aká aktivita bola efektívna. Zároveň by sa mali požiadavky auditu zjednodušiť a objasniť a Výbor regiónov odporúča, aby návrhy zachovali definíciu oficiálne uznávaných organizácií ako v nariadení 3759/92; |
| --- | --- |

1.14

domnieva sa, že monitoring by sa mal zjednodušiť a minimalizovať, ale naďalej by mal byť dostatočný, aby priniesol dôkaz, že programy boli implementované v rámci pravidiel, a demonštroval, aká aktivita bola efektívna. Zároveň by sa mali požiadavky auditu zjednodušiť a objasniť a Výbor regiónov odporúča, aby návrhy zachovali definíciu oficiálne uznávaných organizácií ako v nariadení 3759/92;

| 1.15 | odporúča, aby fond dával prednosť projektom, ktoré majú priniesť viac peňazí na jednotku vylovených rýb, napr. kvalitatívne schémy, zlepšovanie prepojení zásobovacích reťazcov a zlepšovanie trhových vedomostí a pochopenie plavidiel a majiteľov. Pokryté by mali byť projekty na nájdenie alternatívneho a dodatočného využitia infraštruktúry rybárskeho priemyslu, takže znižovanie počtu plavidiel by nemuselo byť koncom infraštruktúry, ak má ďalšiu klientskú/používateľskú bázu; |
| --- | --- |

1.15

odporúča, aby fond dával prednosť projektom, ktoré majú priniesť viac peňazí na jednotku vylovených rýb, napr. kvalitatívne schémy, zlepšovanie prepojení zásobovacích reťazcov a zlepšovanie trhových vedomostí a pochopenie plavidiel a majiteľov. Pokryté by mali byť projekty na nájdenie alternatívneho a dodatočného využitia infraštruktúry rybárskeho priemyslu, takže znižovanie počtu plavidiel by nemuselo byť koncom infraštruktúry, ak má ďalšiu klientskú/používateľskú bázu;

Poznámky k špecifickým článkom

| 1.16 | víta snahy na vytvorenie jasnejšieho rámca pre EFF a všeobecne „strategickejší“ prístup k politike rybného hospodárstva. Výbor regiónov hlavne víta, že by sa mal medzi Komisiou, členskými štátmi a kompetentnými miestnymi a regionálnymi orgánmi vytvoriť „partnerský“ prístup (článok 8). To zabezpečí, že bude k dispozícii vhodné zosúladené financovanie, aby sa zabezpečilo, že sa blíži finančná podpora EFF na reštrukturalizáciu a hospodársky rozvoj v oblastiach závislých na rybnom hospodárstve; |
| --- | --- |

1.16

víta snahy na vytvorenie jasnejšieho rámca pre EFF a všeobecne „strategickejší“ prístup k politike rybného hospodárstva. Výbor regiónov hlavne víta, že by sa mal medzi Komisiou, členskými štátmi a kompetentnými miestnymi a regionálnymi orgánmi vytvoriť „partnerský“ prístup (článok 8). To zabezpečí, že bude k dispozícii vhodné zosúladené financovanie, aby sa zabezpečilo, že sa blíži finančná podpora EFF na reštrukturalizáciu a hospodársky rozvoj v oblastiach závislých na rybnom hospodárstve;

| 1.17 | žiada, aby Komisia konzultovala s Výborom regiónov v otázke obsahu strategických smerníc spoločenstva (článok 14), pretože by to zabezpečilo vstup z úrovne vlády, ktorá je najbližšie k tým, čo sú najviac postihnutí; |
| --- | --- |

1.17

žiada, aby Komisia konzultovala s Výborom regiónov v otázke obsahu strategických smerníc spoločenstva (článok 14), pretože by to zabezpečilo vstup z úrovne vlády, ktorá je najbližšie k tým, čo sú najviac postihnutí;

| 1.18 | dôrazne odporúča, aby strategická správa z každého členského štátu (článok 17) zahŕňala odkaz na partnerov členského štátu, a ako členský štát spolupracoval so svojimi partnermi; |
| --- | --- |

1.18

dôrazne odporúča, aby strategická správa z každého členského štátu (článok 17) zahŕňala odkaz na partnerov členského štátu, a ako členský štát spolupracoval so svojimi partnermi;

| 1.19 | vyzýva Komisiu, aby objasnila rozsah pomoci zameranej na „hospodársku a sociálnu prosperitu“ rybárskych oblastí, v rámci osi 4 pre „trvalo udržateľný rozvoj“ (článok 42); |
| --- | --- |

1.19

vyzýva Komisiu, aby objasnila rozsah pomoci zameranej na „hospodársku a sociálnu prosperitu“ rybárskych oblastí, v rámci osi 4 pre „trvalo udržateľný rozvoj“ (článok 42);

| 1.20 | navrhuje objasnenie a ďalšie skúmanie označenia oblastí uvedených v článku 42.3. Môže dôjsť k tomu, že v tomto kontexte by malo byť delegované riadenie vedené pozdĺž tých istých línií ako hlavný program Leader, čo by umožnilo stupeň koordinácie a učenie sa z iniciatív založených na spoločenstve v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD); |
| --- | --- |

1.20

navrhuje objasnenie a ďalšie skúmanie označenia oblastí uvedených v článku 42.3. Môže dôjsť k tomu, že v tomto kontexte by malo byť delegované riadenie vedené pozdĺž tých istých línií ako hlavný program Leader, čo by umožnilo stupeň koordinácie a učenie sa z iniciatív založených na spoločenstve v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD);

| 1.21 | žiada, aby bolo daných k dispozícii v článku 44 viac praktických informácií pod osou 4, o navrhovaných pobrežných akčných skupinách (CAG). To by malo zahŕňať objasnenie toho, ako sa majú CAG umiestňovať v rámci štruktúr vlády na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj podrobnosti o ich veľkosti a zložení, správnej a finančnej kapacite. Tiež je potrebné objasnenie, ako sa má definovať zodpovednosť súkromného sektora v článku 44.2; |
| --- | --- |

1.21

žiada, aby bolo daných k dispozícii v článku 44 viac praktických informácií pod osou 4, o navrhovaných pobrežných akčných skupinách (CAG). To by malo zahŕňať objasnenie toho, ako sa majú CAG umiestňovať v rámci štruktúr vlády na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj podrobnosti o ich veľkosti a zložení, správnej a finančnej kapacite. Tiež je potrebné objasnenie, ako sa má definovať zodpovednosť súkromného sektora v článku 44.2;

| 1.22 | volá po objasnení toho, akých partnerov sa týka článok 45 ods. c); |
| --- | --- |

1.22

volá po objasnení toho, akých partnerov sa týka článok 45 ods. c);

| 1.23 | navrhuje, že by bolo užitočné, keby Komisia lepšie definovala v tomto skorom štádiu, čo by sa považovalo za „vyššiu moc“ v rámci EFF, aby sa umožnilo lepšie pochopenie článku 90; navrhuje, že Komisia by v prvom prípade mala zahrnúť stratu, ku ktorej došlo v dôsledku nasledovného: politické nepokoje, vojnový stav, hrozba vojny, teroristická činnosť, a nemala by zahrnúť straty spôsobené: štrajkami, priemyselnými spormi, uzavretím prístavov, poveternostnými podmienkami; |
| --- | --- |

1.23

navrhuje, že by bolo užitočné, keby Komisia lepšie definovala v tomto skorom štádiu, čo by sa považovalo za „vyššiu moc“ v rámci EFF, aby sa umožnilo lepšie pochopenie článku 90; navrhuje, že Komisia by v prvom prípade mala zahrnúť stratu, ku ktorej došlo v dôsledku nasledovného: politické nepokoje, vojnový stav, hrozba vojny, teroristická činnosť, a nemala by zahrnúť straty spôsobené: štrajkami, priemyselnými spormi, uzavretím prístavov, poveternostnými podmienkami;

| 1.24 | domnieva sa, že by bolo vhodnejšie zaradiť problémy akvakultúry podľa článku 32 ako aspekt článku 90. |
| --- | --- |

1.24

domnieva sa, že by bolo vhodnejšie zaradiť problémy akvakultúry podľa článku 32 ako aspekt článku 90.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

Bod 29 preambuly

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 29 | Flotila Spoločenstva by sa mala zredukovať, aby sa prispôsobila vhodným a dostupným zdrojom; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

29

Flotila Spoločenstva by sa mala zredukovať, aby sa prispôsobila vhodným a dostupným zdrojom;

| 29 | Flotila Úsilie Spoločenstva v oblasti rybolovu by sa maloa zredukovať upraviť tak, aby sa prispôsobiloa vhodným a dostupným zdrojom; |
| --- | --- |

29

Flotila Úsilie Spoločenstva v oblasti rybolovu by sa maloa zredukovať upraviť tak, aby sa prispôsobiloa vhodným a dostupným zdrojom;

Zdôvodnenie:

Zredukovanie flotily Spoločenstva je len jedným z mnohých opatrení na prispôsobenie úsilia vynakladaného v oblasti rybolovu dostupným zdrojom. Opatrenia v rámci úsilia vynakladaného v oblasti rybolovu by sa mali zavádzať, keď sú odôvodnené situáciou zdrojov.

Odporúčanie 2

Bod 33 preambuly

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 33. | Podrobné pravidlá by sa mali stanoviť pre udelenie pomoci akvakultúre, spracovaniu a marketingu rybolovu a produktov akvakultúry pri zabezpečení toho, že tieto sektory si zachovajú ekonomickú životaschopnosť; pre tento účel je nevyhnutné identifikovať limitované množstvo cieľov priorít pomoci a zamerať štrukturálnu pomoc na mikropodniky a malé podniky; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

33.

Podrobné pravidlá by sa mali stanoviť pre udelenie pomoci akvakultúre, spracovaniu a marketingu rybolovu a produktov akvakultúry pri zabezpečení toho, že tieto sektory si zachovajú ekonomickú životaschopnosť; pre tento účel je nevyhnutné identifikovať limitované množstvo cieľov priorít pomoci a zamerať štrukturálnu pomoc na mikropodniky a malé podniky;

| 33. | Podrobné pravidlá by sa mali stanoviť pre udelenie pomoci akvakultúre, spracovaniu a marketingu rybolovu a produktov akvakultúry pri zabezpečení toho, že tieto sektory si zachovajú ekonomickú životaschopnosť; pre tento účel je nevyhnutné identifikovať limitované množstvo cieľov priorít pomoci a zamerať štrukturálnu pomoc na mikropodniky a malé podniky; |
| --- | --- |

33.

Podrobné pravidlá by sa mali stanoviť pre udelenie pomoci akvakultúre, spracovaniu a marketingu rybolovu a produktov akvakultúry pri zabezpečení toho, že tieto sektory si zachovajú ekonomickú životaschopnosť; pre tento účel je nevyhnutné identifikovať limitované množstvo cieľov priorít pomoci a zamerať štrukturálnu pomoc na mikropodniky a malé podniky;

Zdôvodnenie:

Stredné podniky nesmú byť vylúčené z udeľovania pomoci akvakultúre, spracovaniu a marketingu rybolovu a produktov akvakultúry. Mnohé z týchto podnikov, predovšetkým v konzervárenskom priemysle, spadajú pod definíciu stredných podnikov kvôli tomu, že zamestnávajú veľa pracovníkov, avšak ich obrat sa pohybuje hlboko pod prahom stredných podnikov Zároveň je to nezlučiteľné s nevyhnutnou tendenciou smerom k odstraňovaniu roztrieštenosti sektoru.

Odporúčanie 3

Článok 4

| Text navrhovaný Komisiou | Text navrhovaný Komisiou |
| --- | --- |
| e) | podporiť trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v prímorských, jazerných a pobrežných oblastiach, dotknutých rybárskymi aktivitami a aktivitami v oblasti akvakultúry; |

Text navrhovaný Komisiou

Text navrhovaný Komisiou

e)

podporiť trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v prímorských, jazerných a pobrežných oblastiach, dotknutých rybárskymi aktivitami a aktivitami v oblasti akvakultúry;

| e) | podporiť trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v prímorských, jazerných a pobrežných oblastiach, dotknutých rybárskymi aktivitami a aktivitami v oblasti akvakultúry, hlavne v okrajových prímorských regiónoch; |
| --- | --- |

e)

podporiť trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v prímorských, jazerných a pobrežných oblastiach, dotknutých rybárskymi aktivitami a aktivitami v oblasti akvakultúry, hlavne v okrajových prímorských regiónoch;

Zdôvodnenie:

Objasnenie priorít.

Odporúčanie 4

Článok 6

| Text navrhovaný Komisiou | Text navrhovaný Komisiou |
| --- | --- |
| Komplementarita, zhodnosť a súlad






  1. | Fond poskytne pomoc, ktorá doplňuje národné, regionálne a miestne opatrenia, integrujúc do nich priority Spoločenstva. |

Text navrhovaný Komisiou

Text navrhovaný Komisiou

Komplementarita, zhodnosť a súlad

1.

Fond poskytne pomoc, ktorá doplňuje národné, regionálne a miestne opatrenia, integrujúc do nich priority Spoločenstva.

| 2. | Komisia a členské štáty zabezpečia, aby pomoc z fondu bola v súlade s aktivitami, politikou a prioritami Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.

Komisia a členské štáty zabezpečia, aby pomoc z fondu bola v súlade s aktivitami, politikou a prioritami Spoločenstva.

| 3. | Členské štáty zabezpečia, aby operácie financované z fondu boli v súlade s ustanoveniami Zmluvy a s aktmi prijatými na jej základe, ako aj s politikou a akciami Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže a ochrany a zlepšovania životného prostredia. |
| --- | --- |

3.

Členské štáty zabezpečia, aby operácie financované z fondu boli v súlade s ustanoveniami Zmluvy a s aktmi prijatými na jej základe, ako aj s politikou a akciami Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže a ochrany a zlepšovania životného prostredia.

| 4. | Operácie financované z fondu nebudú priamo ani nepriamo prispievať ku zvyšovaniu rybolovného úsilia. |
| --- | --- |

4.

Operácie financované z fondu nebudú priamo ani nepriamo prispievať ku zvyšovaniu rybolovného úsilia.

| 5. | Budú platiť ustanovenia článku 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002. |
| --- | --- |

5.

Budú platiť ustanovenia článku 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002.

Komplementarita, zhodnosť a súlad

| 1. | Fond poskytne pomoc, ktorá doplňuje národné, regionálne a miestne opatrenia, integrujúc do nich priority Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.

Fond poskytne pomoc, ktorá doplňuje národné, regionálne a miestne opatrenia, integrujúc do nich priority Spoločenstva.

| 2. | Komisia a členské štáty zabezpečia, aby pomoc z fondu bola v súlade s aktivitami, politikou a prioritami Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.

Komisia a členské štáty zabezpečia, aby pomoc z fondu bola v súlade s aktivitami, politikou a prioritami Spoločenstva.

| 3. | Členské štáty zabezpečia, aby operácie financované z fondu boli v súlade s ustanoveniami Zmluvy a s aktmi prijatými na jej základe, ako aj s politikou a akciami Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže a ochrany a zlepšovania životného prostredia. |
| --- | --- |

3.

Členské štáty zabezpečia, aby operácie financované z fondu boli v súlade s ustanoveniami Zmluvy a s aktmi prijatými na jej základe, ako aj s politikou a akciami Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže a ochrany a zlepšovania životného prostredia.

| 4. | Operácie financované z fondu nebudú priamo ani nepriamo prispievať ku zvyšovaniu rybolovného úsilia v oblastiach, kde hrozí zjavné nebezpečenstvo nadmerného lovu rýb. Prostriedky fondu nesmú byť využívané ani na zvyšovanie výlovu druhov, na ktoré sú stanovené kvóty alebo pre lov ktorých platia iné regulačné opatrenia, alebo na lov rýb, ktorých stav je mimo biologicky stabilného rámca. Financovanie rybolovných opatrení, ktoré sa vzťahujú na jednoznačne málo hospodársky využívané druhy je naopak prípustné. |
| --- | --- |

4.

Operácie financované z fondu nebudú priamo ani nepriamo prispievať ku zvyšovaniu rybolovného úsilia v oblastiach, kde hrozí zjavné nebezpečenstvo nadmerného lovu rýb. Prostriedky fondu nesmú byť využívané ani na zvyšovanie výlovu druhov, na ktoré sú stanovené kvóty alebo pre lov ktorých platia iné regulačné opatrenia, alebo na lov rýb, ktorých stav je mimo biologicky stabilného rámca. Financovanie rybolovných opatrení, ktoré sa vzťahujú na jednoznačne málo hospodársky využívané druhy je naopak prípustné.

| 5. | Budú platiť ustanovenia článku 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002. |
| --- | --- |

5.

Budú platiť ustanovenia článku 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002.

Zdôvodnenie:

Bez tohto upresnenia by sa tento článok dal mylne vnímať ako všeobecný zákaz zvyšovania kapacít výlovu rýb.

Odporúčanie 5

Článok 9

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 1. | Implementácia operačných programov bude patriť do zodpovednosti členských štátov. Daná zodpovednosť bude vykonávaná v súlade s požiadavkami riadenia a kontroly ustanovenými v tomto nariadení na vhodnej územnej úrovni. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

1.

Implementácia operačných programov bude patriť do zodpovednosti členských štátov. Daná zodpovednosť bude vykonávaná v súlade s požiadavkami riadenia a kontroly ustanovenými v tomto nariadení na vhodnej územnej úrovni.

| 1. | Implementácia operačných programov bude patriť do zodpovednosti členských štátov, pracujúcich s určenými partnermi. Daná zodpovednosť bude vykonávaná v súlade s požiadavkami riadenia a kontroly ustanovenými v tomto nariadení na vhodnej územnej úrovni. |
| --- | --- |

1.

Implementácia operačných programov bude patriť do zodpovednosti členských štátov, pracujúcich s určenými partnermi. Daná zodpovednosť bude vykonávaná v súlade s požiadavkami riadenia a kontroly ustanovenými v tomto nariadení na vhodnej územnej úrovni.

Zdôvodnenie:

To by malo viesť k zlepšenému partnerstvu.

Odporúčanie 6

Článok 10

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 1. | Rozpočet Spoločenstva vyčlenený pre fond sa bude implementovať v rámci zdieľaného riadenia medzi členskými štátmi a Komisiou, v súlade s článkom 53 nariadenia Rady (ES) č. 1605/2002. Rozpočet pre technickú pomoc uvedený v článku 45 odsek 1 však implementuje Komisia v rámci priameho riadenia. Členské štáty a Komisia zabezpečia súlad s princípmi správneho finančného riadenia v súlade s článkom 274 zmluvy. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

1.

Rozpočet Spoločenstva vyčlenený pre fond sa bude implementovať v rámci zdieľaného riadenia medzi členskými štátmi a Komisiou, v súlade s článkom 53 nariadenia Rady (ES) č. 1605/2002. Rozpočet pre technickú pomoc uvedený v článku 45 odsek 1 však implementuje Komisia v rámci priameho riadenia. Členské štáty a Komisia zabezpečia súlad s princípmi správneho finančného riadenia v súlade s článkom 274 zmluvy.

| 1. | Rozpočet Spoločenstva vyčlenený pre fond sa bude implementovať v rámci zdieľaného riadenia medzi regiónmi, členskými štátmi a Komisiou, v súlade s článkom 53 nariadenia Rady (ES) č. 1605/2002. Rozpočet pre technickú pomoc uvedený v článku 45 odsek 1 však implementuje Komisia v rámci priameho riadenia. Členské štáty a Komisia zabezpečia súlad s princípmi správneho finančného riadenia v súlade s článkom 274 zmluvy. |
| --- | --- |

1.

Rozpočet Spoločenstva vyčlenený pre fond sa bude implementovať v rámci zdieľaného riadenia medzi regiónmi, členskými štátmi a Komisiou, v súlade s článkom 53 nariadenia Rady (ES) č. 1605/2002. Rozpočet pre technickú pomoc uvedený v článku 45 odsek 1 však implementuje Komisia v rámci priameho riadenia. Členské štáty a Komisia zabezpečia súlad s princípmi správneho finančného riadenia v súlade s článkom 274 zmluvy.

Zdôvodnenie:

Regióny by mali mať jasne definovanú úlohu v každej oblasti Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, ktorý má priamy vplyv na miestnej a regionálnej úrovni. V danom ohľade by mali byť regióny začlenené do prístupu „zdieľaného riadenia“ presadzovaného Komisiou, aby sa zabezpečilo, že sú v správe a výkone EFF.

Odporúčanie 7

Článok 18

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 2. | Pomoc bude poskytovaná len formu operačných programov. Členské štáty budú vypracovávať operačný program na národnej úrovni po ukončení detailných konzultácií s regionálnymi, miestnymi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi v sektore rybného hospodárstva a všetkými inými príslušnými orgánmi v súlade s ich inštitucionálnou štruktúrou. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

2.

Pomoc bude poskytovaná len formu operačných programov. Členské štáty budú vypracovávať operačný program na národnej úrovni po ukončení detailných konzultácií s regionálnymi, miestnymi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi v sektore rybného hospodárstva a všetkými inými príslušnými orgánmi v súlade s ich inštitucionálnou štruktúrou.

| 2. | Pomoc bude poskytovaná len formu operačných programov. Členské štáty, v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj hospodárskymi a sociálnymi partnermi, budú vypracovávať operačný program na národnej úrovni po ukončení detailných konzultácií s regionálnymi, miestnymi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi v sektore rybného hospodárstva a všetkými inými príslušnými orgánmi v súlade s ich inštitucionálnou štruktúrou. |
| --- | --- |

2.

Pomoc bude poskytovaná len formu operačných programov. Členské štáty, v spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ako aj hospodárskymi a sociálnymi partnermi, budú vypracovávať operačný program na národnej úrovni po ukončení detailných konzultácií s regionálnymi, miestnymi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi v sektore rybného hospodárstva a všetkými inými príslušnými orgánmi v súlade s ich inštitucionálnou štruktúrou.

Zdôvodnenie:

To by mohlo viesť k lepšiemu partnerstvu.

Odporúčanie 8

Článok 19

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| c) | akcie zamerané na zlepšovanie a modernizáciu administratívnych štruktúr pre implementáciu spoločnej politiky rybného hospodárstva a posilňovanie administratívnej kapacity pre riadenie a kontrolu fondu; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

c)

akcie zamerané na zlepšovanie a modernizáciu administratívnych štruktúr pre implementáciu spoločnej politiky rybného hospodárstva a posilňovanie administratívnej kapacity pre riadenie a kontrolu fondu;

| c) | akcie zamerané na zlepšovanie a modernizáciu administratívnych štruktúr pre implementáciu spoločnej politiky rybného hospodárstva a posilňovanie administratívnej kapacity pre riadenie a kontrolu fondu, vrátane delegovania niektorých funkcií riadiaceho orgánu na subregióny, aby sa fungovanie zefektívnilo; |
| --- | --- |

c)

akcie zamerané na zlepšovanie a modernizáciu administratívnych štruktúr pre implementáciu spoločnej politiky rybného hospodárstva a posilňovanie administratívnej kapacity pre riadenie a kontrolu fondu, vrátane delegovania niektorých funkcií riadiaceho orgánu na subregióny, aby sa fungovanie zefektívnilo;

Zdôvodnenie:

Navrhovaný riadiaci orgán alebo jeho čiastkové fungovanie by malo byť delegovaná pod národnú úroveň. Skúsenosti oboch financovaní PESCA (1996 – 2000) a programov súčasného cieľa č. 1 (2000 – 2006) dokazujú, že najefektívnejšie, hlavné a jednoduché fungovanie programu si vyžaduje miestne riadenie. Nariadenie preto musí umožniť členským štátom, aby delegovali niektoré svoje funkcie riadiaceho orgánu na miestne partnerstvá.

Odporúčanie 9

Článok 23

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Rozsah pomoci
  Fond bude prispievať na financovanie:






  a) | pomoci z verejných zdrojov pre majiteľov lodí a posádky postihnuté národnými plánmi modernizovať rybárstvo, ak tieto sú súčasťou nasledovného:






  — | plánov obnovy, ako sú citované v článku 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Rozsah pomoci

Fond bude prispievať na financovanie:

a)

pomoci z verejných zdrojov pre majiteľov lodí a posádky postihnuté národnými plánmi modernizovať rybárstvo, ak tieto sú súčasťou nasledovného:

—

plánov obnovy, ako sú citované v článku 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| — | pohotovostných opatrení, ako sú citované v článkoch 7 a 8 nariadenia (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

pohotovostných opatrení, ako sú citované v článkoch 7 a 8 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| — | národných plánov modernizačného úsilia po neobnovení rybárskej dohody medzi Spoločenstvom a treťou krajinou alebo po podstatnom poklese príležitostí na rybárčenie podľa nejakej medzinárodnej dohody alebo iného usporiadania; |
| --- | --- |

—

národných plánov modernizačného úsilia po neobnovení rybárskej dohody medzi Spoločenstvom a treťou krajinou alebo po podstatnom poklese príležitostí na rybárčenie podľa nejakej medzinárodnej dohody alebo iného usporiadania;

| — | plánov riadenia, ako sú citované v článku 6 nariadenia (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

plánov riadenia, ako sú citované v článku 6 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| — | národných plánov na vystúpenie z flotily s maximálnym trvaním dvoch rokov, ako súčasť záväzkov vytýčených v článkoch 11 až 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002 o prispôsobení kapacity rybárskej flotily Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

národných plánov na vystúpenie z flotily s maximálnym trvaním dvoch rokov, ako súčasť záväzkov vytýčených v článkoch 11 až 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002 o prispôsobení kapacity rybárskej flotily Spoločenstva.

Rozsah pomoci

Fond bude prispievať na financovanie:

| a) | pomoci z verejných zdrojov pre majiteľov lodí a posádky postihnuté národnými plánmi modernizovať rybárstvo, ak tieto sú súčasťou nasledovného:






  — | plánov obnovy, ako sú citované v článku 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- | --- |

a)

pomoci z verejných zdrojov pre majiteľov lodí a posádky postihnuté národnými plánmi modernizovať rybárstvo, ak tieto sú súčasťou nasledovného:

—

plánov obnovy, ako sú citované v článku 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| — | pohotovostných opatrení, ako sú citované v článkoch 7 a 8 nariadenia (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

pohotovostných opatrení, ako sú citované v článkoch 7 a 8 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| — | národných plánov modernizačného úsilia po neobnovení rybárskej dohody medzi Spoločenstvom a treťou krajinou alebo po podstatnom poklese príležitostí na rybárčenie podľa nejakej medzinárodnej dohody alebo iného usporiadania; |
| --- | --- |

—

národných plánov modernizačného úsilia po neobnovení rybárskej dohody medzi Spoločenstvom a treťou krajinou alebo po podstatnom poklese príležitostí na rybárčenie podľa nejakej medzinárodnej dohody alebo iného usporiadania;

| — | plánov riadenia, ako sú citované v článku 6 nariadenia (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

plánov riadenia, ako sú citované v článku 6 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| — | národných plánov na vystúpenie z flotily s maximálnym trvaním dvoch rokov, ako súčasť záväzkov vytýčených v článkoch 11 až 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002 o prispôsobení kapacity rybárskej flotily Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

národných plánov na vystúpenie z flotily s maximálnym trvaním dvoch rokov, ako súčasť záväzkov vytýčených v článkoch 11 až 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002 o prispôsobení kapacity rybárskej flotily Spoločenstva.

Zdôvodnenie:

Plány na prispôsobenie modernizačného úsilia v oblasti rybárstva by mali ostať v platnosti, aspoň počas doby platnosti programov, do ktorých sú zahrnuté.

Odporúčanie 10

Článok 24 ods. 6

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 6. | Trvanie národných plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, citovaných v článku 23 (a) neprekročí dva roky.
  V prípadoch citovaných v článku 23 (a), prvý, druhý a štvrtý odsek, členský štát prispôsobí národné plány do dvoch mesiacov odo dňa rozhodnutia Rady alebo Komisie.
  V prípadoch citovaných v článku 23 (a), tretí odsek, členské štáty prijmú reštrukturalizačné plány týkajúce sa plavidiel a postihnutých rybárov, do dvoch mesiacov od oznamu obdržaného od Komisie. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

6.

Trvanie národných plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, citovaných v článku 23 (a) neprekročí dva roky.

V prípadoch citovaných v článku 23 (a), prvý, druhý a štvrtý odsek, členský štát prispôsobí národné plány do dvoch mesiacov odo dňa rozhodnutia Rady alebo Komisie.

V prípadoch citovaných v článku 23 (a), tretí odsek, členské štáty prijmú reštrukturalizačné plány týkajúce sa plavidiel a postihnutých rybárov, do dvoch mesiacov od oznamu obdržaného od Komisie.

| 6. | Trvanie národných plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, citovaných v článku 23 (a) neprekročí dva roky.
  V prípadoch citovaných v článku 23 písm. a), prvý, druhý a štvrtý odsek, členský štát prispôsobí národné plány do dvoch mesiacov odo dňa rozhodnutia Rady alebo Komisie.
  V prípadoch citovaných v článku 23 písm. a), tretí odsek, členské štáty prijmú reštrukturalizačné plány týkajúce sa plavidiel a postihnutých rybárov, do dvoch
  štyroch mesiacov od oznamu obdržaného od Komisie. |
| --- | --- |

6.

V prípadoch citovaných v článku 23 písm. a), prvý, druhý a štvrtý odsek, členský štát prispôsobí národné plány do dvoch mesiacov odo dňa rozhodnutia Rady alebo Komisie.

V prípadoch citovaných v článku 23 písm. a), tretí odsek, členské štáty prijmú reštrukturalizačné plány týkajúce sa plavidiel a postihnutých rybárov, do dvoch
  štyroch mesiacov od oznamu obdržaného od Komisie.

Zdôvodnenie:

Obmedziť trvanie reštrukturalizačných plánov týkajúcich sa flotily na dva roky sa nezdá byť opodstatnené. Pokiaľ ide o druhú úpravu, dva mesiace sú nepostačujúce, a preto treba toto obdobie predĺžiť na štyri mesiace.

Odporúčanie 11

Článok 25

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Pomoc z verejných zdrojov v prípadoch trvalého zastavenia






  1. | Fond poskytne pomoc pri čiastočnom financovaní trvalého zastavenia rybárskych aktivít plavidiel, za predpokladu, že toto tvorí súčasť plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaného v článku 23 (a). Definitívne zastavenie rybárskych aktivít nejakého plavidla sa môže dosiahnuť len šrotovaním plavidla alebo jeho preradením pre neziskové účely.
  Pomoc z verejných prostriedkov v prípade definitívneho zastavenia rybárskych aktivít, vyplácaná vlastníkom plavidiel, sa bude týkať rybárskej kapacity plavidla, a – kde sa to hodí – rybárskych práv s tým spojených. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Pomoc z verejných zdrojov v prípadoch trvalého zastavenia

1.

Fond poskytne pomoc pri čiastočnom financovaní trvalého zastavenia rybárskych aktivít plavidiel, za predpokladu, že toto tvorí súčasť plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaného v článku 23 (a). Definitívne zastavenie rybárskych aktivít nejakého plavidla sa môže dosiahnuť len šrotovaním plavidla alebo jeho preradením pre neziskové účely.

Pomoc z verejných prostriedkov v prípade definitívneho zastavenia rybárskych aktivít, vyplácaná vlastníkom plavidiel, sa bude týkať rybárskej kapacity plavidla, a – kde sa to hodí – rybárskych práv s tým spojených.

Pomoc z verejných zdrojov v prípadoch trvalého zastavenia

| 1. | Fond poskytne pomoc pri čiastočnom financovaní trvalého zastavenia rybárskych aktivít plavidiel, za predpokladu, že toto tvorí súčasť plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaného v článku 23 písm. a). Definitívne zastavenie rybárskych aktivít nejakého plavidla sa môže dosiahnuť len šrotovaním plavidla alebo jeho preradením pre neziskové účely.
  Pomoc z verejných prostriedkov v prípade definitívneho zastavenia rybárskych aktivít, vyplácaná vlastníkom plavidiel, sa bude týkať rybárskej kapacity plavidla, a – kde sa to hodí – rybárskych práv s tým spojených. |
| --- | --- |

1.

Fond poskytne pomoc pri čiastočnom financovaní trvalého zastavenia rybárskych aktivít plavidiel, za predpokladu, že toto tvorí súčasť plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaného v článku 23 písm. a). Definitívne zastavenie rybárskych aktivít nejakého plavidla sa môže dosiahnuť len šrotovaním plavidla alebo jeho preradením pre neziskové účely.

Pomoc z verejných prostriedkov v prípade definitívneho zastavenia rybárskych aktivít, vyplácaná vlastníkom plavidiel, sa bude týkať rybárskej kapacity plavidla, a – kde sa to hodí – rybárskych práv s tým spojených.

Zdôvodnenie:

Pomoc z verejných prostriedkov v prípade definitívneho zastavenia rybárskych aktivít plavidiel je zameraná na garantovanie zmenšenia rybárskej flotily Toto zmenšenie sa dosiahne vyradením príslušných plavidiel a nie prostredníctvom prístupových rybárskych práv stanovených rybárskych podnikov. V prípade plavidiel flotily NEAFC vyradenie jednej rybárskej jednotky by znamenalo zrušenie možnosti, doposiaľ legálnej, „akumulovať“ jej prístupové rybárske práva s právami ďalších plavidiel tej istej flotily, s cieľom získať väčší prístup podľa rôznych koeficientov so zreteľom na prideľovanie individuálnych kvót.

Odporúčanie 12

Článok 26 ods. 1

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Pomoc z verejných prostriedkov poskytovaná v prípade dočasného zastavenia aktivít






  1. | V kontexte plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaných v článku 23 (a), prvý, druhý a štvrtý odsek, môže fond prispievať na financovanie opatrení pomoci v prípadoch dočasného zastavenia rybárskych aktivít v prospech rybárov a vlastníkov plavidiel maximálne na jeden rok, pričom táto lehota sa môže predĺžiť o ďalší rok.
  Tieto opatrenia v prípade dočasného zastavenia budú sprevádzané plánom modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, ktoré do dvoch rokov zaručia trvalé zníženie kapacity rovné prinajmenšom zníženiu rybárskeho úsilia vyplývajúcemu z dočasného zastavenia. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Pomoc z verejných prostriedkov poskytovaná v prípade dočasného zastavenia aktivít

1.

V kontexte plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaných v článku 23 (a), prvý, druhý a štvrtý odsek, môže fond prispievať na financovanie opatrení pomoci v prípadoch dočasného zastavenia rybárskych aktivít v prospech rybárov a vlastníkov plavidiel maximálne na jeden rok, pričom táto lehota sa môže predĺžiť o ďalší rok.

Tieto opatrenia v prípade dočasného zastavenia budú sprevádzané plánom modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, ktoré do dvoch rokov zaručia trvalé zníženie kapacity rovné prinajmenšom zníženiu rybárskeho úsilia vyplývajúcemu z dočasného zastavenia.

Pomoc z verejných prostriedkov poskytovaná v prípade dočasného zastavenia aktivít

| 1. | V kontexte plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaných v článku 23 písm. a), prvý, druhý a štvrtý odsek, môže fond prispievať na financovanie opatrení pomoci v prípadoch dočasného zastavenia rybárskych aktivít v prospech rybárov a vlastníkov plavidiel maximálne na jeden rok, pričom táto lehota sa môže predĺžiť o ďalší rok.

  Tieto opatrenia v prípade dočasného zastavenia budú sprevádzané plánom modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, ktoré do dvoch rokov zaručia trvalé zníženie kapacity rovné prinajmenšom zníženiu rybárskeho úsilia vyplývajúcemu z dočasného zastavenia. |
| --- | --- |

1.

V kontexte plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaných v článku 23 písm. a), prvý, druhý a štvrtý odsek, môže fond prispievať na financovanie opatrení pomoci v prípadoch dočasného zastavenia rybárskych aktivít v prospech rybárov a vlastníkov plavidiel maximálne na jeden rok, pričom táto lehota sa môže predĺžiť o ďalší rok.

Tieto opatrenia v prípade dočasného zastavenia budú sprevádzané plánom modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, ktoré do dvoch rokov zaručia trvalé zníženie kapacity rovné prinajmenšom zníženiu rybárskeho úsilia vyplývajúcemu z dočasného zastavenia.

Zdôvodnenie:

Opatrenia na čiastočné pozastavenie aktivity musia mať trvalo pozitívne účinky, a preto musia byť zahrnuté do plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva Napriek tomu je prehnaná podmienka, aby sa zaručilo trvalé zníženie kapacity rovné prinajmenšom zníženiu rybárskeho úsilia vyplývajúcemu z dočasného zastavenia Stanovenie plánov modernizačného úsilia sa musí prenechať každému členskému štátu

Odporúčanie 13

Článok 27

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity






  1. | Fond môže prispievať na financovanie zariadenia:






  a) | citované v článku 11(5) nariadenia (ES) č. 2371/2002; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity

1.

Fond môže prispievať na financovanie zariadenia:

a)

citované v článku 11(5) nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| b) | umožňujúce, aby sa úlovok mohol uchovávať na palube, ak jeho vyhadzovanie už nie je povolené; |
| --- | --- |

b)

umožňujúce, aby sa úlovok mohol uchovávať na palube, ak jeho vyhadzovanie už nie je povolené;

| c) | ktoré je súčasťou poloprevádzkových projektov pokrývajúcich prípravu alebo skúšanie nových technických opatrení po obmedzený čas, nariadených Radou alebo Komisiou; |
| --- | --- |

c)

ktoré je súčasťou poloprevádzkových projektov pokrývajúcich prípravu alebo skúšanie nových technických opatrení po obmedzený čas, nariadených Radou alebo Komisiou;

| d) | určeného na zníženie vplyvu rybárstva na biotopy a morské dno a na nekomerčné druhy, s výnimkou rybolovných zariadení. |
| --- | --- |

d)

určeného na zníženie vplyvu rybárstva na biotopy a morské dno a na nekomerčné druhy, s výnimkou rybolovných zariadení.

| 2. | Fond môže prispievať na financovanie investícií na dosiahnutie selektivity rybolovných zariadení, za predpokladu, že predmetné plavidlo je postihnuté plánom obnovy spomínaným v článku 23(a), prvý odsek, že sa zmení technika rybolovu, alebo že sa opúšťa jedno rybné hospodárstvo a prechádza sa na iné, kde stav zdrojov umožňuje rybolov, a že investícia sa týka výhradne prvej výmeny rybolovných zariadení. |
| --- | --- |

2.

Fond môže prispievať na financovanie investícií na dosiahnutie selektivity rybolovných zariadení, za predpokladu, že predmetné plavidlo je postihnuté plánom obnovy spomínaným v článku 23(a), prvý odsek, že sa zmení technika rybolovu, alebo že sa opúšťa jedno rybné hospodárstvo a prechádza sa na iné, kde stav zdrojov umožňuje rybolov, a že investícia sa týka výhradne prvej výmeny rybolovných zariadení.

| 3. | Okrem prípadov popísaných v odseku 2, môže fond prispievať na financovanie prvej výmeny rybolovného zariadenia, za predpokladu, že nové zariadenie je selektívnejšie a vyhovuje uznaným enviromentálnym kritériám a praktikám, ktoré prekračujú jestvujúce regulačné záväzky. |
| --- | --- |

3.

Okrem prípadov popísaných v odseku 2, môže fond prispievať na financovanie prvej výmeny rybolovného zariadenia, za predpokladu, že nové zariadenie je selektívnejšie a vyhovuje uznaným enviromentálnym kritériám a praktikám, ktoré prekračujú jestvujúce regulačné záväzky.

Investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity

| 1. | Fond môže prispievať na financovanie zariadenia:






  a) | citované v článku 11 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- | --- |

1.

Fond môže prispievať na financovanie zariadenia:

a)

citované v článku 11 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;

| b) | umožňujúce, aby sa úlovok mohol uchovávať na palube, ak jeho vyhadzovanie už nie je povolené; |
| --- | --- |

b)

umožňujúce, aby sa úlovok mohol uchovávať na palube, ak jeho vyhadzovanie už nie je povolené;

| c) | ktoré je súčasťou poloprevádzkových projektov pokrývajúcich prípravu alebo skúšanie nových technických opatrení po obmedzený čas, nariadených Radou alebo Komisiou; |
| --- | --- |

c)

ktoré je súčasťou poloprevádzkových projektov pokrývajúcich prípravu alebo skúšanie nových technických opatrení po obmedzený čas, nariadených Radou alebo Komisiou;

| d) | určeného na zníženie vplyvu rybárstva na biotopy a morské dno a na nekomerčné druhy, s výnimkou rybolovných zariadení; |
| --- | --- |

d)

určeného na zníženie vplyvu rybárstva na biotopy a morské dno a na nekomerčné druhy, s výnimkou rybolovných zariadení;

| e) | súvisiaci so selektívnejšími rybárskymi metódami alebo metódami s nízkym dopadom, vyhýbaním sa nežiadúcim vedľajším úlovkom, zlepšovaním kvality a bezpečnosti produktov chytených a skladovaných na palube, zlepšovaním pracovných a bezpečnostných podmienok. |
| --- | --- |

e)

súvisiaci so selektívnejšími rybárskymi metódami alebo metódami s nízkym dopadom, vyhýbaním sa nežiadúcim vedľajším úlovkom, zlepšovaním kvality a bezpečnosti produktov chytených a skladovaných na palube, zlepšovaním pracovných a bezpečnostných podmienok.

| 2. | Fond môže prispievať na financovanie investícií na dosiahnutie selektivity rybolovných zariadení, za predpokladu, že predmetné plavidlo je postihnuté plánom obnovy spomínaným v článku 23 písm. a), prvý odsek, že sa zmení technika rybolovu, alebo že sa opúšťa jedno rybné hospodárstvo a prechádza sa na iné, kde stav zdrojov umožňuje rybolov, a že investícia sa týka výhradne prvej výmeny rybolovných zariadení. |
| --- | --- |

2.

Fond môže prispievať na financovanie investícií na dosiahnutie selektivity rybolovných zariadení, za predpokladu, že predmetné plavidlo je postihnuté plánom obnovy spomínaným v článku 23 písm. a), prvý odsek, že sa zmení technika rybolovu, alebo že sa opúšťa jedno rybné hospodárstvo a prechádza sa na iné, kde stav zdrojov umožňuje rybolov, a že investícia sa týka výhradne prvej výmeny rybolovných zariadení.

| 3. | Okrem prípadov popísaných v odseku 2, môže fond prispievať na financovanie prvej výmeny rybolovného zariadenia, za predpokladu, že nové zariadenie je selektívnejšie a vyhovuje uznaným enviromentálnym kritériám a praktikám, ktoré prekračujú jestvujúce regulačné záväzky. |
| --- | --- |

3.

Okrem prípadov popísaných v odseku 2, môže fond prispievať na financovanie prvej výmeny rybolovného zariadenia, za predpokladu, že nové zariadenie je selektívnejšie a vyhovuje uznaným enviromentálnym kritériám a praktikám, ktoré prekračujú jestvujúce regulačné záväzky.

| 4. | Fond bude môcť udeľovať finančnú pomoc na konštrukciu nových plavidiel v prípade, ak:






  — | opatrenie je zahrnuté v národnom strategickom pláne s dostatočnými podrobnosťami |
| --- | --- | --- |

4.

—

opatrenie je zahrnuté v národnom strategickom pláne s dostatočnými podrobnosťami

| — | sa tým neovplyvní účinnosť národného plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva. |
| --- | --- |

—

sa tým neovplyvní účinnosť národného plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva.

Zdôvodnenie:

Aby sa zabezpečilo, že pomoc môže obsahovať ustanovenia pre vybavenie alebo modernizáciu plavidiel, aby sa zvýšil štandard flotily a s cieľom vyhnúť sa zastaralosti rybárskej flotily za podmienok, že sa tým neovplyvní účinnosť národného plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva.

Odporúčanie 14

Článok 27a

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Maloobjemový pobrežný rybolov






  1. | Na účely tohto článku sa pod „maloobjemovým pobrežným rybolovom“ rozumie rybolov realizovaný na rybárskych plavidlách o celkovej dĺžke do 12 metrov nevyužívajúcich vlečné rybolovné zariadenie, ako sú citované v tabuľke 2, prílohy I nariadenia Komisie (ES) č. 26/2004 zo dňa 30. decembra 2003 týkajúceho sa registra rybárskych plavidiel Spoločenstva (). |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Maloobjemový pobrežný rybolov

1.

Na účely tohto článku sa pod „maloobjemovým pobrežným rybolovom“ rozumie rybolov realizovaný na rybárskych plavidlách o celkovej dĺžke do 12 metrov nevyužívajúcich vlečné rybolovné zariadenie, ako sú citované v tabuľke 2, prílohy I nariadenia Komisie (ES) č. 26/2004 zo dňa 30. decembra 2003 týkajúceho sa registra rybárskych plavidiel Spoločenstva ().

| 2. | Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 27 tohto nariadenia v prospech maloobjemového pobrežného rybolovu, pomer finančnej účasti súkromnej sféry uvedený v rámci skupiny 2 tabuľky v prílohe II, sa znižuje o 20 %. |
| --- | --- |

2.

Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 27 tohto nariadenia v prospech maloobjemového pobrežného rybolovu, pomer finančnej účasti súkromnej sféry uvedený v rámci skupiny 2 tabuľky v prílohe II, sa znižuje o 20 %.

| 3. | Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 28 tohto nariadenia, platia pomery uvedené v rámci skupiny 3 prílohy II. |
| --- | --- |

3.

Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 28 tohto nariadenia, platia pomery uvedené v rámci skupiny 3 prílohy II.

| 4. | Fond môže prispievať na vyplácanie prémií pre rybárov a vlastníkov plavidiel zaoberajúcich sa maloobjemovým pobrežným rybolovom, aby:






  — | sa zlepšilo riadenie a kontrola podmienok prístupu do určitých rybolovných oblastí; |
| --- | --- | --- |

4.

Fond môže prispievať na vyplácanie prémií pre rybárov a vlastníkov plavidiel zaoberajúcich sa maloobjemovým pobrežným rybolovom, aby:

—

sa zlepšilo riadenie a kontrola podmienok prístupu do určitých rybolovných oblastí;

| — | sa podporila výroba, spracovanie a uvádzanie rybích výrobkov na trh; |
| --- | --- |

—

sa podporila výroba, spracovanie a uvádzanie rybích výrobkov na trh;

| — | sa podporovali dobrovoľné kroky vedúce k zníženiu rybárskeho úsilia s cieľom konzervácie zdrojov; |
| --- | --- |

—

sa podporovali dobrovoľné kroky vedúce k zníženiu rybárskeho úsilia s cieľom konzervácie zdrojov;

| — | sa využívali technické inovácie (techniky selektívnejšieho rybolovu prekračujúce príslušné regulačné požiadavky) nezvyšujúce rybárske úsilie; |
| --- | --- |

—

sa využívali technické inovácie (techniky selektívnejšieho rybolovu prekračujúce príslušné regulačné požiadavky) nezvyšujúce rybárske úsilie;

Platia pomery vytýčené v rámci skupiny 3 tabuľky v prílohe II tohto nariadenia.

Maloobjemový pobrežný rybolov

| 1. | Na účely tohto článku sa pod „maloobjemovým pobrežným rybolovom“ rozumie rybolov realizovaný na rybárskych plavidlách o celkovej dĺžke do 12 metrov nevyužívajúcich vlečné rybolovné zariadenie, ako je citované v tabuľke 2, prílohy I nariadenia Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 týkajúceho sa registra rybárskych plavidiel Spoločenstva (). |
| --- | --- |

1.

Na účely tohto článku sa pod „maloobjemovým pobrežným rybolovom“ rozumie rybolov realizovaný na rybárskych plavidlách o celkovej dĺžke do 12 metrov nevyužívajúcich vlečné rybolovné zariadenie, ako je citované v tabuľke 2, prílohy I nariadenia Komisie (ES) č. 26/2004 z 30. decembra 2003 týkajúceho sa registra rybárskych plavidiel Spoločenstva ().

| 2. | Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 27 tohto nariadenia v prospech maloobjemového pobrežného rybolovu, pomer finančnej účasti súkromnej sféry uvedený v rámci skupiny 2 tabuľky v prílohe II, sa znižuje o 20 %. |
| --- | --- |

2.

Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 27 tohto nariadenia v prospech maloobjemového pobrežného rybolovu, pomer finančnej účasti súkromnej sféry uvedený v rámci skupiny 2 tabuľky v prílohe II, sa znižuje o 20 %.

| 3. | Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 28 tohto nariadenia, platia pomery uvedené v rámci skupiny 3 prílohy II. |
| --- | --- |

3.

Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 28 tohto nariadenia, platia pomery uvedené v rámci skupiny 3 prílohy II.

| 4. | Fond môže prispievať na vyplácanie prémií pre rybárov a vlastníkov plavidiel
  lodí zaoberajúcich sa maloobjemovým pobrežným rybolovom, aby:






  — | sa zlepšilo riadenie a kontrola podmienok prístupu do určitých rybolovných oblastí; |
| --- | --- | --- |

4.

Fond môže prispievať na vyplácanie prémií pre rybárov a vlastníkov plavidiel
  lodí zaoberajúcich sa maloobjemovým pobrežným rybolovom, aby:

—

sa zlepšilo riadenie a kontrola podmienok prístupu do určitých rybolovných oblastí;

| — | sa podporila výroba, spracovanie a uvádzanie rybích výrobkov na trh; |
| --- | --- |

—

sa podporila výroba, spracovanie a uvádzanie rybích výrobkov na trh;

| — | sa podporovali dobrovoľné kroky vedúce k zníženiu rybárskeho úsilia s cieľom konzervácie zdrojov; |
| --- | --- |

—

sa podporovali dobrovoľné kroky vedúce k zníženiu rybárskeho úsilia s cieľom konzervácie zdrojov;

| — | sa využívali technické inovácie (techniky selektívnejšieho rybolovu prekračujúce príslušné regulačné požiadavky) nezvyšujúce rybárske úsilie; |
| --- | --- |

—

sa využívali technické inovácie (techniky selektívnejšieho rybolovu prekračujúce príslušné regulačné požiadavky) nezvyšujúce rybárske úsilie;

| — | sa podporil lov hospodársky jednoznačne málo využívaných druhov; |
| --- | --- |

—

sa podporil lov hospodársky jednoznačne málo využívaných druhov;

| — | sa podporovala obnova plavidiel pre lepší integrovaný rozvoj pobrežných oblastí; |
| --- | --- |

—

sa podporovala obnova plavidiel pre lepší integrovaný rozvoj pobrežných oblastí;

| — | sa zlepšilo bezpečnostné vybavenie na palube a zdravotné a pracovné podmienky; |
| --- | --- |

—

sa zlepšilo bezpečnostné vybavenie na palube a zdravotné a pracovné podmienky;

| — | sa zaviedlo používanie biologicky odbúrateľného rybárskeho náčinia v osobitne chránených morských oblastiach. |
| --- | --- |

—

sa zaviedlo používanie biologicky odbúrateľného rybárskeho náčinia v osobitne chránených morských oblastiach.

Platia pomery vytýčené v rámci skupiny 3 tabuľky v prílohe II tohto nariadenia.

Zdôvodnenie:

Zlepšiť vymedzenie a pole pôsobnosti článku, rovnako podnikatelia by mali byť podnecovaní k lovu hospodársky málo využívaných druhov, namiesto toho, aby sa sústreďovali iba na druhy, ktorých zdroje sú nadmerne lovené.

Odporúčanie 15

Článok 28

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Sociálno-ekonomická kompenzácia za riadenie flotily






  1. | Fond môže prispievať na financovanie sociálno-ekonomických opatrení navrhnutých členskými štátmi pre rybárov postihnutých vývojom v rybárstve, ktoré zahŕňanú:






  (a) | diverzifikáciu aktivít s výhľadom na podporu zamestnanosti pre ľudí aktívne zamestnaných v rybárskom sektore; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Sociálno-ekonomická kompenzácia za riadenie flotily

1.

Fond môže prispievať na financovanie sociálno-ekonomických opatrení navrhnutých členskými štátmi pre rybárov postihnutých vývojom v rybárstve, ktoré zahŕňanú:

(a)

diverzifikáciu aktivít s výhľadom na podporu zamestnanosti pre ľudí aktívne zamestnaných v rybárskom sektore;

| (b) | schémy rekvalifikácie v povolaniach mimo morského rybolovu; |
| --- | --- |

(b)

schémy rekvalifikácie v povolaniach mimo morského rybolovu;

| (c) | časný odchod z rybárskeho sektoru vrátane časného odchodu do dôchodku. |
| --- | --- |

(c)

časný odchod z rybárskeho sektoru vrátane časného odchodu do dôchodku.

| 2. | Fond môže takisto prispievať na financovanie doškoľovacích opatrení a stimulácie doškoľovania pre mladých rybárov, ktorí by sa prvýkrát chceli stať vlastníkmi rybárskeho plavidla. |
| --- | --- |

2.

Fond môže takisto prispievať na financovanie doškoľovacích opatrení a stimulácie doškoľovania pre mladých rybárov, ktorí by sa prvýkrát chceli stať vlastníkmi rybárskeho plavidla.

Sociálno-ekonomická kompenzácia za riadenie flotily

| 1. | Fond môže prispievať na financovanie sociálno-ekonomických opatrení navrhnutých členskými štátmi pre rybárov postihnutých vývojom v rybárstve, ktoré zahŕňanú:






  a) | diverzifikáciu aktivít s výhľadom na podporu zamestnanosti pre ľudí aktívne zamestnaných v rybárskom sektore; |
| --- | --- | --- |

1.

Fond môže prispievať na financovanie sociálno-ekonomických opatrení navrhnutých členskými štátmi pre rybárov postihnutých vývojom v rybárstve, ktoré zahŕňanú:

a)

diverzifikáciu aktivít s výhľadom na podporu zamestnanosti pre ľudí aktívne zamestnaných v rybárskom sektore;

| b) | schémy rekvalifikácie v povolaniach mimo morského rybolovu; |
| --- | --- |

b)

schémy rekvalifikácie v povolaniach mimo morského rybolovu;

| c) | skorý odchod z rybárskeho sektoru vrátane skorého odchodu do dôchodku; |
| --- | --- |

c)

skorý odchod z rybárskeho sektoru vrátane skorého odchodu do dôchodku;

| d) | zmiernenie následkov dočasných zákazov lovu rýb; |
| --- | --- |

d)

zmiernenie následkov dočasných zákazov lovu rýb;

| e) | odbúranie pracovných miest na plavidle, ktorého sa týkajú opatrenia na definitívne zastavenie rybárskych aktivít. |
| --- | --- |

e)

odbúranie pracovných miest na plavidle, ktorého sa týkajú opatrenia na definitívne zastavenie rybárskych aktivít.

| 2. | Fond môže takisto prispievať na financovanie doškoľovacích opatrení a stimulácie doškoľovania pre mladých rybárov, ktorí by sa prvýkrát chceli stať vlastníkmi rybárskeho plavidla. |
| --- | --- |

2.

Fond môže takisto prispievať na financovanie doškoľovacích opatrení a stimulácie doškoľovania pre mladých rybárov, ktorí by sa prvýkrát chceli stať vlastníkmi rybárskeho plavidla.

Zdôvodnenie

Je samozrejmé, že žiaden podnik by nemal byť hospodársky postihnutý kvôli úradným zákazom rybolovu. Okrem toho budú mať opatrenia v rámci prispôsobovania úsilia vynakladaného v oblasti rybolovu za následok odbúravanie rybárskych jednotiek a príslušných pracovných miest. Socio-ekonomické opatrenia musia tiež chrániť členov posádky postihnutých opatreniami na definitívne pozastavenie rybárskych aktivít plavidla, tak ako to stanovuje v súčasnosti platný zákon.

Odporúčanie 16

Článok 30

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Opatrenia prichádzajúce do úvahy






  1. | Fond bude pomáhať pri investíciách tak, že pomôže dosiahnuť jeden alebo viac z nasledovných cieľov:






  a) | diverzifikácia v prospech nových druhov a produkcia druhov, ktoré majú dobré vyhliadky presadiť sa na trhu; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Opatrenia prichádzajúce do úvahy

1.

Fond bude pomáhať pri investíciách tak, že pomôže dosiahnuť jeden alebo viac z nasledovných cieľov:

a)

diverzifikácia v prospech nových druhov a produkcia druhov, ktoré majú dobré vyhliadky presadiť sa na trhu;

| b) | zavedenie metód chovu, ktoré podstatne znižujú vplyv na životné prostredie, v porovnaní s bežnou praxou v rybolovnom sektore; |
| --- | --- |

b)

zavedenie metód chovu, ktoré podstatne znižujú vplyv na životné prostredie, v porovnaní s bežnou praxou v rybolovnom sektore;

| c) | podpora tradičným akvakultúrnym aktivitám dôležitým pre zachovanie tak ekonomických, ako aj sociálnych štruktúr a životného prostredia; |
| --- | --- |

c)

podpora tradičným akvakultúrnym aktivitám dôležitým pre zachovanie tak ekonomických, ako aj sociálnych štruktúr a životného prostredia;

| d) | opatrenia všeobecného záujmu týkajúce sa akvakultúry, ako sú citované v kapitole III tohto titulu, a profesionálne školenie; |
| --- | --- |

d)

opatrenia všeobecného záujmu týkajúce sa akvakultúry, ako sú citované v kapitole III tohto titulu, a profesionálne školenie;

| e) | kompenzácia za použitie akvakultúrnych výrobných metód pomáhajúcich chrániť životné prostredie a konzervovať prírodu; |
| --- | --- |

e)

kompenzácia za použitie akvakultúrnych výrobných metód pomáhajúcich chrániť životné prostredie a konzervovať prírodu;

| f) | zavedenie opatrení na ochranu zdravia ľudí zvierat. |
| --- | --- |

f)

zavedenie opatrení na ochranu zdravia ľudí zvierat.

| 2. | Investičná pomoc bude vyhradená pre najmenšie a malé firmy. |
| --- | --- |

2.

Investičná pomoc bude vyhradená pre najmenšie a malé firmy.

Opatrenia prichádzajúce do úvahy

| 1. | Fond bude pomáhať pri investíciách tak, že pomôže dosiahnuť jeden alebo viac z nasledovných cieľov:







  a) | diverzifikácia v prospech nových druhov a produkcia druhov, ktoré majú dobré vyhliadky presadiť sa na trhu; |
| --- | --- | --- |

1.

Fond bude pomáhať pri investíciách tak, že pomôže dosiahnuť jeden alebo viac z nasledovných cieľov:

a)

diverzifikácia v prospech nových druhov a produkcia druhov, ktoré majú dobré vyhliadky presadiť sa na trhu;

| b) | zavedenie metód chovu, ktoré podstatne znižujú vplyv na životné prostredie, v porovnaní s bežnou praxou v rybolovnom sektore; |
| --- | --- |

b)

zavedenie metód chovu, ktoré podstatne znižujú vplyv na životné prostredie, v porovnaní s bežnou praxou v rybolovnom sektore;

| c) | podpora tradičným akvakultúrnym aktivitám dôležitým pre zachovanie tak ekonomických, ako aj sociálnych štruktúr a životného prostredia; |
| --- | --- |

c)

podpora tradičným akvakultúrnym aktivitám dôležitým pre zachovanie tak ekonomických, ako aj sociálnych štruktúr a životného prostredia;

| d) | opatrenia všeobecného záujmu týkajúce sa akvakultúry, ako sú citované v kapitole III tohto titulu, a profesionálne školenie; |
| --- | --- |

d)

opatrenia všeobecného záujmu týkajúce sa akvakultúry, ako sú citované v kapitole III tohto titulu, a profesionálne školenie;

| e) | kompenzácia za použitie akvakultúrnych výrobných metód pomáhajúcich chrániť životné prostredie a konzervovať prírodu; |
| --- | --- |

e)

kompenzácia za použitie akvakultúrnych výrobných metód pomáhajúcich chrániť životné prostredie a konzervovať prírodu;

| f) | zavedenie opatrení na ochranu zdravia ľudí zvierat. |
| --- | --- |

f)

zavedenie opatrení na ochranu zdravia ľudí zvierat.

| 2. | Investičná pomoc bude vyhradená pre najmenšie a malé firmy. |
| --- | --- |

2.

Zdôvodnenie:

EFF prispieva k vytváraniu pracovných miest a nových ekonomických aktivít v sektore akvakultúry a v oblasti spracovania a marketingu produktov. Tento potenciál by nemal byť vyhradený len pre transformáciu mikro a malých podnikov. Členské štáty budú môcť stanoviť priority v rámci svojich možností v oblasti poskytovania pomoci projektom s väčšou účinnosťou pre socio-ekonomický rozvoj rybárskeho sektoru a oblastí závislých na rybolove.

Odporúčanie 17

Článok 33

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Investície do spracovania a marketingu






  1. | Fond môže podporovať, pri osobitnej stratégii, ktorú treba zahrnúť do národných strategických plánov, investície do spracovania rybích a akvakultúrnych produktov pre priamu konzumáciu ľuďmi a uvádzanie na trh. Táto pomoc je obmedzená na malé a najmenšie podniky. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Investície do spracovania a marketingu

1.

Fond môže podporovať, pri osobitnej stratégii, ktorú treba zahrnúť do národných strategických plánov, investície do spracovania rybích a akvakultúrnych produktov pre priamu konzumáciu ľuďmi a uvádzanie na trh. Táto pomoc je obmedzená na malé a najmenšie podniky.

Investície do spracovania a marketingu

| 1. | Fond môže podporovať, pri osobitnej stratégii, ktorú treba zahrnúť do národných strategických plánov, investície do spracovania rybích a akvakultúrnych produktov pre priamu konzumáciu ľuďmi a uvádzanie na trh. Táto pomoc je obmedzená na malé a najmenšie podniky. |
| --- | --- |

1.

Fond môže podporovať, pri osobitnej stratégii, ktorú treba zahrnúť do národných strategických plánov, investície do spracovania rybích a akvakultúrnych produktov pre priamu konzumáciu ľuďmi a uvádzanie na trh. Táto pomoc je obmedzená na malé a najmenšie podniky.

Zdôvodnenie:

EFF prispieva k vytváraniu pracovných miest a nových ekonomických aktivít v sektore akvakultúry a v oblasti spracovania a marketingu produktov. Tento potenciál by nemal byť vyhradený len pre transformáciu mikro a malých podnikov. Členské štáty budú môcť stanoviť priority v rámci svojich možností v oblasti poskytovania pomoci projektom s väčšou účinnosťou pre socio-ekonomický rozvoj rybárskeho sektoru a oblastí závislých na rybolove.

Odporúčanie 18

Článok 34.2

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| | g) | pridanie hodnoty pri zdroji ako napríklad primárne a sekundárne spracovanie. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

g)

Zdôvodnenie:

Ide o jeden z hlavných cieľov mnohých súčasných stratégií, ktorý podporuje významný hospodársky rozvoj v nových a existujúcich spracovateľských podnikoch.

Odporúčanie 19

Článok 36

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| | e) | prispievať k prvotným zriaďovacím nákladom kolektívnych skupín v sektore rybného hospodárstva. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

e)

Zdôvodnenie:

Pomoc projektom kolektívami je vítaná. Kolektívne akcie si však často vyžadujú vytvorenie nových organizácií, preto by sa mala pomoc s prvotnými zriaďovacími nákladmi zahrnúť do pomoci.

Odporúčanie 20

Článok 38.2

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| | f) | pomoc pri modernizácii rybárskych trhov na nábreží. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

f)

Zdôvodnenie:

Ide o oblasť, kde pridaná hodnota pomáha podoprieť ostatné investície uvedené v článku.

Odporúčanie 21

Článok 39 ods. 3

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| i) | Investície sa budú týkať:






  a) | vedenia národných a nadnárodných reklamných kampaní; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

i)

Investície sa budú týkať:

a)

vedenia národných a nadnárodných reklamných kampaní;

| b) | likvidácie nadbytočných alebo nedostatočne preskúmaných druhov, ktoré sa vyhadzujú, alebo ktoré nie sú obchodne zaujímavé; |
| --- | --- |

b)

likvidácie nadbytočných alebo nedostatočne preskúmaných druhov, ktoré sa vyhadzujú, alebo ktoré nie sú obchodne zaujímavé;

| c) | zavedenia politiky kontroly kvality pre rybárske a akvakultúrne produkty; |
| --- | --- |

c)

zavedenia politiky kontroly kvality pre rybárske a akvakultúrne produkty;

| d) | podpory produktov získavaných s použitím metód vyznačujúcich sa nízkym vplyvom na životné prostredie; |
| --- | --- |

d)

podpory produktov získavaných s použitím metód vyznačujúcich sa nízkym vplyvom na životné prostredie;

| e) | podpory produktov uznaných v rámci ustanovení nariadenia (EHS) č. 2081/92; |
| --- | --- |

e)

podpory produktov uznaných v rámci ustanovení nariadenia (EHS) č. 2081/92;

| f) | certifikátov kvality; |
| --- | --- |

f)

certifikátov kvality;

| g) | značenia vrátane značenia produktov nachytaných s pomocou environmentálne priaznivých metód rybolovu; |
| --- | --- |

g)

značenia vrátane značenia produktov nachytaných s pomocou environmentálne priaznivých metód rybolovu;

| h) | kampaní reklamy produktov alebo kampaní na zlepšenie obrazu rybárskeho sektoru; |
| --- | --- |

h)

kampaní reklamy produktov alebo kampaní na zlepšenie obrazu rybárskeho sektoru;

| i) | zavedenia prieskumov trhu. |
| --- | --- |

i)

zavedenia prieskumov trhu.

| 3. | Investície sa budú týkať:






  a) | vedenia národných a nadnárodných reklamných kampaní; |
| --- | --- | --- |

3.

Investície sa budú týkať:

a)

vedenia národných a nadnárodných reklamných kampaní;

| b) | likvidácie nadbytočných alebo nedostatočne preskúmaných druhov, ktoré sa bežne vyhadzujú, alebo ktoré nie sú obchodne zaujímavé; |
| --- | --- |

b)

likvidácie nadbytočných alebo nedostatočne preskúmaných druhov, ktoré sa bežne vyhadzujú, alebo ktoré nie sú obchodne zaujímavé;

| c) | zavedenia politiky kontroly kvality pre rybárske a akvakultúrne produkty; |
| --- | --- |

c)

zavedenia politiky kontroly kvality pre rybárske a akvakultúrne produkty;

| d) | podpory produktov získavaných s použitím metód vyznačujúcich sa nízkym vplyvom na životné prostredie; |
| --- | --- |

d)

podpory produktov získavaných s použitím metód vyznačujúcich sa nízkym vplyvom na životné prostredie;

| e) | podpory produktov uznaných v rámci ustanovení nariadenia (EHS) č. 2081/92; |
| --- | --- |

e)

podpory produktov uznaných v rámci ustanovení nariadenia (EHS) č. 2081/92;

| f) | certifikátov kvality; |
| --- | --- |

f)

certifikátov kvality;

| g) | značenia vrátane značenia produktov nachytaných s pomocou environmentálne priaznivých metód rybolovu; |
| --- | --- |

g)

značenia vrátane značenia produktov nachytaných s pomocou environmentálne priaznivých metód rybolovu;

| h) | kampaní reklamy produktov alebo kampaní na zlepšenie obrazu rybárskeho sektoru; |
| --- | --- |

h)

kampaní reklamy produktov alebo kampaní na zlepšenie obrazu rybárskeho sektoru;

| i) | zavedenia prieskumov trhu; |
| --- | --- |

i)

zavedenia prieskumov trhu;

| j) | podpory vytvárania a činnosti organizácií výrobcov v sektore rybného hospodárstva. |
| --- | --- |

j)

podpory vytvárania a činnosti organizácií výrobcov v sektore rybného hospodárstva.

Zdôvodnenie:

Prvá časť navrhovaných zmien zlepšuje pochopenie a druhá časť sa zameriava na zabezpečenie podpory organizácii sa musí zachovať, berúc do úvahy pozitívne účinky, ktoré mali fondy FIFG pri podpore rybárskych produktov prostredníctvom týchto opatrení.

Odporúčanie 22

Článok 41

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Modifikácia alebo opätovného zaradenie rybárskych plavidiel
  Fond môže podporovať modifikáciu rybárskych lodí na účely výcviku alebo výskumu v rybárskom sektore zo strany verejných alebo poloverejných inštitúcií, pod vlajkou členského štátu.
  Fond môže podporiť akcie za účelom opätovného zaradenia rybárskeho plavidla do neziskových aktivít mimo profesionálneho rybolovu. | Modifikácia alebo opätovného zaradenie rybárskych plavidiel
  Fond môže podporovať modifikáciu rybárskych lodí na účely výcviku alebo výskumu v rybárskom sektore zo strany verejných alebo poloverejných inštitúcií, pod vlajkou členského štátu.
  Fond môže podporiť akcie za účelom opätovného zaradenia rybárskeho plavidla do neziskových aktivít mimo profesionálneho rybolovu. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Modifikácia alebo opätovného zaradenie rybárskych plavidiel

Fond môže podporovať modifikáciu rybárskych lodí na účely výcviku alebo výskumu v rybárskom sektore zo strany verejných alebo poloverejných inštitúcií, pod vlajkou členského štátu.

Fond môže podporiť akcie za účelom opätovného zaradenia rybárskeho plavidla do neziskových aktivít mimo profesionálneho rybolovu.

Modifikácia alebo opätovného zaradenie rybárskych plavidiel

Fond môže podporovať modifikáciu rybárskych lodí na účely výcviku alebo výskumu v rybárskom sektore zo strany verejných alebo poloverejných inštitúcií, pod vlajkou členského štátu.

Fond môže podporiť akcie za účelom opätovného zaradenia rybárskeho plavidla do neziskových aktivít mimo profesionálneho rybolovu.

Zdôvodnenie:

Môže sa podporiť použitie rybárskych plavidiel na iné aktivity, vrátane ziskových, ak sa netýkajú aktivít súvisiacich s profesionálnym rybolovom. Viacročné orientačné programy v oblasti rybárskych flotíl v platnosti do r. 2002 by boli dosiahli lepšie výsledky, ak by sa bolo povolilo využívanie plavidiel aj v oblastiach nesúvisiacich s rybolovom, vrátane komerčných účelov (napr. turizmus).

Odporúčanie 23

Článok 42

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 1. | Fond bude poskytovať pomoc, okrem iných nástrojov Spoločenstva, pre trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v pobrežných rybárskych oblastiach, ktoré sú oprávnené poberať pomoc ako súčasť celkovej stratégie, ktorá sa snaží o podporu implementácie cieľov spoločnej politiky rybného hospodárstva, berúc do úvahy hlavne jej socio-ekonomické dôsledky. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

1.

Fond bude poskytovať pomoc, okrem iných nástrojov Spoločenstva, pre trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v pobrežných rybárskych oblastiach, ktoré sú oprávnené poberať pomoc ako súčasť celkovej stratégie, ktorá sa snaží o podporu implementácie cieľov spoločnej politiky rybného hospodárstva, berúc do úvahy hlavne jej socio-ekonomické dôsledky.

| 2. | Opatrenia pre udržateľný rozvoj pobrežných rybolovných oblastí budú usilovať o:






  (a) | udržanie ekonomickej a sociálnej prosperity týchto oblastí a zhodnotenie rybárskych a akvakultúrnych produktov; |
| --- | --- | --- |

2.

Opatrenia pre udržateľný rozvoj pobrežných rybolovných oblastí budú usilovať o:

(a)

udržanie ekonomickej a sociálnej prosperity týchto oblastí a zhodnotenie rybárskych a akvakultúrnych produktov;

| (b) | udržanie a rozvoj pracovných príležitostí v pobrežných rybolovných oblastiach prostredníctvom podpory diverzifikácie alebo ekonomickej a sociálnej reštrukturalizácie oblastí, ktoré čelia sociálno-ekonomickým ťažkostiam v dôsledku zmien v rybárskom sektore; |
| --- | --- |

(b)

udržanie a rozvoj pracovných príležitostí v pobrežných rybolovných oblastiach prostredníctvom podpory diverzifikácie alebo ekonomickej a sociálnej reštrukturalizácie oblastí, ktoré čelia sociálno-ekonomickým ťažkostiam v dôsledku zmien v rybárskom sektore;

| (c) | podporu kvality pobrežného životného prostredia; |
| --- | --- |

(c)

podporu kvality pobrežného životného prostredia;

| (d) | podporu a rozvoj spolupráce medzi národnými a nadnárodnými pobrežnými rybolovnými oblasťami. |
| --- | --- |

(d)

podporu a rozvoj spolupráce medzi národnými a nadnárodnými pobrežnými rybolovnými oblasťami.

| 3. | Každý členský štát zahrnie do svojho operačného programu zoznam oblastí, ktoré dozreli pre podporu z fondu v rámci udržateľného rozvoja pobrežných oblastí.
  Pobrežná rybolovná oblasť je vo všeobecnosti menšia než NUTS III, s pobrežím mora alebo jazera, alebo vrátane ústia rieky, ktoré má súvislosť s rybolovom. Územie musí byť z geografického, oceánografického, ekonomického a sociálneho hľadiska dostatočne súvislé.
  Oblasť musí byť riedko zaľudnená, musí mať značný podiel zamestnanosti v rybárskom sektore, rybolov musí byť na ústupe, a v oblasti nesmie byť žiadna obec nad 100 000 obyvateľov. |
| --- | --- |

3.

Každý členský štát zahrnie do svojho operačného programu zoznam oblastí, ktoré dozreli pre podporu z fondu v rámci udržateľného rozvoja pobrežných oblastí.

Pobrežná rybolovná oblasť je vo všeobecnosti menšia než NUTS III, s pobrežím mora alebo jazera, alebo vrátane ústia rieky, ktoré má súvislosť s rybolovom. Územie musí byť z geografického, oceánografického, ekonomického a sociálneho hľadiska dostatočne súvislé.

Oblasť musí byť riedko zaľudnená, musí mať značný podiel zamestnanosti v rybárskom sektore, rybolov musí byť na ústupe, a v oblasti nesmie byť žiadna obec nad 100 000 obyvateľov.

| 4. | Členský štát bude informovať Komisiu o oblastiach pripadajúcich do úvahy podľa odseku |
| --- | --- |

4.

Členský štát bude informovať Komisiu o oblastiach pripadajúcich do úvahy podľa odseku

| 1. | Fond bude poskytovať pomoc, okrem iných nástrojov Spoločenstva, pre trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v pobrežných rybárskych oblastiach a hlavne okrajových prímorských oblastiach, ktoré sú oprávnené poberať pomoc ako súčasť celkovej stratégie, ktorá sa snaží o podporu implementácie cieľov spoločnej politiky rybného hospodárstva, berúc do úvahy hlavne jej socio-ekonomické dôsledky. |
| --- | --- |

1.

Fond bude poskytovať pomoc, okrem iných nástrojov Spoločenstva, pre trvalo udržateľný rozvoj a zlepšovanie kvality života v pobrežných rybárskych oblastiach a hlavne okrajových prímorských oblastiach, ktoré sú oprávnené poberať pomoc ako súčasť celkovej stratégie, ktorá sa snaží o podporu implementácie cieľov spoločnej politiky rybného hospodárstva, berúc do úvahy hlavne jej socio-ekonomické dôsledky.

| 2. | Opatrenia pre udržateľný rozvoj pobrežných rybolovných oblastí budú usilovať o:






  (a) | udržanie ekonomickej a sociálnej prosperity týchto oblastí a zhodnotenie rybárskych a akvakultúrnych produktov; |
| --- | --- | --- |

2.

Opatrenia pre udržateľný rozvoj pobrežných rybolovných oblastí budú usilovať o:

(a)

udržanie ekonomickej a sociálnej prosperity týchto oblastí a zhodnotenie rybárskych a akvakultúrnych produktov;

| (b) | udržanie a rozvoj pracovných príležitostí v pobrežných rybolovných oblastiach prostredníctvom podpory diverzifikácie alebo ekonomickej a sociálnej reštrukturalizácie oblastí, ktoré čelia sociálno-ekonomickým ťažkostiam v dôsledku zmien v rybárskom sektore; |
| --- | --- |

(b)

udržanie a rozvoj pracovných príležitostí v pobrežných rybolovných oblastiach prostredníctvom podpory diverzifikácie alebo ekonomickej a sociálnej reštrukturalizácie oblastí, ktoré čelia sociálno-ekonomickým ťažkostiam v dôsledku zmien v rybárskom sektore;

| (c) | podporu kvality pobrežného životného prostredia; |
| --- | --- |

(c)

podporu kvality pobrežného životného prostredia;

| (d) | podporu a rozvoj spolupráce medzi národnými a nadnárodnými pobrežnými rybolovnými oblasťami. |
| --- | --- |

(d)

podporu a rozvoj spolupráce medzi národnými a nadnárodnými pobrežnými rybolovnými oblasťami.

| 3. | Každý členský štát zahrnie do svojho operačného programu zoznam oblastí, ktoré dozreli pre podporu z fondu v rámci udržateľného rozvoja pobrežných oblastí.
  Pobrežná rybolovná oblasť je vo všeobecnosti menšia než NUTS III, s pobrežím mora alebo jazera, alebo vrátane ústia rieky, ktoré má súvislosť s rybolovom. Územie musí byť z geografického, oceánografického, ekonomického a sociálneho hľadiska dostatočne súvislé.

  Oblasť musí byť riedko zaľudnená, musí mať značný podiel zamestnanosti v rybárskom sektore, rybolov musí byť na ústupe, a v oblasti nesmie byť žiadna obec nad 100 000 obyvateľov. |
| --- | --- |

3.

Každý členský štát zahrnie do svojho operačného programu zoznam oblastí, ktoré dozreli pre podporu z fondu v rámci udržateľného rozvoja pobrežných oblastí.

Pobrežná rybolovná oblasť je vo všeobecnosti menšia než NUTS III, s pobrežím mora alebo jazera, alebo vrátane ústia rieky, ktoré má súvislosť s rybolovom. Územie musí byť z geografického, oceánografického, ekonomického a sociálneho hľadiska dostatočne súvislé.

Oblasť musí byť riedko zaľudnená, musí mať značný podiel zamestnanosti v rybárskom sektore, rybolov musí byť na ústupe, a v oblasti nesmie byť žiadna obec nad 100 000 obyvateľov.

| 4. | Členský štát bude informovať Komisiu o oblastiach pripadajúcich do úvahy podľa odseku |
| --- | --- |

4.

Členský štát bude informovať Komisiu o oblastiach pripadajúcich do úvahy podľa odseku

Zdôvodnenie:

Prvá časť zmien slúži na objasnenie priorít, zatiaľ čo druhá časť sa venuje skutočnosti, že v prvých dvoch odsekoch článku sa stanovujú základné smerovania opatrení. Podmienka, že musí ísť o územie z geografického, oceánografického, ekonomického a sociálneho hľadiska dostatočne súvislé, je postačujúca a nemusí sa obmedzovať na obce nepresahujúce 100 000 obyvateľov.

Odporúčanie 24

Článok 44

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| 1. | Akcie na pomoc trvalo udržateľného rozvoja pobrežných rybárskych oblastí budú realizovať na danom území skupiny miestnych verejných alebo súkromných partnerov zriadených na tento účel, ďalej len „pobrežná akčná skupina“ (PAS). Každá PAS, zriadená v súlade s právom príslušného členského štátu by sa mala vyberať transparentne po verejnej výzve na predloženie návrhov. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

1.

Akcie na pomoc trvalo udržateľného rozvoja pobrežných rybárskych oblastí budú realizovať na danom území skupiny miestnych verejných alebo súkromných partnerov zriadených na tento účel, ďalej len „pobrežná akčná skupina“ (PAS). Každá PAS, zriadená v súlade s právom príslušného členského štátu by sa mala vyberať transparentne po verejnej výzve na predloženie návrhov.

| 2. | Za operácie vykonávané z iniciatívy PAS bude v najmenej dvoch tretinách projektov zodpovedný súkromný sektor. |
| --- | --- |

2.

Za operácie vykonávané z iniciatívy PAS bude v najmenej dvoch tretinách projektov zodpovedný súkromný sektor.

| 3. | PAS sa môžu kvalifikovať na podporu z fondu za predpokladu, že vykonávajú integrované akcie v rámci miestneho rozvoja založené na procesoch vedených zdola nahor a aplikovaných na danom území, alebo na špecifickej kategórii osôb alebo typov projektov. Členský štát sa postará, aby PAS mala dostatočnú administratívnu a finančnú kapacitu na to, aby úspešne dokončila plánované akcie. |
| --- | --- |

3.

PAS sa môžu kvalifikovať na podporu z fondu za predpokladu, že vykonávajú integrované akcie v rámci miestneho rozvoja založené na procesoch vedených zdola nahor a aplikovaných na danom území, alebo na špecifickej kategórii osôb alebo typov projektov. Členský štát sa postará, aby PAS mala dostatočnú administratívnu a finančnú kapacitu na to, aby úspešne dokončila plánované akcie.

| 4. | Územie pokrývané PAS musí byť súvislé a musí mať dostatočný kritický potenciál v zmysle ľudských, finančných a ekonomických zdrojov na podporu životaschopnej rozvojovej stratégie. |
| --- | --- |

4.

Územie pokrývané PAS musí byť súvislé a musí mať dostatočný kritický potenciál v zmysle ľudských, finančných a ekonomických zdrojov na podporu životaschopnej rozvojovej stratégie.

| 5. | PAS v danom členskom štáte alebo regióne budú mať v závislosti od špecifickej povahy inštitucionálnej štruktúry formu spojeného združenia s takým štatútom, aby sa zaručilo ich správne fungovanie. |
| --- | --- |

5.

PAS v danom členskom štáte alebo regióne budú mať v závislosti od špecifickej povahy inštitucionálnej štruktúry formu spojeného združenia s takým štatútom, aby sa zaručilo ich správne fungovanie.

| 1. | Akcie na pomoc trvalo udržateľného rozvoja pobrežných rybárskych oblastí môžu byť
  budú realizované
  ť na danom území skupinami
  y miestnych verejných a/alebo súkromných partnerov zriadených na tento účel, ďalej len „pobrežná akčná skupina“ (PAS). Každá PAS, zriadená v súlade s právom príslušného členského štátu by sa mala vyberať transparentne po verejnej výzve na predloženie návrhov. |
| --- | --- |

1.

Akcie na pomoc trvalo udržateľného rozvoja pobrežných rybárskych oblastí môžu byť
  budú realizované
  ť na danom území skupinami
  y miestnych verejných a/alebo súkromných partnerov zriadených na tento účel, ďalej len „pobrežná akčná skupina“ (PAS). Každá PAS, zriadená v súlade s právom príslušného členského štátu by sa mala vyberať transparentne po verejnej výzve na predloženie návrhov.

| 2. | Za operácie vykonávané z iniciatívy PAS bude v najmenej dvoch tretinách projektov zodpovedný súkromný sektor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | PAS sa môžu kvalifikovať na podporu z fondu za predpokladu, že vykonávajú integrované akcie v rámci miestneho rozvoja založené na procesoch vedených zdola nahor a aplikovaných na danom území, alebo na špecifickej kategórii osôb alebo typov projektov. Členský štát sa postará, aby PAS mala dostatočnú administratívnu a finančnú kapacitu na to, aby úspešne dokončila plánované akcie. |
| --- | --- |

3.

PAS sa môžu kvalifikovať na podporu z fondu za predpokladu, že vykonávajú integrované akcie v rámci miestneho rozvoja založené na procesoch vedených zdola nahor a aplikovaných na danom území, alebo na špecifickej kategórii osôb alebo typov projektov. Členský štát sa postará, aby PAS mala dostatočnú administratívnu a finančnú kapacitu na to, aby úspešne dokončila plánované akcie.

| 4. | Územie pokrývané PAS musí byť súvislé a musí mať dostatočný kritický potenciál v zmysle ľudských, finančných a ekonomických zdrojov na podporu životaschopnej rozvojovej stratégie. |
| --- | --- |

4.

Územie pokrývané PAS musí byť súvislé a musí mať dostatočný kritický potenciál v zmysle ľudských, finančných a ekonomických zdrojov na podporu životaschopnej rozvojovej stratégie.

| 5. | PAS v danom členskom štáte alebo regióne budú mať v závislosti od špecifickej povahy inštitucionálnej štruktúry formu spojeného združenia s takým štatútom, aby sa zaručilo ich správne fungovanie. |
| --- | --- |

5.

PAS v danom členskom štáte alebo regióne budú mať v závislosti od špecifickej povahy inštitucionálnej štruktúry formu spojeného združenia s takým štatútom, aby sa zaručilo ich správne fungovanie.

| 6. | PAS by mali mať možnosť vymieňať si skúsenosti a osvedčené metódy so skupinami zapojenými do systému Leader. |
| --- | --- |

6.

Zdôvodnenie:

Prvá časť zmeny zlepšuje pochopenie a pružnosť pre miestne podmienky. Druhý odsek sa vypúšťa, pretože by sa nemali obmedzovať projekty, ktoré sa môžu realizovať z iniciatívy verejného sektora v tejto oblasti pôsobenia. Mala by sa uprednostniť prístup, podľa ktorého by sa mala maximálnou mierou umožniť realizácia projektov, ktoré prispievajú k splneniu stanovených cieľov bez ohľadu na to, či zodpovednosť za ne má verejný alebo súkromný sektor.

Odporúčanie 25

Článok 54

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Spôsobilosť výdavkov






  1. | Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený príjemcom na uskutočnenie nejakej operácie medzi 1. januárom 2007 a 31. decembrom 2015. Spolufinancované operácie nesmú byť ukončené pred počiatočným dátumom pre spôsobilosť. |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Spôsobilosť výdavkov

1.

Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený príjemcom na uskutočnenie nejakej operácie medzi 1. januárom 2007 a 31. decembrom 2015. Spolufinancované operácie nesmú byť ukončené pred počiatočným dátumom pre spôsobilosť.

| 2. | Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený na operácie schválené riadiacim orgánom operačného programu, alebo v rámci jeho právomoci, v súlade s kritériami vytýčenými vopred monitorovacím výborom.
  Nový výdavok zavedený pri revízii operačného programu bude spôsobilý odo dňa prijatia požiadavky na zmenu operačného programu Komisiou. |
| --- | --- |

2.

Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený na operácie schválené riadiacim orgánom operačného programu, alebo v rámci jeho právomoci, v súlade s kritériami vytýčenými vopred monitorovacím výborom.

Nový výdavok zavedený pri revízii operačného programu bude spôsobilý odo dňa prijatia požiadavky na zmenu operačného programu Komisiou.

| 3. | Pravidlá ohľadne spôsobilosti výdavku budú stanovené na národnej úrovni, okrem výnimiek, stanovených týmto nariadením. |
| --- | --- |

3.

Pravidlá ohľadne spôsobilosti výdavku budú stanovené na národnej úrovni, okrem výnimiek, stanovených týmto nariadením.

| 4. | Nasledovné výdavky nie sú spôsobilé:






  (a) | DPH; |
| --- | --- | --- |

4.

Nasledovné výdavky nie sú spôsobilé:

(a)

DPH;

| (b) | úroky z dlžoby; |
| --- | --- |

(b)

úroky z dlžoby;

| (c) | nákup pôdy v množstve nad 10 % celkových spôsobilých výdavkov pre predmetnú akciu; |
| --- | --- |

(c)

nákup pôdy v množstve nad 10 % celkových spôsobilých výdavkov pre predmetnú akciu;

| (d) | ubytovanie. |
| --- | --- |

(d)

ubytovanie.

| 5. | Ustanovenia odsekov 1 až 3 tohto článku budú platiť bez ohľadu na ustanovenia článku 45. |
| --- | --- |

5.

Ustanovenia odsekov 1 až 3 tohto článku budú platiť bez ohľadu na ustanovenia článku 45.

Spôsobilosť výdavkov

| 1. | Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený príjemcom na uskutočnenie nejakej operácie medzi 1. januárom 2007 a 31. decembrom 2015. Spolufinancované operácie nesmú byť ukončené pred počiatočným dátumom pre spôsobilosť. |
| --- | --- |

1.

Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený príjemcom na uskutočnenie nejakej operácie medzi 1. januárom 2007 a 31. decembrom 2015. Spolufinancované operácie nesmú byť ukončené pred počiatočným dátumom pre spôsobilosť.

| 2. | Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený na operácie schválené riadiacim orgánom operačného programu, alebo v rámci jeho právomoci, v súlade s kritériami vytýčenými vopred monitorovacím výborom.
  Nový výdavok zavedený pri revízii operačného programu bude spôsobilý odo dňa prijatia požiadavky na zmenu operačného programu Komisiou. |
| --- | --- |

2.

Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený na operácie schválené riadiacim orgánom operačného programu, alebo v rámci jeho právomoci, v súlade s kritériami vytýčenými vopred monitorovacím výborom.

Nový výdavok zavedený pri revízii operačného programu bude spôsobilý odo dňa prijatia požiadavky na zmenu operačného programu Komisiou.

| 3. | Pravidlá ohľadne spôsobilosti výdavku budú stanovené na národnej úrovni, okrem výnimiek, stanovených týmto nariadením. |
| --- | --- |

3.

Pravidlá ohľadne spôsobilosti výdavku budú stanovené na národnej úrovni, okrem výnimiek, stanovených týmto nariadením.

| 4. | Nasledovné výdavky nie sú spôsobilé:






  (a) | DPH; |
| --- | --- | --- |

4.

Nasledovné výdavky nie sú spôsobilé:

(a)

DPH;

| (b) | úroky z dlžoby; |
| --- | --- |

(b)

úroky z dlžoby;

| (c) | nákup pôdy v množstve nad 10 % celkových spôsobilých výdavkov pre predmetnú akciu; |
| --- | --- |

(c)

nákup pôdy v množstve nad 10 % celkových spôsobilých výdavkov pre predmetnú akciu;

| (d) | ubytovanie. |
| --- | --- |

(d)

ubytovanie.

| 5. | Ustanovenia odsekov 1 až 3 tohto článku budú platiť bez ohľadu na ustanovenia článku 45. |
| --- | --- |

5.

Ustanovenia odsekov 1 až 3 tohto článku budú platiť bez ohľadu na ustanovenia článku 45.

Zdôvodnenie:

Podpora, ktorá sa priznáva podnikom, ktoré nie sú platcami DPH, by mala môcť byť priznaná vrátane dane z pridanej hodnoty.

Náklady na ubytovanie by mali spadať do rámca spôsobilosti pre príspevok z fondu do vtedy, ak sa viažu na konkrétne projekty, ktoré môžu byť z tohto fondu podporované a predstavujú skutočné náklady v rámci takéhoto projektu.

Odporúčanie 26

Článok 63

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| c) | preskúma výsledky implementácie, hlavne dosiahnutie cieľov stanovených pre každú prioritu a predbežné hodnotenia uvedené v článku 48; |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

c)

preskúma výsledky implementácie, hlavne dosiahnutie cieľov stanovených pre každú prioritu a predbežné hodnotenia uvedené v článku 48;

| c) | preskúma výsledky implementácie, hlavne dosiahnutie cieľov stanovených pre každú prioritu a predbežné hodnotenia uvedené v článku 48, a kde je vhodné realizuje akýkoľvek prevod položiek medzi finančnými účtami, ktorý je potrebný na zabezpečenie dosiahnutia cieľov; |
| --- | --- |

c)

preskúma výsledky implementácie, hlavne dosiahnutie cieľov stanovených pre každú prioritu a predbežné hodnotenia uvedené v článku 48, a kde je vhodné realizuje akýkoľvek prevod položiek medzi finančnými účtami, ktorý je potrebný na zabezpečenie dosiahnutia cieľov;

Zdôvodnenie:

To prispeje k zjednodušeniu procesu.

Odporúčanie 27

Príloha I

| Text navrhovaný Komisiou | Zmeny a doplnenia VR |
| --- | --- |
| Skupina 2: (výrobné investície)
  opatrenia pre udržateľný rozvoj oblastí pobrežného rybárstva (článok 43); investície na palubách rybárskych plavidiel (článok 27); investície do akvakultúry (článok 30); investície do spracovania a marketingu rybárskych produktov (článok 34); podpora a rozvoj nových trhov (článok 39). | Skupina 2: (výrobné investície)
  opatrenia pre udržateľný rozvoj oblastí pobrežného rybárstva (článok 43); investície na palubách rybárskych plavidiel (článok 27); investície do akvakultúry (článok 30); investície do spracovania a marketingu rybárskych produktov (článok 34); infraštruktúra rybárskych prístavov (článok 38); podpora a rozvoj nových trhov (článok 39). |

Text navrhovaný Komisiou

Zmeny a doplnenia VR

Skupina 2: (výrobné investície)

opatrenia pre udržateľný rozvoj oblastí pobrežného rybárstva (článok 43); investície na palubách rybárskych plavidiel (článok 27); investície do akvakultúry (článok 30); investície do spracovania a marketingu rybárskych produktov (článok 34); podpora a rozvoj nových trhov (článok 39).

Skupina 2: (výrobné investície)

opatrenia pre udržateľný rozvoj oblastí pobrežného rybárstva (článok 43); investície na palubách rybárskych plavidiel (článok 27); investície do akvakultúry (článok 30); investície do spracovania a marketingu rybárskych produktov (článok 34); infraštruktúra rybárskych prístavov (článok 38); podpora a rozvoj nových trhov (článok 39).

Zdôvodnenie:

Súkromné investície do rybárskych prístavov by sa nemali vylúčiť, keďže sú v spoločnom záujme všetkých rybárov bežne využívajúcich prístav a pomáhajú zlepšovať služby ponúkané rybárom.

V Bruseli 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 107, 3.5.2002, s. 44.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 6.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2003, s. 29.

3

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/48

---

Stanovisko Výboru regiónov na:

| — | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde“ a |
| --- | --- |

—

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde“ a

| — | „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúcemu Program Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – PROGRESS“ |
| --- | --- |

—

„Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúcemu Program Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – PROGRESS“

(2005/C 164/05)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde (KOM(2004) 493 v konečnom znení – 2004/0165 (COD)),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúceho Program Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – PROGRESS (KOM(2004) 488 v konečnom znení – 2004/0158 (COD)),

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 15. júla 2004 požiadať Výbor regiónov o vypracovanie stanoviska k danej veci, v súlade s článkom 265 a článkom 148 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 5. apríla 2004 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska k tejto problematike,

so zreteľom na oznámenie Komisie „Tretia správa o hospodárskej a sociálnej súdržnosti“ (KOM(2004) 107 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie „Tretia správa o hospodárskej a sociálnej súdržnosti“ (CdR 120/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na bielu knihu Komisie nazvanú „Európske riadenie – biela kniha“ (KOM(2001) 428 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k bielej knihe Komisie s názvom „Európske riadenie – biela kniha“(CdR 103/2001 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh nariadenia Rady o Európskom sociálnom fonde (KOM(98) 131 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k „Návrhu nariadenia Rady o Európskom sociálnom fonde“ (CdR 155/ 98 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov: „Nové európske formy riadenia: Európa – rámec pre občiansku angažovanosť“ (CdR 182/2000 v konečnom znení),

so zreteľom na oznámenie Komisie: Dialóg so združeniami oblastnej samosprávy o vytváraní politiky Európskej únie (KOM(2003) 811 v konečnom znení),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 240/2004 rev 2) prijatý 8. decembra 2004 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: pani Paz Fernández Felgueroso, primátorka mesta Gijón (E-PES)),

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 23. a 24. februára 2004 (schôdza z 23. februára) jednohlasne nasledujúce stanovisko.

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | zdôrazňuje, že toto nariadenie je súčasťou balíčka nariadení k štrukturálnym fondom, ktorý Európska komisia predložila 14. júla 2004 spolu s inými legislatívnymi návrhmi. V nariadení sa spoločne stanovujú všeobecné ustanovenia o správe Európskeho sociálneho fondu (ďalej nazývaný ako „Fond“ alebo „ESF“) a tiež sa definujú aktivity, ktoré môžu byť Fondom financované v rámci cieľa „Konvergencie“ a cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“. K tomuto boli pre akcie zavedené v rámci Fondu vopred stanovené profilované opatrenia; |
| --- | --- |

1.1

zdôrazňuje, že toto nariadenie je súčasťou balíčka nariadení k štrukturálnym fondom, ktorý Európska komisia predložila 14. júla 2004 spolu s inými legislatívnymi návrhmi. V nariadení sa spoločne stanovujú všeobecné ustanovenia o správe Európskeho sociálneho fondu (ďalej nazývaný ako „Fond“ alebo „ESF“) a tiež sa definujú aktivity, ktoré môžu byť Fondom financované v rámci cieľa „Konvergencie“ a cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“. K tomuto boli pre akcie zavedené v rámci Fondu vopred stanovené profilované opatrenia;

| 1.2 | vyzdvihuje, že Fond doposiaľ v politike zamestnanosti zastával dôležitú finančnú úlohu a naštartoval dlhodobý proces vytvárania pracovných miest. Okrem toho sa v oblasti aktívnej politiky zamestnanosti na národnej, regionálnej a miestnej úrovni zasadil o mnohé opatrenia, ktoré sú hodné povšimnutia. Výbor sa spolieha na to, že jeho spojenie s Lisabonskou stratégiou bude rovnako pozitívne; |
| --- | --- |

1.2

vyzdvihuje, že Fond doposiaľ v politike zamestnanosti zastával dôležitú finančnú úlohu a naštartoval dlhodobý proces vytvárania pracovných miest. Okrem toho sa v oblasti aktívnej politiky zamestnanosti na národnej, regionálnej a miestnej úrovni zasadil o mnohé opatrenia, ktoré sú hodné povšimnutia. Výbor sa spolieha na to, že jeho spojenie s Lisabonskou stratégiou bude rovnako pozitívne;

| 1.3 | zdôrazňuje, že hlavná úloha Európskeho sociálneho fondu spočíva v posilnení hospodárskej a sociálnej súdržnosti za pomoci podpory politických opatrení členských štátov, aby sa dosiahli nasledujúce ciele: úplná zamestnanosť, zlepšenie kvality pracovných miest a produktivity práce, ako i podpora sociálneho začlenenia a zníženia regionálneho poklesu zamestnanosti podľa pravidiel smerníc a odporúčaní európskej stratégie zamestnanosti. Posledne menovaný bod bol prepracovaný v roku 2003 a prispôsobený Lisabonskej stratégii, aby bol vo väčšom súlade s politikou hospodárskej a sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje, že hlavná úloha Európskeho sociálneho fondu spočíva v posilnení hospodárskej a sociálnej súdržnosti za pomoci podpory politických opatrení členských štátov, aby sa dosiahli nasledujúce ciele: úplná zamestnanosť, zlepšenie kvality pracovných miest a produktivity práce, ako i podpora sociálneho začlenenia a zníženia regionálneho poklesu zamestnanosti podľa pravidiel smerníc a odporúčaní európskej stratégie zamestnanosti. Posledne menovaný bod bol prepracovaný v roku 2003 a prispôsobený Lisabonskej stratégii, aby bol vo väčšom súlade s politikou hospodárskej a sociálnej súdržnosti;

| 1.4 | zisťuje, že návrh nariadenia vo svojej súčasnej podobe nie je vždy úplne presný a dostatočne konkrétny. Na niektorých miestach by mala byť vytvorená súvislosť s inými právnymi nástrojmi, ktoré nie sú predmetom tohto stanoviska, čo by vymedzilo skutočnú oblasť platnosti nariadení. Toto sa týka napríklad financovania zamýšľaných akcií, uvedených v nariadení, alebo v súvislosti s prípadmi plánovaných partnerstiev. Pole pôsobnosti nariadení by tak bolo zväčšené; |
| --- | --- |

1.4

zisťuje, že návrh nariadenia vo svojej súčasnej podobe nie je vždy úplne presný a dostatočne konkrétny. Na niektorých miestach by mala byť vytvorená súvislosť s inými právnymi nástrojmi, ktoré nie sú predmetom tohto stanoviska, čo by vymedzilo skutočnú oblasť platnosti nariadení. Toto sa týka napríklad financovania zamýšľaných akcií, uvedených v nariadení, alebo v súvislosti s prípadmi plánovaných partnerstiev. Pole pôsobnosti nariadení by tak bolo zväčšené;

| 1.5 | zdôrazňuje obzvlášť svoje znepokojenie nad úlohami, ktoré boli vymedzené členským štátom a úradom samosprávy pri dozore nad cieľmi Fondu bez toho, aby boli do nich akoukoľvek formou zahrnuté regionálne a územné samosprávne celky; pripomína nutnosť silnejšieho a lepšieho prepojenia regiónov a obcí pri stanovovaní, programovaní a realizácii opatrení Fondu podľa princípu subsidiarity, s prihliadnutím na inštitucionálny systém dotyčného členského štátu; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje obzvlášť svoje znepokojenie nad úlohami, ktoré boli vymedzené členským štátom a úradom samosprávy pri dozore nad cieľmi Fondu bez toho, aby boli do nich akoukoľvek formou zahrnuté regionálne a územné samosprávne celky; pripomína nutnosť silnejšieho a lepšieho prepojenia regiónov a obcí pri stanovovaní, programovaní a realizácii opatrení Fondu podľa princípu subsidiarity, s prihliadnutím na inštitucionálny systém dotyčného členského štátu;

| 1.6 | berie na vedomie zistenia, ktoré boli prednesené v Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti k problematike starnutia európskeho obyvateľstva a o dôsledku tohto javu na svet práce. Podľa zmieneného dokumentu a najnovších zhrnutí je potrebné vychádzať z toho, že počet 15- až 64-ročných v EÚ poklesne v roku 2025 o 10 %. Dôsledkom toho narastie počet osôb starších ako 64 rokov. V skratke, starnutie obyvateľstva povedie k postupnému úbytku zárobkovo činného obyvateľstva v EÚ. Tieto prognózy zreteľne poukazujú na nutnosť pokračovania hospodárskeho rastu v EÚ, zvýšenia zamestnaneckých kvót, a zároveň zníženia počtu predčasných odchodov do dôchodku. V tejto súvislosti sa Výbor regiónov odvoláva na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie na tému: „Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a oddialiť odchod z trhu práce“(prijaté počas 56. plenárneho zasadnutia, ktoré sa konalo 29. septembra 2004); |
| --- | --- |

1.6

berie na vedomie zistenia, ktoré boli prednesené v Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti k problematike starnutia európskeho obyvateľstva a o dôsledku tohto javu na svet práce. Podľa zmieneného dokumentu a najnovších zhrnutí je potrebné vychádzať z toho, že počet 15- až 64-ročných v EÚ poklesne v roku 2025 o 10 %. Dôsledkom toho narastie počet osôb starších ako 64 rokov. V skratke, starnutie obyvateľstva povedie k postupnému úbytku zárobkovo činného obyvateľstva v EÚ. Tieto prognózy zreteľne poukazujú na nutnosť pokračovania hospodárskeho rastu v EÚ, zvýšenia zamestnaneckých kvót, a zároveň zníženia počtu predčasných odchodov do dôchodku. V tejto súvislosti sa Výbor regiónov odvoláva na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie na tému: „Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov a oddialiť odchod z trhu práce“(prijaté počas 56. plenárneho zasadnutia, ktoré sa konalo 29. septembra 2004);

| 1.7 | zastáva názor, že budúce nariadenie o ESF musí deklarovať takú politiku udržania schopnosti zárobkovej činnosti počas celého produktívneho veku, ktorá bude zameraná tak na ženy, ako i na mužov, a na rekvalifikáciu zamestnancov nad 40 rokov, s podporou začlenenia mladistvých na trh práce, čo z návrhu nariadenia nevyplýva. Pri podpore aktívnej staroby a postupného odchodu do dôchodku je nutné zastávať dôsledné kritériá; |
| --- | --- |

1.7

zastáva názor, že budúce nariadenie o ESF musí deklarovať takú politiku udržania schopnosti zárobkovej činnosti počas celého produktívneho veku, ktorá bude zameraná tak na ženy, ako i na mužov, a na rekvalifikáciu zamestnancov nad 40 rokov, s podporou začlenenia mladistvých na trh práce, čo z návrhu nariadenia nevyplýva. Pri podpore aktívnej staroby a postupného odchodu do dôchodku je nutné zastávať dôsledné kritériá;

| 1.8 | považuje za zmysluplné, zohľadniť v nariadení zvláštne hospodárske a sociálne problémy, s ktorými sú v dnešnej dobe konfrontované okrajové štátne oblasti v porovnaní s ostatnými, viac rozvinutými oblasťami európskeho kontinentu. Tieto problémy by mohli naďalej sťažovať prístup občanov k službám zamestnanosti; zastáva názor, že je nutné mať na mysli rôznorodosť sociálnych problémov a rôzne potreby v európskych štátoch; |
| --- | --- |

1.8

považuje za zmysluplné, zohľadniť v nariadení zvláštne hospodárske a sociálne problémy, s ktorými sú v dnešnej dobe konfrontované okrajové štátne oblasti v porovnaní s ostatnými, viac rozvinutými oblasťami európskeho kontinentu. Tieto problémy by mohli naďalej sťažovať prístup občanov k službám zamestnanosti; zastáva názor, že je nutné mať na mysli rôznorodosť sociálnych problémov a rôzne potreby v európskych štátoch;

| 1.9 | víta zverejnenie programu Spoločenstva pre zamestnanosť a sociálnu solidaritu PROGRESS, najmä preto, že návrh nariadenia neobsahuje žiadny odkaz na iniciatívu Spoločenstva; odporúča zvážiť zahrnutie odkazu na tento program do Návrhu nariadenia o Európskom sociálnom fonde; |
| --- | --- |

1.9

víta zverejnenie programu Spoločenstva pre zamestnanosť a sociálnu solidaritu PROGRESS, najmä preto, že návrh nariadenia neobsahuje žiadny odkaz na iniciatívu Spoločenstva; odporúča zvážiť zahrnutie odkazu na tento program do Návrhu nariadenia o Európskom sociálnom fonde;

| 1.10 | berie s potešením na vedomie koherentný a komplementárny cieľ obsiahnutý v návrhu uznesenia o programe PROGRESS. Je žiaduce, aby všetky činnosti financované štrukturálnymi fondmi, a predovšetkým tie, ktoré sú financované Európskym sociálnym fondom, boli v súlade s pravidlami koherencie, komplementarity a koncentrácie; |
| --- | --- |

1.10

berie s potešením na vedomie koherentný a komplementárny cieľ obsiahnutý v návrhu uznesenia o programe PROGRESS. Je žiaduce, aby všetky činnosti financované štrukturálnymi fondmi, a predovšetkým tie, ktoré sú financované Európskym sociálnym fondom, boli v súlade s pravidlami koherencie, komplementarity a koncentrácie;

| 1.11 | poukazuje na to, že Komisia prijala v júli 2001 „Bielu knihu o európskom riadení“ s ktorou mal byť uvedený proces smerujúci k vypracovaniu politických opatrení Európskej únie; poukazuje ďalej na to, že do vytvárania a realizácie tohto procesu by mal byť zapojený väčší počet osôb a organizácií, aby sa zväčšila transparentnosť a prenieslo sa viac zodpovednosti na všetkých zúčastnených. Intenzívnejšie zapojenie regionálnych a územno-samosprávnych celkov do tvorby politických opatrení Európskej únie tiež poukazuje na to, že títo účastníci v niektorých členských štátoch hrajú dôležitú úlohu pri vypracovávaní politických opatrení, čo svedčí o ich rastúcej zodpovednosti a o intenzívnejšom zapojení občanov a základných demokratických organizácií do procesov miestnej demokracie; zastáva názor, že toto by malo byť zohľadnené pri stanovení právnych predpisov pre štrukturálne fondy, a najmä pre Európsky sociálny fond; |
| --- | --- |

1.11

poukazuje na to, že Komisia prijala v júli 2001 „Bielu knihu o európskom riadení“ s ktorou mal byť uvedený proces smerujúci k vypracovaniu politických opatrení Európskej únie; poukazuje ďalej na to, že do vytvárania a realizácie tohto procesu by mal byť zapojený väčší počet osôb a organizácií, aby sa zväčšila transparentnosť a prenieslo sa viac zodpovednosti na všetkých zúčastnených. Intenzívnejšie zapojenie regionálnych a územno-samosprávnych celkov do tvorby politických opatrení Európskej únie tiež poukazuje na to, že títo účastníci v niektorých členských štátoch hrajú dôležitú úlohu pri vypracovávaní politických opatrení, čo svedčí o ich rastúcej zodpovednosti a o intenzívnejšom zapojení občanov a základných demokratických organizácií do procesov miestnej demokracie; zastáva názor, že toto by malo byť zohľadnené pri stanovení právnych predpisov pre štrukturálne fondy, a najmä pre Európsky sociálny fond;

| 1.12 | berie s potešením na vedomie, že v časti návrhu nariadenia, ktorá je k dispozícii, sa výslovne poukazuje na inováciu, pretože toto presne zodpovedá filozofii Lisabonskej stratégie, ktorá si kladie za cieľ vytvorenie európskeho priestoru výskumu a inovácie; |
| --- | --- |

1.12

berie s potešením na vedomie, že v časti návrhu nariadenia, ktorá je k dispozícii, sa výslovne poukazuje na inováciu, pretože toto presne zodpovedá filozofii Lisabonskej stratégie, ktorá si kladie za cieľ vytvorenie európskeho priestoru výskumu a inovácie;

| 1.13 | pokladá za pozitívne spojenie návrhu nariadenia, európskej stratégie zamestnanosti a Lisabonskej stratégie, ktorá zvýši pôsobnosť právnych a finančných nástrojov Európskej únie; vyslovuje obavu v súvislosti s nepresnosťou niektorých článkov návrhu nariadení s ohľadom na obsahové a finančné otázky, na ktoré je v tomto vyjadrení poukazované; a zastáva názor, že by pre budúce nariadenie boli výhodné konkrétnejšie ustanovenia. |
| --- | --- |

1.13

pokladá za pozitívne spojenie návrhu nariadenia, európskej stratégie zamestnanosti a Lisabonskej stratégie, ktorá zvýši pôsobnosť právnych a finančných nástrojov Európskej únie; vyslovuje obavu v súvislosti s nepresnosťou niektorých článkov návrhu nariadení s ohľadom na obsahové a finančné otázky, na ktoré je v tomto vyjadrení poukazované; a zastáva názor, že by pre budúce nariadenie boli výhodné konkrétnejšie ustanovenia.

2.   Odporúčanie Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | žiada, aby bol pri stanovení úloh ESF do článku 2 odsek 1 zahrnutý výslovný odkaz na podporu politických opatrení členských štátov týkajúcich sa princípu rovnosti príležitostí v súlade s dôležitosťou tohto princípu, ktorá vyplýva z čl. 2 Zmluvy o EÚ a z článkov 1-2 a 1-3 Zmluvy o Ústave pre Európu, ako aj v oblasti „antidiskriminácie“, ako je definované v článku 21 Charty základných práv Európskej únie, pretože návrh nariadenia žiadny takýto odkaz neobsahuje; pripomína, že budúci program PROGRESS zahŕňa oblať činnosti, ktorá je výslovne venovaná uplatňovaniu zásady antidiskriminácie, čím dáva podnet na jej zahrnutie do nariadenia; |
| --- | --- |

2.1

žiada, aby bol pri stanovení úloh ESF do článku 2 odsek 1 zahrnutý výslovný odkaz na podporu politických opatrení členských štátov týkajúcich sa princípu rovnosti príležitostí v súlade s dôležitosťou tohto princípu, ktorá vyplýva z čl. 2 Zmluvy o EÚ a z článkov 1-2 a 1-3 Zmluvy o Ústave pre Európu, ako aj v oblasti „antidiskriminácie“, ako je definované v článku 21 Charty základných práv Európskej únie, pretože návrh nariadenia žiadny takýto odkaz neobsahuje; pripomína, že budúci program PROGRESS zahŕňa oblať činnosti, ktorá je výslovne venovaná uplatňovaniu zásady antidiskriminácie, čím dáva podnet na jej zahrnutie do nariadenia;

| 2.2 | odporúča, prijať do hlavnej, existujúcej časti návrhu nariadenia okrem odkazu na Európsku stratégiu zamestnanosti aj odkaz na Lisabonskú stratégiu, pretože jej prijatím si Európska únia vytýčila cieľ vytvoriť z Únie najkonkurencieschopnejší a najdynamickejší hospodársky priestor, založený na vede, ktorý je schopný dosiahnuť trvalý hospodársky rast s väčším počtom a s lepšími pracovnými miestami a s väčšou sociálnou súdržnosťou; zastáva názor, že činnosti podporované fondom musia prispievať k dosiahnutiu tohto cieľa; |
| --- | --- |

2.2

odporúča, prijať do hlavnej, existujúcej časti návrhu nariadenia okrem odkazu na Európsku stratégiu zamestnanosti aj odkaz na Lisabonskú stratégiu, pretože jej prijatím si Európska únia vytýčila cieľ vytvoriť z Únie najkonkurencieschopnejší a najdynamickejší hospodársky priestor, založený na vede, ktorý je schopný dosiahnuť trvalý hospodársky rast s väčším počtom a s lepšími pracovnými miestami a s väčšou sociálnou súdržnosťou; zastáva názor, že činnosti podporované fondom musia prispievať k dosiahnutiu tohto cieľa;

| 2.3 | zastáva názor, že miestne a regionálne územno-samosprávne celky sa musia podieľať na vypracovaní a vykonávaní každoročne stanovených smerníc politiky zamestnanosti. Pretože sa na základe týchto smerníc stanovujú priority a tým i vhodný rámec pre využitie fondu, musia byť regionálne a územno-samosprávne celky prizvané ku konzultácii a bez obmedzenia sa podieľať na ustanovení týchto priorít. Zároveň tu ide o snahu, ktorú si Výbor vytýčil už vo svojom stanovisku k „Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde“, prijatom v dňoch 18.-19. novembra 1998 na svojom 26. plenárnom zasadnutí. Túto snahu nemožno prehliadať ani v novom programovom období 2007-2013; |
| --- | --- |

2.3

zastáva názor, že miestne a regionálne územno-samosprávne celky sa musia podieľať na vypracovaní a vykonávaní každoročne stanovených smerníc politiky zamestnanosti. Pretože sa na základe týchto smerníc stanovujú priority a tým i vhodný rámec pre využitie fondu, musia byť regionálne a územno-samosprávne celky prizvané ku konzultácii a bez obmedzenia sa podieľať na ustanovení týchto priorít. Zároveň tu ide o snahu, ktorú si Výbor vytýčil už vo svojom stanovisku k „Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde“, prijatom v dňoch 18.-19. novembra 1998 na svojom 26. plenárnom zasadnutí. Túto snahu nemožno prehliadať ani v novom programovom období 2007-2013;

| 2.4 | odporúča presnejšie definovať činnosti, plánované v oblasti vzdelávania a výchovy, ktoré sú prevažne súčasťou cieľa „konvergencie“, a rozšíriť ich na cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“; pritom odporúča zahrnúť celoživotné vzdelávanie ako jednu z konkrétnych aktivít do oblasti vzdelania; |
| --- | --- |

2.4

odporúča presnejšie definovať činnosti, plánované v oblasti vzdelávania a výchovy, ktoré sú prevažne súčasťou cieľa „konvergencie“, a rozšíriť ich na cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“; pritom odporúča zahrnúť celoživotné vzdelávanie ako jednu z konkrétnych aktivít do oblasti vzdelania;

| 2.5 | odporúča v článku 3 popri skupinách už spomenutých v návrhu – zamestnancov s nízkou kvalifikáciou, nezamestnaných prácu hľadajúcich ľudí a neaktívnych ľudí, žien, emigrantov a postihnutých osôb – výslovne poukázať na to, že všetky aktivity, ktoré sa budú vyvíjať na základe tohto článku majú za cieľ vyrovnať postavenie žien, mužov a mladých ľudí, pretože miera nezamestnanosti mladistvých v eurozóne je takmer dvojnásobne vysoká ako celková miera nezamestnanosti a nezamestnaných nad 40 rokov (mužov i ženy), ktorým vzhľadom na ich špecifické charakteristiky hrozí vylúčenie z trhu práce popri v návrhu spomenutých skupinách: starší a nízko vzdelaní pracujúci, žiadajúci o prácu a neaktívne osoby, emigranti a osoby s určitým stupňom invalidity; pozitívne hodnotí preventívny prístup v oblasti dostupnosti zamestnanosti a uistenie, že nezamestnanosť sa nebude objavovať; |
| --- | --- |

2.5

odporúča v článku 3 popri skupinách už spomenutých v návrhu – zamestnancov s nízkou kvalifikáciou, nezamestnaných prácu hľadajúcich ľudí a neaktívnych ľudí, žien, emigrantov a postihnutých osôb – výslovne poukázať na to, že všetky aktivity, ktoré sa budú vyvíjať na základe tohto článku majú za cieľ vyrovnať postavenie žien, mužov a mladých ľudí, pretože miera nezamestnanosti mladistvých v eurozóne je takmer dvojnásobne vysoká ako celková miera nezamestnanosti a nezamestnaných nad 40 rokov (mužov i ženy), ktorým vzhľadom na ich špecifické charakteristiky hrozí vylúčenie z trhu práce popri v návrhu spomenutých skupinách: starší a nízko vzdelaní pracujúci, žiadajúci o prácu a neaktívne osoby, emigranti a osoby s určitým stupňom invalidity; pozitívne hodnotí preventívny prístup v oblasti dostupnosti zamestnanosti a uistenie, že nezamestnanosť sa nebude objavovať;

| 2.6 | chcel by zdôrazniť opatrenia v článku 3, ktoré sú zamerané na plánovanú podporu najdôležitejších bodov, ďalšie vzdelávanie, celoživotné vzdelávanie a vzdelávanie v oblasti nových technológií „informácie a komunikácia“; víta, že rozširovanie a podpora investícií do ľudského kapitálu začína byť na základe svojho dosahu na prácu považovaná za jeden z kľúčových bodov. Každý z týchto hlavných bodov zmysluplne nadväzuje na Lisabonskú stratégiu; vyzdvihuje i opatrenia, ktoré smerujú k modernizácii služieb zamestnanosti a k jazykovým kurzom, ako i odkaz na sociálne hospodárstvo; odporúča pridať do článku záväzok zo strany služieb zamestnanosti vykonávať svoju činnosť v súlade s územno-samosprávnymi celkami; okrem toho navrhuje uskutočnenie špecifických akcií, smerujúcich k podpore obsadzovania vedúcich pozícií ženami; |
| --- | --- |

2.6

chcel by zdôrazniť opatrenia v článku 3, ktoré sú zamerané na plánovanú podporu najdôležitejších bodov, ďalšie vzdelávanie, celoživotné vzdelávanie a vzdelávanie v oblasti nových technológií „informácie a komunikácia“; víta, že rozširovanie a podpora investícií do ľudského kapitálu začína byť na základe svojho dosahu na prácu považovaná za jeden z kľúčových bodov. Každý z týchto hlavných bodov zmysluplne nadväzuje na Lisabonskú stratégiu; vyzdvihuje i opatrenia, ktoré smerujú k modernizácii služieb zamestnanosti a k jazykovým kurzom, ako i odkaz na sociálne hospodárstvo; odporúča pridať do článku záväzok zo strany služieb zamestnanosti vykonávať svoju činnosť v súlade s územno-samosprávnymi celkami; okrem toho navrhuje uskutočnenie špecifických akcií, smerujúcich k podpore obsadzovania vedúcich pozícií ženami;

| 2.7 | Odporúča, aby sa navýšenie hornej hranice na 10 % stanovené v čl. 3.4 návrhu nariadenia o ESF vzťahovalo na prioritu sociálneho začlenenia, (priorita c) a aby sa uplatňovala takým istým spôsobom na splnenie priority zjednodušenia prístupu k zamestnaniu (priorita b). |
| --- | --- |

2.7

Odporúča, aby sa navýšenie hornej hranice na 10 % stanovené v čl. 3.4 návrhu nariadenia o ESF vzťahovalo na prioritu sociálneho začlenenia, (priorita c) a aby sa uplatňovala takým istým spôsobom na splnenie priority zjednodušenia prístupu k zamestnaniu (priorita b).

| 2.8 | všeobecne navrhuje, aby bola vylepšená terminológia a znenie článku 3 návrhu nariadenia, pretože by pri jazykovom výklade mohli vzniknúť ťažkosti, najmä teraz, po prístupe desiatich nových štátov a z toho plynúceho prijatia nových jazykov do acquis Spoločenstva. Túto úvahu možno preniesť i na celú existujúcu časť návrhu nariadenia; |
| --- | --- |

2.8

všeobecne navrhuje, aby bola vylepšená terminológia a znenie článku 3 návrhu nariadenia, pretože by pri jazykovom výklade mohli vzniknúť ťažkosti, najmä teraz, po prístupe desiatich nových štátov a z toho plynúceho prijatia nových jazykov do acquis Spoločenstva. Túto úvahu možno preniesť i na celú existujúcu časť návrhu nariadenia;

| 2.9 | konštatuje, že hlavný bod návrhu nariadenia spočíva v úlohe členských štátov a riadiacich úradov, ako i tých účastníkov, ktorí musia zaisťovať koherenciu Fondom podporovaných činností s európskou stratégiou zamestnanosti; považuje preto za žiadúce presnejšie vysvetliť úlohu regionálnych a územno-samosprávnych celkov, ktoré musia tiež prispievať ku koherencii Fondom financovaných činností, tým skôr, že tieto činnosti sú uskutočňované na regionálnej a miestnej úrovni; zastáva názor, že je nutné brať do úvahy dôsledky, ktoré so sebou nesie požiadavka koherencie a koncentrácie na sociálnu súdržnosť, uznaná v článku 4 návrhu nariadenia; |
| --- | --- |

2.9

konštatuje, že hlavný bod návrhu nariadenia spočíva v úlohe členských štátov a riadiacich úradov, ako i tých účastníkov, ktorí musia zaisťovať koherenciu Fondom podporovaných činností s európskou stratégiou zamestnanosti; považuje preto za žiadúce presnejšie vysvetliť úlohu regionálnych a územno-samosprávnych celkov, ktoré musia tiež prispievať ku koherencii Fondom financovaných činností, tým skôr, že tieto činnosti sú uskutočňované na regionálnej a miestnej úrovni; zastáva názor, že je nutné brať do úvahy dôsledky, ktoré so sebou nesie požiadavka koherencie a koncentrácie na sociálnu súdržnosť, uznaná v článku 4 návrhu nariadenia;

| 2.10 | pozitívne hodnotí výpočet oblastí, na ktoré sa musia činnosti Fondu sústrediť a poukazuje na najväčšie problémy regiónov a obcí, vrátane schátralých mestských oblastí a zanikajúcich alebo na rybárstve závislých vidieckych oblastí; navrhuje, aby boli v článku 4 výslovne spomenuté aj „krízou postihnuté priemyselné oblasti“, pretože činnosti financované pomocou fondu tu môžu v dobe, ktorá je pre obyvateľstvo, a špeciálne pre ženy, veľmi ťažká, prispieť k lepšej sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

2.10

pozitívne hodnotí výpočet oblastí, na ktoré sa musia činnosti Fondu sústrediť a poukazuje na najväčšie problémy regiónov a obcí, vrátane schátralých mestských oblastí a zanikajúcich alebo na rybárstve závislých vidieckych oblastí; navrhuje, aby boli v článku 4 výslovne spomenuté aj „krízou postihnuté priemyselné oblasti“, pretože činnosti financované pomocou fondu tu môžu v dobe, ktorá je pre obyvateľstvo, a špeciálne pre ženy, veľmi ťažká, prispieť k lepšej sociálnej súdržnosti;

| 2.11 | víta odkaz na regionálne a územno-samosprávne celky s ohľadom na aspekty týkajúce sa riadenia a spolupráce; zastáva však názor, že regionálne a územno-samosprávne celky by pri plánovaní činností, financovaných pomocou fondu, mali byť zohľadnené podľa inštitucionálnych zvláštností dotyčného členského štátu. Pretože, ako výbor rozhodol vo svojom stanovisku k „Novým európskym rozhodovacím štruktúram: Európa – rámec pre občiansku angažovanosť“, schválenom na 36. plenárnom zasadnutí dňa 14. decembra 2000, určité otázky, ako vytváranie pracovných príležitostí alebo integráciu do spoločnosti, nemožno úspešne zvládnuť na jednej jedinej úvorni, ale vyžadujú si spoluúčasť všetkých, pričom sa musí prihliadať na princípy blízkosti a rovnomernosti; zastáva názor, že časť činností, vykonávaných v rámci fondu, by mala byť spravovaná regionálnymi a miestnymi činiteľmi. Toto by prispelo k dosiahnutiu cieľov spomínaných v uvedenom článku; |
| --- | --- |

2.11

víta odkaz na regionálne a územno-samosprávne celky s ohľadom na aspekty týkajúce sa riadenia a spolupráce; zastáva však názor, že regionálne a územno-samosprávne celky by pri plánovaní činností, financovaných pomocou fondu, mali byť zohľadnené podľa inštitucionálnych zvláštností dotyčného členského štátu. Pretože, ako výbor rozhodol vo svojom stanovisku k „Novým európskym rozhodovacím štruktúram: Európa – rámec pre občiansku angažovanosť“, schválenom na 36. plenárnom zasadnutí dňa 14. decembra 2000, určité otázky, ako vytváranie pracovných príležitostí alebo integráciu do spoločnosti, nemožno úspešne zvládnuť na jednej jedinej úvorni, ale vyžadujú si spoluúčasť všetkých, pričom sa musí prihliadať na princípy blízkosti a rovnomernosti; zastáva názor, že časť činností, vykonávaných v rámci fondu, by mala byť spravovaná regionálnymi a miestnymi činiteľmi. Toto by prispelo k dosiahnutiu cieľov spomínaných v uvedenom článku;

| 2.12 | víta odkaz na nevyhnutnosť začlenenia rôznych sociálnych partnerov a nezávislých nevládnych organizácií do programového plánovania na vhodnej oblastnej úrovni, ako aj do realizácie a kontroly činností financovaných pomocou fondu a do konzultácie s týmito partnermi; poznamenáva však, že návrh nariadenia nie je dostatočne konkrétny, a preto nalieha na to, aby bol zodpovedajúci odsek článku 5 vylepšený; odporúča skonkrétniť povahu združení zohľadňovaných v tejto oblasti – napríklad združenia zamestnancov a zamestnávateľov, ako aj vhodnú rovinu a vhodný rozsah týchto konzultácií; je znepokojený, že tento nie veľmi konkrétny článok nemohol preukázať svoju použiteľnosť v praxi; chcel by poukázať na oznámenie Komisie „Dialóg so združeniami oblastnej samosprávy o vytváraní politiky Európskej únie“, zverejnené dňa 19. decembra 2003, ktorého hlavný cieľ spočíval v tom, aby sa otvorila aj regionálnym účastníkom cez ich združenia možnosť vyjadrovať sa a prispievať k realizovaniu európskej politiky; |
| --- | --- |

2.12

víta odkaz na nevyhnutnosť začlenenia rôznych sociálnych partnerov a nezávislých nevládnych organizácií do programového plánovania na vhodnej oblastnej úrovni, ako aj do realizácie a kontroly činností financovaných pomocou fondu a do konzultácie s týmito partnermi; poznamenáva však, že návrh nariadenia nie je dostatočne konkrétny, a preto nalieha na to, aby bol zodpovedajúci odsek článku 5 vylepšený; odporúča skonkrétniť povahu združení zohľadňovaných v tejto oblasti – napríklad združenia zamestnancov a zamestnávateľov, ako aj vhodnú rovinu a vhodný rozsah týchto konzultácií; je znepokojený, že tento nie veľmi konkrétny článok nemohol preukázať svoju použiteľnosť v praxi; chcel by poukázať na oznámenie Komisie „Dialóg so združeniami oblastnej samosprávy o vytváraní politiky Európskej únie“, zverejnené dňa 19. decembra 2003, ktorého hlavný cieľ spočíval v tom, aby sa otvorila aj regionálnym účastníkom cez ich združenia možnosť vyjadrovať sa a prispievať k realizovaniu európskej politiky;

| 2.13 | pozitívne hodnotí zohľadnenie profilovaných aspektov v existujúcej časti návrhu nariadenia, ktoré sa týkajú predovšetkým rovnoprávnosti oboch pohlaví. Členské štáty a riadiace orgány musia zaistiť, aby programy činnosti obsahovali popis toho, ako je podporovaná rovnoprávnosť oboch pohlaví pri plánovaní programov, ich realizácii, kontrole a ohodnotení; zastáva názor, že regionálne a územno-samosprávne celky tu môžu prispieť so svojimi praktickými skúsenosťami získanými v období programového plánovania 2000-2006, a preto sa odporúča vložiť do článku 6 odkaz na tieto územno-samosprávne celky; |
| --- | --- |

2.13

pozitívne hodnotí zohľadnenie profilovaných aspektov v existujúcej časti návrhu nariadenia, ktoré sa týkajú predovšetkým rovnoprávnosti oboch pohlaví. Členské štáty a riadiace orgány musia zaistiť, aby programy činnosti obsahovali popis toho, ako je podporovaná rovnoprávnosť oboch pohlaví pri plánovaní programov, ich realizácii, kontrole a ohodnotení; zastáva názor, že regionálne a územno-samosprávne celky tu môžu prispieť so svojimi praktickými skúsenosťami získanými v období programového plánovania 2000-2006, a preto sa odporúča vložiť do článku 6 odkaz na tieto územno-samosprávne celky;

| 2.14 | zastáva názor, že akcie, financované pomocou ESF, by mali aktívne prispieť k realizácii Smernice 2002/73 Európskeho parlamentu a Rady z 23. Septembra 2002 k uskutočňovaniu zásady rovného zaobcházania so ženami i mužmi s ohľadom na prístup k zamestnaniu, k odbornému pracovnému vzdelávaniu a k profesionálnemu rastu, ako aj s prihliadnutím na pracovné podmienky; vita skutočnosť, že rovnoprávnosť oboch pohlaví patrí k oblastiam činnosti budúceho programu PROGRESS; |
| --- | --- |

2.14

zastáva názor, že akcie, financované pomocou ESF, by mali aktívne prispieť k realizácii Smernice 2002/73 Európskeho parlamentu a Rady z 23. Septembra 2002 k uskutočňovaniu zásady rovného zaobcházania so ženami i mužmi s ohľadom na prístup k zamestnaniu, k odbornému pracovnému vzdelávaniu a k profesionálnemu rastu, ako aj s prihliadnutím na pracovné podmienky; vita skutočnosť, že rovnoprávnosť oboch pohlaví patrí k oblastiam činnosti budúceho programu PROGRESS;

| 2.15 | odporúča presne vyjadriť význam pojmu „popis“, použitého v článku 6 návrhu nariadenia, pretože pokladá za účelné, aby nariadenie neobsahovalo iba popis toho, ako je podporovaná rovnoprávnosť pohlaví, ale aj smernicu pre jej primerané použitie; odporúča preto, aby táto smernica bola vypracovaná presnejšie; |
| --- | --- |

2.15

odporúča presne vyjadriť význam pojmu „popis“, použitého v článku 6 návrhu nariadenia, pretože pokladá za účelné, aby nariadenie neobsahovalo iba popis toho, ako je podporovaná rovnoprávnosť pohlaví, ale aj smernicu pre jej primerané použitie; odporúča preto, aby táto smernica bola vypracovaná presnejšie;

| 2.16 | vyslovuje znepokojenie s ohľadom na skutočnosť, že v článku 7 chýba akýkoľvek odkaz na regionálnu a miestnu úroveň, pretože tam môže byť jednoduchšie stanovená potreba inovácií, zmienená v tomto článku. Špecifická znalosť dotyčnej východiskovej situácie je užitočná pre výskumnú a inovačnú činnosť. Územno-samosprávne celky registrujú na základe svojej blízkosti inovačné činnosti, môžu ich podporovať všetkými prostriedkami, ktoré majú k dispozícii, a umožniť tak väčší rozvoj efektívnych výskumných a inovačných činností na regionálnej a národnej úrovni; |
| --- | --- |

2.16

vyslovuje znepokojenie s ohľadom na skutočnosť, že v článku 7 chýba akýkoľvek odkaz na regionálnu a miestnu úroveň, pretože tam môže byť jednoduchšie stanovená potreba inovácií, zmienená v tomto článku. Špecifická znalosť dotyčnej východiskovej situácie je užitočná pre výskumnú a inovačnú činnosť. Územno-samosprávne celky registrujú na základe svojej blízkosti inovačné činnosti, môžu ich podporovať všetkými prostriedkami, ktoré majú k dispozícii, a umožniť tak väčší rozvoj efektívnych výskumných a inovačných činností na regionálnej a národnej úrovni;

| 2.17 | s obavou zisťuje, že boli vyškrtnuté „inovačné opatrenia“, hoci slúžili na uskutočňovanie veľmi cenných a účinných pilotných projektov pre trh práce, zamestnanosti a odborného vzdelávania; považuje za vhodné, aby existoval inovačný nástroj, ktorý sa nestratí vo všeobecnom okruhu pôsobnosti fondu a aj v budúcnosti bude za podpory a podnetov Spoločenstva zabezpečovať jednotné konanie, ktoré ďalej umožní testovať nové spôsoby postupu vo vzťahu k zamestnanosti, zamestnancom (mužom i ženám), sociálnej integrácii a k územným nerovnostiam; |
| --- | --- |

2.17

s obavou zisťuje, že boli vyškrtnuté „inovačné opatrenia“, hoci slúžili na uskutočňovanie veľmi cenných a účinných pilotných projektov pre trh práce, zamestnanosti a odborného vzdelávania; považuje za vhodné, aby existoval inovačný nástroj, ktorý sa nestratí vo všeobecnom okruhu pôsobnosti fondu a aj v budúcnosti bude za podpory a podnetov Spoločenstva zabezpečovať jednotné konanie, ktoré ďalej umožní testovať nové spôsoby postupu vo vzťahu k zamestnanosti, zamestnancom (mužom i ženám), sociálnej integrácii a k územným nerovnostiam;

| 2.18 | pozitívne oceňuje, že článok 8 návrhu nariadenia obsahuje špecifický odsek, ktorý sa venuje transnárodnej spolupráci, čím sa silnejšie akceptuje regionálny rozmer; odporúča pomocou rôznych nástrojov územnej spolupráce podporovať a ďalej posilňovať prepojenie miest, a prispievať k získavaniu väčšieho množstva skúseností so spoluprácou medzi miestnymi a/alebo regionálnymi samosprávnymi celkami, na čo výbor už poukázal vo svojom stanovisku k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

2.18

pozitívne oceňuje, že článok 8 návrhu nariadenia obsahuje špecifický odsek, ktorý sa venuje transnárodnej spolupráci, čím sa silnejšie akceptuje regionálny rozmer; odporúča pomocou rôznych nástrojov územnej spolupráce podporovať a ďalej posilňovať prepojenie miest, a prispievať k získavaniu väčšieho množstva skúseností so spoluprácou medzi miestnymi a/alebo regionálnymi samosprávnymi celkami, na čo výbor už poukázal vo svojom stanovisku k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti;

| 2.19 | vyjadruje znepokojenie s ohľadom na skutočnosť, že v článku 8, venovanému transnárodnej spolupráci, chýba akýkoľvek odkaz na regionálnu a miestnu úroveň, tým viac s ohľadom na skúsenosti získané v priebehu programového plánovania v rámci iniciatívy Spoločenstva INTRERREG, ktorá bola spravovaná regiónmi prostredníctvom samostatných riadiacich orgánov, iných než sú národné úrady; odporúča tento článok konkretizovať a presne vymedziť intervenčné modality, financovanie týchto činností, ako aj špecifickú úlohu regionálnych a územno-samosprávnych celkov; |
| --- | --- |

2.19

vyjadruje znepokojenie s ohľadom na skutočnosť, že v článku 8, venovanému transnárodnej spolupráci, chýba akýkoľvek odkaz na regionálnu a miestnu úroveň, tým viac s ohľadom na skúsenosti získané v priebehu programového plánovania v rámci iniciatívy Spoločenstva INTRERREG, ktorá bola spravovaná regiónmi prostredníctvom samostatných riadiacich orgánov, iných než sú národné úrady; odporúča tento článok konkretizovať a presne vymedziť intervenčné modality, financovanie týchto činností, ako aj špecifickú úlohu regionálnych a územno-samosprávnych celkov;

| 2.20 | s potešením konštatuje, že v návrhu nariadenia bola prijatá smernica, podľa ktorej Komisia podporuje výmenu skúseností, osvetové akcie, semináre, ako aj siete na predávanie a rozširovanie osvedčených praktík a na budovanie systému vzájomného sprostredkovávania vedomostí, aby tak zvýšila prínos ESF pre ciele Spoločenstva vo vzťahu k zamestnanosti a sociálnej integrácii; ľutuje, že návrh nariadenia neobsahuje žiadne presnejšie informácie o financovaní technickej pomoci a jej koordinácii s komplexom programov, ktoré bude potrebné uskutočniť v ďalšom období programového plánovania; požaduje preto, aby bol tento článok formulovaný konkrétnejšie; |
| --- | --- |

2.20

s potešením konštatuje, že v návrhu nariadenia bola prijatá smernica, podľa ktorej Komisia podporuje výmenu skúseností, osvetové akcie, semináre, ako aj siete na predávanie a rozširovanie osvedčených praktík a na budovanie systému vzájomného sprostredkovávania vedomostí, aby tak zvýšila prínos ESF pre ciele Spoločenstva vo vzťahu k zamestnanosti a sociálnej integrácii; ľutuje, že návrh nariadenia neobsahuje žiadne presnejšie informácie o financovaní technickej pomoci a jej koordinácii s komplexom programov, ktoré bude potrebné uskutočniť v ďalšom období programového plánovania; požaduje preto, aby bol tento článok formulovaný konkrétnejšie;

| 2.21 | za pozitívne považuje prijatie článku k výročným a záverečným správam, ktorý konkretizuje obsah týchto správ; zastáva názor, že v týchto správach musí byť obsiahnuté aj hľadisko a stanoviská sociálnych partnerov a predstaviteľov nevládnych organizácií; |
| --- | --- |

2.21

za pozitívne považuje prijatie článku k výročným a záverečným správam, ktorý konkretizuje obsah týchto správ; zastáva názor, že v týchto správach musí byť obsiahnuté aj hľadisko a stanoviská sociálnych partnerov a predstaviteľov nevládnych organizácií;

| 2.22 | vyjadruje obavu s ohľadom na nepresnosť niektorých odsekov článku k spôsobilosti výdavkov. Uvádza sa pojem „nepriamych nákladov“ projektu na paušálnom základe, a to až do výšky 20 % priamych nákladov stanovených pre tento projekt s ohľadom na niektoré nešpecifikované faktory; odporúča, aby konečné znenie tohto predpisu bolo formulované konkrétnejšie, pretože nepresnosti v podobných otázkach vedú ku komplikáciám pri administratíve a k neefektívnym výdavkom, čo je v rozpore so zásadou kvalitného finančného riadenia, ktoré Európska komisia stále pripomína. |
| --- | --- |

2.22

vyjadruje obavu s ohľadom na nepresnosť niektorých odsekov článku k spôsobilosti výdavkov. Uvádza sa pojem „nepriamych nákladov“ projektu na paušálnom základe, a to až do výšky 20 % priamych nákladov stanovených pre tento projekt s ohľadom na niektoré nešpecifikované faktory; odporúča, aby konečné znenie tohto predpisu bolo formulované konkrétnejšie, pretože nepresnosti v podobných otázkach vedú ku komplikáciám pri administratíve a k neefektívnym výdavkom, čo je v rozpore so zásadou kvalitného finančného riadenia, ktoré Európska komisia stále pripomína.

Brusel 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 51, 22.2.1999, s. 48.

1

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/53

---

Stanovisko Výboru regiónov na „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Biela kniha o službách verejného záujmu“

(2005/C 164/06)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Biela kniha o službách verejného záujmu (KOM/2004/0374 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 13. mája 2004 požiadať o konzultáciu na túto tému v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 5. apríla 2004 o poverení komisie pre hospodársku a sociálnu politiku o vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na článok 16 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o službách verejného hospodárskeho záujmu ako aj články 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 a 295 zmluvy,

so zreteľom na článok 36 európskej charty základných práv o prístupe k službám verejného hospodárskeho záujmu,

so zreteľom na článok III-122 Zmluvy o Ústave pre Európu podpísanej hlavami štátov a vlád v Ríme 29. októbra 2004,

so zreteľom na svoje stanovisko k Zelenej knihe o službách verejného záujmu (CdR 149/2003 fin) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Európskeho parlamentu k službám verejného záujmu v Európe (CdR 470/2000 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko k návrhu rozhodnutia Komisie týkajúceho sa uplatňovania ustanovení článku 86 zmluvy ES na štátnu pomoc v podobe kompenzácií za poskytovanie služieb verejného záujmu ako aj k návrhu smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Komisie 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a poskytovateľmi služieb verejného záujmu a k návrhu právneho rámca Spoločenstva pre systém štátnej pomoci v podobe kompenzácie služieb verejného záujmu (CdR 155/2004) (3),

so zreteľom na svoje stanovisko k „Návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady pre služby na vnútornom trhu“ (CdR 154/2004) (4),

so zreteľom na svoje stanovisko k Zelenej knihe Európskej komisie o verejno-súkromných partnerstvách a práve Spoločenstva o verejnom obstarávaní a koncesiách (CdR 239/2004),

so zreteľom na návrh stanoviska (Cdr 327/2004 rev 1) prijatý (8. decembra 2004) komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: p. Claudio Martini, predsedom Toskánskeho regiónu (IT – PES),

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí z 23. a 24. februára 2005 (zasadnutie z 23. februára) nasledujúce stanovisko.

1.   Názory Výboru regiónov

Úvod

| 1.1 | Biela kniha uvádza hlavné línie aktivít Komisie do roku 2006. Výbor regiónov v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi významne prispel k diskusii so širokou verejnosťou vedúcej k vypracovaniu tejto knihy. |
| --- | --- |

1.1

Biela kniha uvádza hlavné línie aktivít Komisie do roku 2006. Výbor regiónov v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi významne prispel k diskusii so širokou verejnosťou vedúcej k vypracovaniu tejto knihy.

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.2 | sa domnieva, že biela kniha poskytuje príležitosť pokračovať v diskusii o stratégiách, návrhoch a záväzkoch, ktoré kniha navrhuje. Verejné orgány a najmä regionálne a miestne orgány spolu so sociálnymi partnermi by mali prispievať k nasledujúcim bodom:






  — | nájsť správnu rovnováhu medzi verejným záujmom, ktorý je základom pre služby verejného záujmu (SVZ) a pravidlami hospodárskej súťaže v rámci postavenia, ktoré SVZ udeľuje Zmluve o Ústave, |
| --- | --- | --- |

1.2

sa domnieva, že biela kniha poskytuje príležitosť pokračovať v diskusii o stratégiách, návrhoch a záväzkoch, ktoré kniha navrhuje. Verejné orgány a najmä regionálne a miestne orgány spolu so sociálnymi partnermi by mali prispievať k nasledujúcim bodom:

—

nájsť správnu rovnováhu medzi verejným záujmom, ktorý je základom pre služby verejného záujmu (SVZ) a pravidlami hospodárskej súťaže v rámci postavenia, ktoré SVZ udeľuje Zmluve o Ústave,

| — | vymedziť právny rámec pre SVZ (hlavne čo sa týka úlohy verejných orgánov, výberu riadiacich postupov, dlhodobých záruk financovania, regulácie a hodnotenia), |
| --- | --- |

—

vymedziť právny rámec pre SVZ (hlavne čo sa týka úlohy verejných orgánov, výberu riadiacich postupov, dlhodobých záruk financovania, regulácie a hodnotenia),

| — | pristúpiť k vyhodnoteniu implementácie a účinkov sektorových smerníc o liberalizácii v sektoroch súvisiacich s elektronickou komunikáciou, poštovými službami, elektrickou energiou a plynom vzhľadom na konzultácie v rámci zelenej a bielej knihy a prípadne pripraviť revíziu týchto smerníc, |
| --- | --- |

—

pristúpiť k vyhodnoteniu implementácie a účinkov sektorových smerníc o liberalizácii v sektoroch súvisiacich s elektronickou komunikáciou, poštovými službami, elektrickou energiou a plynom vzhľadom na konzultácie v rámci zelenej a bielej knihy a prípadne pripraviť revíziu týchto smerníc,

| — | rozvíjať ciele všeobecného záujmu podľa potrieb občanov, čím by prispievali k väčšej sociálnej a územnej súdržnosti a hospodárskej súťaže schopnosti európskeho hospodárstva (lisabonský proces). V tomto kontexte je Výbor regiónov sklamaný z toho, že Európska komisia nepridelila prednostné postavenie pokračovaniu vo vypracovaní bielej knihy o službách verejného záujmu medzi inými naliehavými cieľmi pri implementácii Lisabonskej stratégie v jej oznámení „Pracovať spoločne na raste a vytváraní pracovných miest – nový štart pre Lisabonskú stratégiu
   (5)“. |
| --- | --- |

—

rozvíjať ciele všeobecného záujmu podľa potrieb občanov, čím by prispievali k väčšej sociálnej a územnej súdržnosti a hospodárskej súťaže schopnosti európskeho hospodárstva (lisabonský proces). V tomto kontexte je Výbor regiónov sklamaný z toho, že Európska komisia nepridelila prednostné postavenie pokračovaniu vo vypracovaní bielej knihy o službách verejného záujmu medzi inými naliehavými cieľmi pri implementácii Lisabonskej stratégie v jej oznámení „Pracovať spoločne na raste a vytváraní pracovných miest – nový štart pre Lisabonskú stratégiu
   (5)“.

| — | zabezpečiť demokratické, pluralitné posúdenie otvorenej diskusie so zapojením všetkých zainteresovaných strán, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť demokratické, pluralitné posúdenie otvorenej diskusie so zapojením všetkých zainteresovaných strán,

| — | zabezpečiť, aby medzinárodné pravidlá obchodovania so službami chránili cieľ umožniť všetkým občanom prístup k verejným službám, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby medzinárodné pravidlá obchodovania so službami chránili cieľ umožniť všetkým občanom prístup k verejným službám,

| — | prispôsobiť medzinárodné programy spolupráce s rozvojovými krajinami tak, aby obsahovali podporu investícií do základných služieb všeobecného záujmu a maximálny prístup verejnosti k nim. |
| --- | --- |

—

prispôsobiť medzinárodné programy spolupráce s rozvojovými krajinami tak, aby obsahovali podporu investícií do základných služieb všeobecného záujmu a maximálny prístup verejnosti k nim.

Konkrétne pripomienky k bielej knihe

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.3 | víta nasledujúce aspekty bielej knihy:






  — | uznanie skutočnosti, že Komisia, miestne a regionálne orgány a členské štáty zdieľajú zodpovednosť, |
| --- | --- | --- |

1.3

víta nasledujúce aspekty bielej knihy:

—

uznanie skutočnosti, že Komisia, miestne a regionálne orgány a členské štáty zdieľajú zodpovednosť,

| — | schválenie článku III -122 Zmluvy o Ústave zo strany Komisie ako právneho základu pre služby verejného hospodárskeho záujmu, |
| --- | --- |

—

schválenie článku III -122 Zmluvy o Ústave zo strany Komisie ako právneho základu pre služby verejného hospodárskeho záujmu,

| — | želanie poskytnúť vyššiu právnu istotu pre financovanie SVZ so súbežným uznaním práva miestnych a regionálnych orgánov zvoliť si spôsob riadenia a financovania (tento proces je naplánovaný na júl 2005, rovnako ako aj presná definícia rozlíšenia medzi SVZ a službami verejného hospodárskeho záujmu (SVHZ)), |
| --- | --- |

—

želanie poskytnúť vyššiu právnu istotu pre financovanie SVZ so súbežným uznaním práva miestnych a regionálnych orgánov zvoliť si spôsob riadenia a financovania (tento proces je naplánovaný na júl 2005, rovnako ako aj presná definícia rozlíšenia medzi SVZ a službami verejného hospodárskeho záujmu (SVHZ)),

| — | skutočnosť, že ciele SVZ budú mať prednosť pred pravidlami hospodárskej súťaže v prípade ich vzájomného rozporu (revízia sektorových smerníc sa plánuje v roku 2006), |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že ciele SVZ budú mať prednosť pred pravidlami hospodárskej súťaže v prípade ich vzájomného rozporu (revízia sektorových smerníc sa plánuje v roku 2006),

| — | prísľub vypracovať konkrétne oznámenie o sociálnych a zdravotníckych službách verejného záujmu v priebehu roku 2005, |
| --- | --- |

—

prísľub vypracovať konkrétne oznámenie o sociálnych a zdravotníckych službách verejného záujmu v priebehu roku 2005,

| — | prísľub revidovať postupy pre posudzovanie dopadu liberalizácie, |
| --- | --- |

—

prísľub revidovať postupy pre posudzovanie dopadu liberalizácie,

| — | všíma si, že aj napriek prevažne pozitívnym aspektom, biela kniha aj naďalej ponecháva významné nejasnosti a značnú mieru neistoty pre podniky a poskytovateľov služieb: |
| --- | --- |

—

všíma si, že aj napriek prevažne pozitívnym aspektom, biela kniha aj naďalej ponecháva významné nejasnosti a značnú mieru neistoty pre podniky a poskytovateľov služieb:

| — | právneho charakteru z hľadiska právnej sily legislatívy, jej výkladu a uplatňovania, |
| --- | --- |

—

právneho charakteru z hľadiska právnej sily legislatívy, jej výkladu a uplatňovania,

| — | ekonomického charakteru z hľadiska absencie spoľahlivého rámca, ktorý by zaručoval dlhodobé financovanie investícií a kompenzácií za povinnosti vyplývajúce zo SVZ, |
| --- | --- |

—

ekonomického charakteru z hľadiska absencie spoľahlivého rámca, ktorý by zaručoval dlhodobé financovanie investícií a kompenzácií za povinnosti vyplývajúce zo SVZ,

| — | v súvislosti s princípom subsidiarity a následne s právomocami a povinnosťami orgánov na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej a národnej), |
| --- | --- |

—

v súvislosti s princípom subsidiarity a následne s právomocami a povinnosťami orgánov na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej a národnej),

| — | politického charakteru v súvislosti s úlohou SVZ v európskom integračnom procese. |
| --- | --- |

—

politického charakteru v súvislosti s úlohou SVZ v európskom integračnom procese.

SVZ v európskom inštitucionálnom rámci

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.4 | zdôrazňuje, že SVZ sú súčasťou systému hodnôt, na ktorom je založená existencia EÚ a jej členských štátoch a ktorý je charakterizovaný úzkymi interakciami medzi hospodárskym a sociálnym pokrokom. Toto zároveň umožňuje fungovanie sociálneho trhového hospodárstva a dopomáha k optimalizácii občianskej účasti na európskom hospodárskom a spoločenskom živote; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že SVZ sú súčasťou systému hodnôt, na ktorom je založená existencia EÚ a jej členských štátoch a ktorý je charakterizovaný úzkymi interakciami medzi hospodárskym a sociálnym pokrokom. Toto zároveň umožňuje fungovanie sociálneho trhového hospodárstva a dopomáha k optimalizácii občianskej účasti na európskom hospodárskom a spoločenskom živote;

| 1.5 | zdôrazňuje, že poskytovanie SVZ znamená prínos pre hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, solidaritu a vytváranie pocitu spolupatričnosti k istému spoločenstvu, podporu všeobecného záujem občanov, udržateľný rozvoj aj pre budúce generácie; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje, že poskytovanie SVZ znamená prínos pre hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, solidaritu a vytváranie pocitu spolupatričnosti k istému spoločenstvu, podporu všeobecného záujem občanov, udržateľný rozvoj aj pre budúce generácie;

| 1.6 | prijíma s potešením fakt, že Komisia zaujíma postoj k stavu služieb verejného záujmu na európskej úrovni. To vytvára most medzi súčasnou situáciou, ktorá na základe zmlúv a judikatúry Európskeho súdneho dvora kladie politiku hospodárskej súťaže do stredobodu záujmu, a novým stavom, ktorý sa vytvorí Zmluvou o Ústave; |
| --- | --- |

1.6

prijíma s potešením fakt, že Komisia zaujíma postoj k stavu služieb verejného záujmu na európskej úrovni. To vytvára most medzi súčasnou situáciou, ktorá na základe zmlúv a judikatúry Európskeho súdneho dvora kladie politiku hospodárskej súťaže do stredobodu záujmu, a novým stavom, ktorý sa vytvorí Zmluvou o Ústave;

| 1.7 | vyjadruje svoju spokojnosť s tým, že princíp subsidiarity je vyjadrený vo vyhlásení: „Je predovšetkým na príslušných národných, regionálnych a miestnych orgánoch, aby definovali, organizovali, financovali a monitorovali služby verejného záujmu“. Výbor regiónov chce tiež poukázať na možnosť vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov vytvárať a zavádzať systémy zamerané na posilnenie rozhodovacej právomoci občanov, ktorí by sami určovali, kto bude dodávateľom jednotlivých služieb; |
| --- | --- |

1.7

vyjadruje svoju spokojnosť s tým, že princíp subsidiarity je vyjadrený vo vyhlásení: „Je predovšetkým na príslušných národných, regionálnych a miestnych orgánoch, aby definovali, organizovali, financovali a monitorovali služby verejného záujmu“. Výbor regiónov chce tiež poukázať na možnosť vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov vytvárať a zavádzať systémy zamerané na posilnenie rozhodovacej právomoci občanov, ktorí by sami určovali, kto bude dodávateľom jednotlivých služieb;

| 1.8 | víta, že Komisia ocenila novelizáciu súčasného článku 16 (súčasný III-122) novej Zmluvy o Ústave, ktorá zavádza prijímanie európskych zákonov prostredníctvom postupu spolurozhodovania „v rámci kompetencií Únie“, s cieľom vytvoriť jasný právny základ pre SVZ. Pretrvávanie argumentov proti všeobecnému právnemu rámcu neospravedlňuje predlžovanie súčasného stavu, kedy absencia legislatívy núti Európsky súdny dvor skôr právo vytvárať ako ho uplatňovať. Biela kniha predpokladá ďalšie zváženie možnosti vypracovania právneho rámca po ratifikácii Zmluvy o Ústave. Vzhľadom na uvedené Komisia vydá hodnotiacu správu o prípadných návrhoch; |
| --- | --- |

1.8

víta, že Komisia ocenila novelizáciu súčasného článku 16 (súčasný III-122) novej Zmluvy o Ústave, ktorá zavádza prijímanie európskych zákonov prostredníctvom postupu spolurozhodovania „v rámci kompetencií Únie“, s cieľom vytvoriť jasný právny základ pre SVZ. Pretrvávanie argumentov proti všeobecnému právnemu rámcu neospravedlňuje predlžovanie súčasného stavu, kedy absencia legislatívy núti Európsky súdny dvor skôr právo vytvárať ako ho uplatňovať. Biela kniha predpokladá ďalšie zváženie možnosti vypracovania právneho rámca po ratifikácii Zmluvy o Ústave. Vzhľadom na uvedené Komisia vydá hodnotiacu správu o prípadných návrhoch;

| 1.9 | zdôrazňuje, že existuje široká zhoda v otázke potreby objasnenia a sprehľadnenia úlohy EÚ bez toho, aby sa na ňu preniesli ďalšie kompetencie. Zdá sa, že biela kniha túto skutočnosť prijíma, keďže uznáva právomoci členských štátov a miestnych orgánov v súvislosti so službami verejného záujmu, vrátane práva, aby si tieto určili, či podniky poskytujúce služby verejného záujmu budú spadať pod súkromné alebo verejné právo. |
| --- | --- |

1.9

zdôrazňuje, že existuje široká zhoda v otázke potreby objasnenia a sprehľadnenia úlohy EÚ bez toho, aby sa na ňu preniesli ďalšie kompetencie. Zdá sa, že biela kniha túto skutočnosť prijíma, keďže uznáva právomoci členských štátov a miestnych orgánov v súvislosti so službami verejného záujmu, vrátane práva, aby si tieto určili, či podniky poskytujúce služby verejného záujmu budú spadať pod súkromné alebo verejné právo.

SVZ a politika súdržnosti

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.10 | je presvedčený, že univerzálny prístup k vysokokvalitným SVZ, poskytovaným za primerané ceny určené na základe nákladov spojených s výrobou a poskytovaním služby je základným aspektom hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v celej EÚ a že miestne orgány sú v najlepšej pozícii posúdiť potreby svojich občanov a určiť najvhodnejšiu formu a štruktúry poskytovania SVZ na svojom území; |
| --- | --- |

1.10

je presvedčený, že univerzálny prístup k vysokokvalitným SVZ, poskytovaným za primerané ceny určené na základe nákladov spojených s výrobou a poskytovaním služby je základným aspektom hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v celej EÚ a že miestne orgány sú v najlepšej pozícii posúdiť potreby svojich občanov a určiť najvhodnejšiu formu a štruktúry poskytovania SVZ na svojom území;

| 1.11 | zdôrazňuje, že cieľ územnej súdržnosti následne vyvoláva potrebu rozvíjať miestne verejné služby a celoeurópske siete poskytujúce služby. Štrukturálne fondy – nenahraditeľný nástroj európskej politiky súdržnosti – musia byť upravené tak, aby podporovali SVZ vo vzťahu k cieľom súdržnosti, s osobitným dôrazom na cezhraničnú spoluprácu a podporu SVZ v krajinách strednej a východnej Európy. |
| --- | --- |

1.11

zdôrazňuje, že cieľ územnej súdržnosti následne vyvoláva potrebu rozvíjať miestne verejné služby a celoeurópske siete poskytujúce služby. Štrukturálne fondy – nenahraditeľný nástroj európskej politiky súdržnosti – musia byť upravené tak, aby podporovali SVZ vo vzťahu k cieľom súdržnosti, s osobitným dôrazom na cezhraničnú spoluprácu a podporu SVZ v krajinách strednej a východnej Európy.

SVZ a hospodárska súťaž

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.12 | zdôrazňuje citlivé prepojenia medzi princípmi jednotného trhu a SVZ; |
| --- | --- |

1.12

zdôrazňuje citlivé prepojenia medzi princípmi jednotného trhu a SVZ;

| 1.13 | si myslí, že v dôsledku uvedeného je zabezpečenie dlhodobého financovania investícií a plnenia povinností vyplývajúcich z verejnej služby ústrednou témou pre zaručenie univerzálneho prístupu ku kvalitným SVZ v celej EÚ; |
| --- | --- |

1.13

si myslí, že v dôsledku uvedeného je zabezpečenie dlhodobého financovania investícií a plnenia povinností vyplývajúcich z verejnej služby ústrednou témou pre zaručenie univerzálneho prístupu ku kvalitným SVZ v celej EÚ;

| 1.14 | sa domnieva, že zelená kniha bola zodpovedná za zvýraznenie výhod sektorových liberalizačných politík, ale nevenovala dostatočnú pozornosť správnej rovnováhe medzi čestnou súťažou a SVZ; |
| --- | --- |

1.14

sa domnieva, že zelená kniha bola zodpovedná za zvýraznenie výhod sektorových liberalizačných politík, ale nevenovala dostatočnú pozornosť správnej rovnováhe medzi čestnou súťažou a SVZ;

| 1.15 | víta, že Komisia v bielej knihe jednoznačne uznala nezlučiteľnosť pravidiel jednotného trhu a hospodárskej súťaže na jednej strane a prevádzkovaním SVZ na strane druhej. Naďalej však pretrváva potreba celkového vyriešenia nerovnováhy medzi verejným záujmom a pravidlami hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

1.15

víta, že Komisia v bielej knihe jednoznačne uznala nezlučiteľnosť pravidiel jednotného trhu a hospodárskej súťaže na jednej strane a prevádzkovaním SVZ na strane druhej. Naďalej však pretrváva potreba celkového vyriešenia nerovnováhy medzi verejným záujmom a pravidlami hospodárskej súťaže;

| 1.16 | potvrdzuje, že využitie postupu verejného obstarávania na poverenie vykonávať verejnú službu nie je povinné a zároveň nie je podmienkou legálnosti štátnej pomoci vo forme kompenzácií verejnej služby. Na základe najnovšej judikatúry, ktorá výrazne obmedzuje myšlienku priameho poskytovania verejných služieb miestnym alebo regionálnym orgánom, zastáva ten názor, že Európska komisia by mala predložiť novelizačný návrh k legislatíve o verejnom obstarávaní za účelom stanovenia definície priameho poskytovania, s ohľadom na význam miestnej autonómie; |
| --- | --- |

1.16

potvrdzuje, že využitie postupu verejného obstarávania na poverenie vykonávať verejnú službu nie je povinné a zároveň nie je podmienkou legálnosti štátnej pomoci vo forme kompenzácií verejnej služby. Na základe najnovšej judikatúry, ktorá výrazne obmedzuje myšlienku priameho poskytovania verejných služieb miestnym alebo regionálnym orgánom, zastáva ten názor, že Európska komisia by mala predložiť novelizačný návrh k legislatíve o verejnom obstarávaní za účelom stanovenia definície priameho poskytovania, s ohľadom na význam miestnej autonómie;

| 1.17 | súhlasí s Komisiou, že cieľ vytvorenia otvoreného vnútorného trhu je zlúčiteľný s rozvojom SZV, ale domnieva sa, že je potrebné upresniť pojem „poverenie vykonávať podnikateľskú činnosť v danej oblasti“, ktorý podľa článkov 12, 81 až 89 Zmluvy o ES spôsobuje uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže na SVZ. V súčasnom štádiu sa Európsky súdny dvor prikláňa k tak širokej interpretácii pojmu „poverenie vykonávať podnikateľskú činnosť v danej oblasti“ v rámci Spoločenstva, že aj podniky poverené poskytovaním služieb verejného záujmu na úzko ohraničenej miestnej úrovni môžu spadať pod ustanovenia článku 87 Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

1.17

súhlasí s Komisiou, že cieľ vytvorenia otvoreného vnútorného trhu je zlúčiteľný s rozvojom SZV, ale domnieva sa, že je potrebné upresniť pojem „poverenie vykonávať podnikateľskú činnosť v danej oblasti“, ktorý podľa článkov 12, 81 až 89 Zmluvy o ES spôsobuje uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže na SVZ. V súčasnom štádiu sa Európsky súdny dvor prikláňa k tak širokej interpretácii pojmu „poverenie vykonávať podnikateľskú činnosť v danej oblasti“ v rámci Spoločenstva, že aj podniky poverené poskytovaním služieb verejného záujmu na úzko ohraničenej miestnej úrovni môžu spadať pod ustanovenia článku 87 Zmluvy o ES;

Rozlíšenie medzi SVZ a SVHZ

| 1.18 | vyzýva Komisiu, aby vychádzajúc zo Zmluvy o Ústave urýchlene pripravila návrh právneho rámca, ktorý by umožnil definovanie spoločných princípov ako napríklad:






  — | kritériá pre rozlišovanie medzi SVZ hospodárskeho a nehospodárskeho charakteru, |
| --- | --- | --- |

1.18

vyzýva Komisiu, aby vychádzajúc zo Zmluvy o Ústave urýchlene pripravila návrh právneho rámca, ktorý by umožnil definovanie spoločných princípov ako napríklad:

—

kritériá pre rozlišovanie medzi SVZ hospodárskeho a nehospodárskeho charakteru,

| — | všeobecné princípy a záväzky SVZ ako univerzálnosť, kontinuita, kvalita, účinnosť, dostupnosť, ochrana užívateľov a spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

všeobecné princípy a záväzky SVZ ako univerzálnosť, kontinuita, kvalita, účinnosť, dostupnosť, ochrana užívateľov a spotrebiteľov,

| — | kritériá pre potlačenie deformácií trhu, |
| --- | --- |

—

kritériá pre potlačenie deformácií trhu,

| — | právo miestnych a regionálnych orgánov poskytovať služby vo verejnom hospodárskom záujme a stanovenie pravidiel ich financovania, |
| --- | --- |

—

právo miestnych a regionálnych orgánov poskytovať služby vo verejnom hospodárskom záujme a stanovenie pravidiel ich financovania,

| — | hodnotiace mechanizmy, |
| --- | --- |

—

hodnotiace mechanizmy,

Spoločné kritériá by mali horizontálnu hodnotu pre všetky oblasti spadajúce pod komunitárnu právnu úpravu, pričom by referenčne slúžili aj pre iné sektory.

| 1.19 | zdôrazňuje, že tento právny rámec je o to dôležitejší vzhľadom na skutočnosť, že v oblasti kompenzácií služieb verejného záujmu prvé dve kritériá súdneho rozhodnutia „Altmark Trans“ (t.j. povinnosť jasne definovať poslanie služieb verejného záujmu, ktorými je príjemca pomoci poverený, a vopred objektívne a transparentne stanoviť parametre, na základe ktorých budú vypočítané kompenzačné platby) zaväzujú orgány územných správ k uzatváraniu verejných zmlúv na poskytovanie predmetných služieb. Toto úsilie môže prispieť k väčšej transparentnosti a zvýšeniu demokratickej zodpovednosti v správe služieb verejného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

1.19

zdôrazňuje, že tento právny rámec je o to dôležitejší vzhľadom na skutočnosť, že v oblasti kompenzácií služieb verejného záujmu prvé dve kritériá súdneho rozhodnutia „Altmark Trans“ (t.j. povinnosť jasne definovať poslanie služieb verejného záujmu, ktorými je príjemca pomoci poverený, a vopred objektívne a transparentne stanoviť parametre, na základe ktorých budú vypočítané kompenzačné platby) zaväzujú orgány územných správ k uzatváraniu verejných zmlúv na poskytovanie predmetných služieb. Toto úsilie môže prispieť k väčšej transparentnosti a zvýšeniu demokratickej zodpovednosti v správe služieb verejného hospodárskeho záujmu.

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.20 | sa domnieva, že pokiaľ sa nebude jasne rozlišovať medzi službami hospodárskeho a nehospodárskeho charakteru, a pokiaľ SVZ nebudú definované jasnejšie v zmluvách, dovtedy bude pretrvávať nerovnosť pri uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

1.20

sa domnieva, že pokiaľ sa nebude jasne rozlišovať medzi službami hospodárskeho a nehospodárskeho charakteru, a pokiaľ SVZ nebudú definované jasnejšie v zmluvách, dovtedy bude pretrvávať nerovnosť pri uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže;

| 1.21 | V tejto súvislosti opakuje požiadavku formulovanú vo svojom stanovisku týkajúcom sa návrhu smernice o službách „principiálne vylúčiť služby verejného záujmu z oblasti dosahu smernice (a nie len čiastočne, t.j. z dosahu princípu krajiny pôvodu), aby bolo možné vyhnúť sa prípadnej diskusii počas budúcej implementácie a potrebe harmonizovať túto oblasť v krátkom časovom období v rámci celého Spoločenstva“. Víta postoj Európskej komisie ohľadom uplatnenia princípu krajiny pôvodu v jej oznámení „Pracovať spoločne na raste a vytváraní pracovných miest – nový štart pre Lisabonskú stratégiu“. |
| --- | --- |

1.21

V tejto súvislosti opakuje požiadavku formulovanú vo svojom stanovisku týkajúcom sa návrhu smernice o službách „principiálne vylúčiť služby verejného záujmu z oblasti dosahu smernice (a nie len čiastočne, t.j. z dosahu princípu krajiny pôvodu), aby bolo možné vyhnúť sa prípadnej diskusii počas budúcej implementácie a potrebe harmonizovať túto oblasť v krátkom časovom období v rámci celého Spoločenstva“. Víta postoj Európskej komisie ohľadom uplatnenia princípu krajiny pôvodu v jej oznámení „Pracovať spoločne na raste a vytváraní pracovných miest – nový štart pre Lisabonskú stratégiu“.

| 1.22 | víta seriózny prístup k riešeniu problémov vrátane SVHZ na jednej strane a povinností vyplývajúcich zo služieb verejného záujmu na strane druhej. Vyjadruje však počudovanie nad oznámením Komisie v jej trimestrálnom pracovnom programe, že revidovaný návrh nariadenia Rady a Európskeho parlamentu o záväzkoch služieb verejného záujmu v sektore pozemnej osobnej dopravy bude uverejnený v decembri 2004, napriek tomu, že konzultácie o bielej knihe o SZV ešte nie sú zavŕšené; |
| --- | --- |

1.22

víta seriózny prístup k riešeniu problémov vrátane SVHZ na jednej strane a povinností vyplývajúcich zo služieb verejného záujmu na strane druhej. Vyjadruje však počudovanie nad oznámením Komisie v jej trimestrálnom pracovnom programe, že revidovaný návrh nariadenia Rady a Európskeho parlamentu o záväzkoch služieb verejného záujmu v sektore pozemnej osobnej dopravy bude uverejnený v decembri 2004, napriek tomu, že konzultácie o bielej knihe o SZV ešte nie sú zavŕšené;

| 1.23 | zdôrazňuje však, že biela kniha neuvádza presnú definíciu SVZ, pričom sa obmedzuje jedine na poznámku, že dodávaním tovarov a poskytovaním služieb verejného záujmu vznikajú povinnosti vyplývajúce z výkonu verejnej služby. Biela kniha uvádza deväť usmerňujúcich princípov pre stanovenie SVZ. Tieto vytvárajú rámec pre ich hodnotenie a posteriori, bez výnimky uplatňovania princípov hospodárskej súťaže. Biela kniha teda zvýrazňuje ťažkosť hľadania rovnováhy medzi SVZ a pravidlami hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

1.23

zdôrazňuje však, že biela kniha neuvádza presnú definíciu SVZ, pričom sa obmedzuje jedine na poznámku, že dodávaním tovarov a poskytovaním služieb verejného záujmu vznikajú povinnosti vyplývajúce z výkonu verejnej služby. Biela kniha uvádza deväť usmerňujúcich princípov pre stanovenie SVZ. Tieto vytvárajú rámec pre ich hodnotenie a posteriori, bez výnimky uplatňovania princípov hospodárskej súťaže. Biela kniha teda zvýrazňuje ťažkosť hľadania rovnováhy medzi SVZ a pravidlami hospodárskej súťaže;

| 1.24 | obáva sa toho, že uplatňovanie pravidiel vnútorného trhu prevláda nad primeranou ochranou SVZ. V skutočnosti všetky SVZ môžu mať hospodársky charakter s výnimkou služieb poskytovaných bezplatne verejnými orgánmi pri výkone svojich povinností; |
| --- | --- |

1.24

obáva sa toho, že uplatňovanie pravidiel vnútorného trhu prevláda nad primeranou ochranou SVZ. V skutočnosti všetky SVZ môžu mať hospodársky charakter s výnimkou služieb poskytovaných bezplatne verejnými orgánmi pri výkone svojich povinností;

| 1.25 | všíma si, že uvedené má značný dopad na zodpovednosť regionálnych a miestnych orgánov poskytovať SVZ vlastnými prostriedkami; |
| --- | --- |

1.25

všíma si, že uvedené má značný dopad na zodpovednosť regionálnych a miestnych orgánov poskytovať SVZ vlastnými prostriedkami;

| 1.26 | domnieva sa, že SVZ a SVHZ možno od seba presne rozlíšiť iba vtedy, ak sa posudzujú podľa kritérií, ktoré zaručujú základné práva, univerzálny prístup, solidaritu a trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

1.26

domnieva sa, že SVZ a SVHZ možno od seba presne rozlíšiť iba vtedy, ak sa posudzujú podľa kritérií, ktoré zaručujú základné práva, univerzálny prístup, solidaritu a trvalo udržateľný rozvoj.

SVZ v sociálnom a zdravotníckom sektore

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.27 | víta prísľub Komisie vypracovať konkrétne oznámenie o sociálnych a zdravotníckych službách vo verejnom záujme v priebehu roku 2005 za účelom stanovenia špecifických charakteristík spolu s potrebnými modernizačnými opatreniami a prekonania súčasnej právnej neistoty. V neprítomnosti jasnej legislatívy majú sociálne a zdravotnícke služby tendenciu v čoraz vyššej miere podliehať pravidlám hospodárskej súťaže na úkor ich osobitného poslania. Mobilita v rámci EÚ si zároveň vyžaduje prijatie krokov smerujúcich k nadobudnutiu práva prístupu k sociálnym a zdravotníckym službám v rámci celej EÚ. Je preto potrebné zhodnotiť špecifiká tohto sektoru, nájsť spoločné definície, vyriešiť zmiešané situácie a správne koordinovať konkrétne úlohy príslušných poskytovateľov; |
| --- | --- |

1.27

víta prísľub Komisie vypracovať konkrétne oznámenie o sociálnych a zdravotníckych službách vo verejnom záujme v priebehu roku 2005 za účelom stanovenia špecifických charakteristík spolu s potrebnými modernizačnými opatreniami a prekonania súčasnej právnej neistoty. V neprítomnosti jasnej legislatívy majú sociálne a zdravotnícke služby tendenciu v čoraz vyššej miere podliehať pravidlám hospodárskej súťaže na úkor ich osobitného poslania. Mobilita v rámci EÚ si zároveň vyžaduje prijatie krokov smerujúcich k nadobudnutiu práva prístupu k sociálnym a zdravotníckym službám v rámci celej EÚ. Je preto potrebné zhodnotiť špecifiká tohto sektoru, nájsť spoločné definície, vyriešiť zmiešané situácie a správne koordinovať konkrétne úlohy príslušných poskytovateľov;

| 1.28 | zdôrazňuje, že Komisia si musí pri vytváraní svojich návrhov vybudovať efektívny stupeň spolupráce s národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi ako aj so zainteresovanými stranami, keďže sociálne a zdravotnícke služby vo väčšine európskych krajín sú založené na princípe solidarity a kolektívneho financovania. |
| --- | --- |

1.28

zdôrazňuje, že Komisia si musí pri vytváraní svojich návrhov vybudovať efektívny stupeň spolupráce s národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi ako aj so zainteresovanými stranami, keďže sociálne a zdravotnícke služby vo väčšine európskych krajín sú založené na princípe solidarity a kolektívneho financovania.

Sektorové smernice

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.29 | si všíma, že biela kniha predpokladá vypracovanie hodnotiacej správy o účinkoch sektorových smerníc v roku 2005 a snaží sa o dosiahnutie väčšej horizontálnej koherencie v očakávaní ich zhodnotenia v nasledujúcom roku. Celoeurópske SVHZ podliehajú sektorových smerniciam vnútorného trhu: telekomunikácie, poštové služby, elektrická energia, plyn a vzdušná, námorná a cestná doprava. Tieto smernice zahŕňajú povinnosti vyplývajúce z hospodárskej súťaže ako aj povinnosti vyplývajúce z verejnej služby. Musia sa pravidelne hodnotiť, aby bolo možné ich zrevidovať. Revízie musia zhmotniť povinnosti vyplývajúce z verejnej služby, zlepšiť konzistentnosť povinností vyplývajúcich zo služby verejného záujmu v rôznych sektoroch a skvalitniť regulačný rámec. Neustále prebieha diskusia o tom, či iné SVHZ, vrátane dodávok a rozvodu vody, čistenia odpadových vôd, mestskej dopravy a verejnoprávnej televízie majú spadať pod komunitárnu právnu úpravu, a ak áno, aký právny základ je pre ne potrebné prijať (prostredie, kultúrna rôznorodosť a sloboda informácií ...). |
| --- | --- |

1.29

si všíma, že biela kniha predpokladá vypracovanie hodnotiacej správy o účinkoch sektorových smerníc v roku 2005 a snaží sa o dosiahnutie väčšej horizontálnej koherencie v očakávaní ich zhodnotenia v nasledujúcom roku. Celoeurópske SVHZ podliehajú sektorových smerniciam vnútorného trhu: telekomunikácie, poštové služby, elektrická energia, plyn a vzdušná, námorná a cestná doprava. Tieto smernice zahŕňajú povinnosti vyplývajúce z hospodárskej súťaže ako aj povinnosti vyplývajúce z verejnej služby. Musia sa pravidelne hodnotiť, aby bolo možné ich zrevidovať. Revízie musia zhmotniť povinnosti vyplývajúce z verejnej služby, zlepšiť konzistentnosť povinností vyplývajúcich zo služby verejného záujmu v rôznych sektoroch a skvalitniť regulačný rámec. Neustále prebieha diskusia o tom, či iné SVHZ, vrátane dodávok a rozvodu vody, čistenia odpadových vôd, mestskej dopravy a verejnoprávnej televízie majú spadať pod komunitárnu právnu úpravu, a ak áno, aký právny základ je pre ne potrebné prijať (prostredie, kultúrna rôznorodosť a sloboda informácií ...).

SVZ, obchod a medzinárodná spolupráca

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.30 | oceňuje skutočnosť, že biela kniha rieši aj otázku spolupráce s rozvojovými krajinami s cieľom pomôcť im vybudovať kvalitné SVZ. Prístup k základným službám je nevyhnutným nástrojom pre rozvoj. Neexistujú žiaľ žiadne spoločne zdieľané princípy pre SVZ na medzinárodnej úrovni a ani spravodlivé postupy ich financovania. Za účelom zlepšenia SVZ v rozvojových krajinách by EÚ mala vytvoriť politiku regionálnej spolupráce, ktorá by umožňovala vytvorenie verejných aktív na medzinárodnej úrovni vybudovaním fungujúceho inštitucionálneho a regulačného rámca, ktorý by motivoval k investíciám do základných SVZ; |
| --- | --- |

1.30

oceňuje skutočnosť, že biela kniha rieši aj otázku spolupráce s rozvojovými krajinami s cieľom pomôcť im vybudovať kvalitné SVZ. Prístup k základným službám je nevyhnutným nástrojom pre rozvoj. Neexistujú žiaľ žiadne spoločne zdieľané princípy pre SVZ na medzinárodnej úrovni a ani spravodlivé postupy ich financovania. Za účelom zlepšenia SVZ v rozvojových krajinách by EÚ mala vytvoriť politiku regionálnej spolupráce, ktorá by umožňovala vytvorenie verejných aktív na medzinárodnej úrovni vybudovaním fungujúceho inštitucionálneho a regulačného rámca, ktorý by motivoval k investíciám do základných SVZ;

| 1.31 | napriek tomu je však presvedčený, že je potrebné, aby prebehla dôkladná verejná diskusia za účelom objasnenia otázok spojených so SVZ pri medzinárodných rokovaniach o obchodovaní so službami. Prístup EÚ, ktorý je založený na zachovaní princípu koherencie medzi komuinitárnou právnou úpravou a regulačným rámcom vytvoreným medzinárodnými obchodnými zmluvami, doteraz viedol k vylúčeniu základných SVZ financovaných z verejných zdrojov (zdravotníctvo, školstvo a kultúra) ako aj k mnohým obmedzeniam v sektoroch, ktoré sa EÚ rozhodla liberalizovať bez toho, aby poskytla potrebné záruky. |
| --- | --- |

1.31

napriek tomu je však presvedčený, že je potrebné, aby prebehla dôkladná verejná diskusia za účelom objasnenia otázok spojených so SVZ pri medzinárodných rokovaniach o obchodovaní so službami. Prístup EÚ, ktorý je založený na zachovaní princípu koherencie medzi komuinitárnou právnou úpravou a regulačným rámcom vytvoreným medzinárodnými obchodnými zmluvami, doteraz viedol k vylúčeniu základných SVZ financovaných z verejných zdrojov (zdravotníctvo, školstvo a kultúra) ako aj k mnohým obmedzeniam v sektoroch, ktoré sa EÚ rozhodla liberalizovať bez toho, aby poskytla potrebné záruky.

2.   Odporúčania pre budúci vývoj

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | sa domnieva, že z legislatívneho hľadiska a napriek tomu, že biela kniha navrhuje na nasledujúce dva roky intenzívny pracovný program a zohľadňuje mnoho záujmov vyjadrených miestnymi orgánmi, Komisia nepredložila postačujúce informácie o budúcich právnych nástrojoch a o novelizácii súčasnej právnej úpravy vnútorného trhu a hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

2.1

sa domnieva, že z legislatívneho hľadiska a napriek tomu, že biela kniha navrhuje na nasledujúce dva roky intenzívny pracovný program a zohľadňuje mnoho záujmov vyjadrených miestnymi orgánmi, Komisia nepredložila postačujúce informácie o budúcich právnych nástrojoch a o novelizácii súčasnej právnej úpravy vnútorného trhu a hospodárskej súťaže;

| 2.2 | si všíma, že Komisia sa podujala predložiť do júla 2005 návrhy na zabezpečenie dodržiavania podmienok financovania SVZ ako ich stanovilo súdne rozhodnutie v prípade Altmark Trans; |
| --- | --- |

2.2

si všíma, že Komisia sa podujala predložiť do júla 2005 návrhy na zabezpečenie dodržiavania podmienok financovania SVZ ako ich stanovilo súdne rozhodnutie v prípade Altmark Trans;

| 2.3 | žiada Komisiu, aby aj naďalej zapájala všetky zainteresované strany do diskusie o témach ako hospodárska súťaž, o ktorých sa po prvýkrát vedú neoficiálne konzultácie, čo umožní VR prezentovať názory miestnych a regionálnych orgánov na tie záležitosti, ktoré sa ich priamo týkajú (viď stanovisko CdR č. 155/2004 v konečnom znení, jednohlasne prijaté na plenárnom zasadnutí dňa 29. septembra); |
| --- | --- |

2.3

žiada Komisiu, aby aj naďalej zapájala všetky zainteresované strany do diskusie o témach ako hospodárska súťaž, o ktorých sa po prvýkrát vedú neoficiálne konzultácie, čo umožní VR prezentovať názory miestnych a regionálnych orgánov na tie záležitosti, ktoré sa ich priamo týkajú (viď stanovisko CdR č. 155/2004 v konečnom znení, jednohlasne prijaté na plenárnom zasadnutí dňa 29. septembra);

| 2.4 | opätovne ubezpečuje, že legislatíva Spoločenstva sa musí navrhovať v prísnom súlade s princípom subsidiarity, aby aj naďalej si mohli miestne orgány zvoliť spôsob, akým budú vykonávať svoje právomoci v rámci národnej legislatívy; |
| --- | --- |

2.4

opätovne ubezpečuje, že legislatíva Spoločenstva sa musí navrhovať v prísnom súlade s princípom subsidiarity, aby aj naďalej si mohli miestne orgány zvoliť spôsob, akým budú vykonávať svoje právomoci v rámci národnej legislatívy;

| 2.5 | zdôrazňuje, že povinnosť vyplývajúca z dodržania týchto princípov nepripúšťa žiadnu možnosť spochybniť rozhodnutia už prijaté miestnymi orgánmi o spôsobe plnenia svojich záväzkov s cieľom zabezpečiť občanom prístup k službám v mestských, vidieckych aj menej osídlených oblastiach; |
| --- | --- |

2.5

zdôrazňuje, že povinnosť vyplývajúca z dodržania týchto princípov nepripúšťa žiadnu možnosť spochybniť rozhodnutia už prijaté miestnymi orgánmi o spôsobe plnenia svojich záväzkov s cieľom zabezpečiť občanom prístup k službám v mestských, vidieckych aj menej osídlených oblastiach;

| 2.6 | domnieva sa, že vzhľadom na nutnosť potreby stanoviť podmienky financovania SVZ sa náročný dvojročný pracovný program (správy, rozhodnutia, návrhy legislatívnych noriem, štúdie, oznámenia, atď.) musí zrealizovať do určených termínov; |
| --- | --- |

2.6

domnieva sa, že vzhľadom na nutnosť potreby stanoviť podmienky financovania SVZ sa náročný dvojročný pracovný program (správy, rozhodnutia, návrhy legislatívnych noriem, štúdie, oznámenia, atď.) musí zrealizovať do určených termínov;

| 2.7 | oceňuje záväzok Komisie zrevidovať postupy hodnotenia liberalizácie v roku 2005 vo svetle stanovísk predložených všetkými zainteresovanými stranami ako aj z hľadiska sociálneho dopadu a dopadu na životné prostredie; |
| --- | --- |

2.7

oceňuje záväzok Komisie zrevidovať postupy hodnotenia liberalizácie v roku 2005 vo svetle stanovísk predložených všetkými zainteresovanými stranami ako aj z hľadiska sociálneho dopadu a dopadu na životné prostredie;

| 2.8 | súhlasí, že Komisia sa musí usilovať, aby zaručila miestnym a regionálnym orgánom slobodu zvoliť si vhodné postupy poskytovania služieb, a musí vylúčiť záväzné európske legislatívne iniciatívy, ktoré by túto slobodu obmedzovali. Je dôležité vytvoriť systém zaručujúci kvalitu a porovnateľnosť národných údajov. Existujúce hodnotenie kvality a efektívnosti SVHZ, ktoré podliehajú sektorovým smerniciam, sa musí zlepšiť, pričom hodnotenie SVHZ, ktoré nepodliehajú sektorovým smerniciam, sa vykonávať v súlade so zásadami nezávislosti, plurality a kvality. Liberalizácia sa za žiadnych okolností nesmie presadzovať bez dôsledného a sústavného hodnotenia jej hospodárskych, sociálnych a územných dopadov ako aj dopadov na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.8

súhlasí, že Komisia sa musí usilovať, aby zaručila miestnym a regionálnym orgánom slobodu zvoliť si vhodné postupy poskytovania služieb, a musí vylúčiť záväzné európske legislatívne iniciatívy, ktoré by túto slobodu obmedzovali. Je dôležité vytvoriť systém zaručujúci kvalitu a porovnateľnosť národných údajov. Existujúce hodnotenie kvality a efektívnosti SVHZ, ktoré podliehajú sektorovým smerniciam, sa musí zlepšiť, pričom hodnotenie SVHZ, ktoré nepodliehajú sektorovým smerniciam, sa vykonávať v súlade so zásadami nezávislosti, plurality a kvality. Liberalizácia sa za žiadnych okolností nesmie presadzovať bez dôsledného a sústavného hodnotenia jej hospodárskych, sociálnych a územných dopadov ako aj dopadov na životné prostredie.

V Bruseli 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 7.

1

(2)  Ú. v. ES C 19, 22.1.2002, s. 8.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 8.

3

(4)  Ú. v. ES C 43, 22.1.2002, s. 8.

4

(5)  KOM (2005) 24, s. 18.

5

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/59

---

Stanovisko Výboru regiónov na „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení integrovaného akčného programu v oblasti celoživotného vzdelávania“

(2005/C 164/07)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení integrovaného akčného programu v oblasti celoživotného vzdelávania (KOM(2004) 474 v konečnom znení – 2004/0153 (COD)),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. júla 2004 požiadať výbor podľa článku 265 odseku 1 a článku 149 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o stanovisko v tejto veci,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu výboru z 5. apríla 2004 poveriť odbornú komisiu pre kultúru a vzdelávanie vypracovaním tohto stanoviska,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 258/2004 rev. 2 prijatý 7. decembra 2004 komisiou pre kultúru a vzdelávanie (spravodajkyňa: pani Christina Tallberg, členka krajského zastupiteľstva Štokholm (SE/SPE)),

a s prihliadnutím na:

oznámenie Komisie o novej generácii programov v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania po roku 2006 (COM(2004) 156 v konečnom znení),

oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu na tému Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-2013 (KOM(2004) 101 v konečnom znení),

schválil na svojom 58. plenárnom zasadnutí konanom v dňoch 23.-24. februára 2005 (schôdzi z 23. februára) jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

Všeobecné východiská

Komisia vypracovala návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení integrovaného akčného programu v oblasti celoživotného vzdelávania, ktorý obsahuje niektoré sektorové/špecifické programy. Integrovaný program sa zakladá na prebiehajúcich programoch Sokrates a Leonardo da Vinci, programe eLearning, iniciatíve Europass ako aj rôznych aktivitách, ktoré budú financované v rámci akčného programu Spoločenstva.

Návrh sa zameriava predovšetkým na otázky, ktoré majú význam pre politiku na miestnej a regionálnej úrovni, teda na najnižšej úrovni, a preto sú pre Výbor regiónov veľmi zaujímavé. V návrhu Komisie je ale skoro výlučne pojednávaná európska a národná úroveň. Dokument obsahuje minimálne množstvo odkazov na miestnu a regionálnu úroveň a jej význam pre účasť na tvorbe a implementácii programu v Európe.

Podľa údajov z r. 2001, ktoré poskytol Eurostat, sa priemerne 19,6 % mladých občanov EÚ vo veku 18 – 24 rokov nevyskytuje v štatistikách ďalšieho vzdelávania a 20 – 30 % absolventov škôl už nejde ďalej študovať, či už ide o odborné alebo všeobecné štúdium.

Ministri školstva členských štátov a ich kolegovia z ďalších 14 európskych krajín skonštatovali vo vyhlásení z Bologni (19. júna 1999), že sektor vyššieho vzdelávania v Európe musí dosiahnuť vo svete väčšiu príťažlivosť, ktorá by zodpovedala vysokej kultúrnej a vedeckej úrovni Európy.

Zhodne so závermi Európskej rady v Lisabone (marec 2000) vyzvala Európska rada vo Feire členské štáty, Radu a Komisiu, aby vypracovali jednotnú stratégiu a navrhli praktické opatrenia na podporu celoživotného vzdelávania všetkých ľudí.

Vzápätí na to predložila Európska komisia „Memorandum o celoživotnom vzdelávaní“, ktorým chcela vyvolať celoeurópsku diskusiu o komplexnej stratégii realizácie celoživotného vzdelávania na úrovni jednotlivca a na inštitucionálnej úrovni vo všetkých oblastiach verejného a súkromného života. Stratégia v rámci európskeho vzdelávania kladie dôraz na vzdelávanie jednotlivca.

Európski ministri zodpovední za vysoké školstvo sa stretli 19. mája 2001 v Prahe a okrem iného zdôraznili dôležitosť zatraktívnenia európskeho vysokého školstva pre študentov z Európy a iných svetadielov.

Na zasadaní Európskej rady v marci 2001 v Štokholme boli stanovené konkrétne budúce ciele európskych systémov všeobecného a odborného vzdelávania. Rada stanovila nasledovné prioritné oblasti rozvoja pre implementáciu pracovného programu Education 2010: prístup k poradenstvu, zabezpečenie kvality služieb, úloha poradenstva pre vývoj ľudských zdrojov a pre uľahčenie mobility pre štúdium a zamestnanosť v Európe. Na svojom zasadnutí v Barcelone (2002) sformulovala Rada pracovný program pre realizáciu týchto cieľov.

Návrh nadväzuje na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o posilňovaní spolupráce s tretími krajinami v oblasti vyššieho vzdelávania (KOM(2001)385 v konečnom znení).

V Bielej knihe „Nový stimul pre mládež Európy“ je uvedené, že mladí ľudia potrebujú flexibilný riadiaci a poradný systém, ktorý im umožní prístup k celoživotnému vzdelávaniu a pomôže pri vzdelávaní, ktoré spája všetky sféry života.

Roku 2002 sa Komisia rozhodla vytvoriť európsky priestor celoživotného vzdelávania. Jeden z praktických výsledkov, ktoré Komisia dosiahla v spolupráci s Výborom regiónov, bol program „Vzdelávajúce sa regióny“ (Regionálne siete pre celoživotné vzdelávanie – program R3L). Na projekte je zúčastnených 120 regiónov v 17 sieťach, ktorých cieľom je vyvinúť komplexné stratégie pre celoživotné vzdelávanie.

Vo svojom oznámení, ktoré sa týka programov EÚ v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania po roku 2006, predkladá Komisia svoje plány pre nové programy Spoločenstva, vrátane integrovaného programu medzinárodnej mobility a spolupráce v oblasti celoživotného vzdelávania pre členské štáty EÚ, krajiny EEA/EFTA a kandidátske krajiny. Program obsahuje všeobecné aj odborné vzdelanie a ďalšie vzdelávanie.

V spoločnej predbežnej správe Rady a Komisie o „Všeobecnom a odbornom vzdelávaní 2010“ sú opísané najdôležitejšie reformy pre uskutočnenie Lisabonskej stratégie a sú vyzdvihnuté tri prioritné oblasti: koncentrácia reforiem a investícií na najdôležitejšie oblasti informačnej spoločnosti, umožnenie uskutočnenia celoživotného vzdelávania, vytvorenie Európy všeobecného a odborného vzdelávania. Ďalšia predbežná správa by mala byť predložená v roku 2006.

V novembri 2004 Wim Kok, predseda skupiny na vysokej úrovni pre strednodobú revíziu, predložil svoju správu o napredovaní Lisabonskej stratégie. Zo záverov správy vyplýva, že pokrok v stanovených cieľoch je príliš pomalý. Aj návrh integrovaného akčného programu pre celoživotné vzdelávanie je preto potrebné vidieť v týchto súvislostiach. Miestne a regionálne orgány majú vysoký potenciál na to, aby mohli aktívne prispievať k dosahovaniu cieľov v oblasti vzdelávania.

Výbor regiónov poukázal v rôznych kontextoch na to, že požiadavka celoživotného vzdelávania musí byť pevne zakotvená na miestnej a regionálnej úrovni. Na základe významu týchto tém pre budovanie našej spoločnosti na miestnej a regionálnej úrovni by sa chcel Výbor regiónov aktívne podieľať na tvorbe a podpore celoživotného vzdelávania.

Obsah návrhu

Integrovaný program

Nové predpisy zahŕňajú nový integrovaný program vzdelávania a odbornej prípravy pre mobilitu a projekty celoživotného vzdelávania a budovanie sietí. Obsahuje nasledovné:

| 1. | Sektorové programy:






  — | Comenius pre aktivity všeobecného vzdelávania týkajúce sa škôl až po (a vrátane) vyššieho stredného vzdelania, |
| --- | --- | --- |

1.

Sektorové programy:

—

Comenius pre aktivity všeobecného vzdelávania týkajúce sa škôl až po (a vrátane) vyššieho stredného vzdelania,

| — | Erasmus pre všeobecné vysokoškolské vzdelávanie a odborné vzdelávanie na terciárnej úrovni, |
| --- | --- |

—

Erasmus pre všeobecné vysokoškolské vzdelávanie a odborné vzdelávanie na terciárnej úrovni,

| — | Leonardo da Vinci pre všetky ostatné aspekty odborného vzdelávania a prípravy a |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci pre všetky ostatné aspekty odborného vzdelávania a prípravy a

| — | Grundtvig pre vzdelávanie dospelých. |
| --- | --- |

—

Grundtvig pre vzdelávanie dospelých.

| 2. | Všeobecný alebo výberový program s nasledujúcimi hlavnými aktivitami:






  — | celospoločenská spolupráca pri celoživotnom vzdelávaní, |
| --- | --- | --- |

2.

Všeobecný alebo výberový program s nasledujúcimi hlavnými aktivitami:

—

celospoločenská spolupráca pri celoživotnom vzdelávaní,

| — | zvláštne zohľadnenie výučby jazyka, |
| --- | --- |

—

zvláštne zohľadnenie výučby jazyka,

| — | podpora vzdelávania pomocou informačnej a komunikačnej technológie, pokiaľ tieto nespadajú pod jednotlivé programy, |
| --- | --- |

—

podpora vzdelávania pomocou informačnej a komunikačnej technológie, pokiaľ tieto nespadajú pod jednotlivé programy,

| — | lepšie šírenie výsledkov. |
| --- | --- |

—

lepšie šírenie výsledkov.

| 3. | Program Jean Monnet pre podporu aktivít pre európsku integráciu ako aj európskych inštitúcií a združení v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania. |
| --- | --- |

3.

Program Jean Monnet pre podporu aktivít pre európsku integráciu ako aj európskych inštitúcií a združení v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania.

Cieľové úrovne

Na celý programový balík pre podporu celoživotného všeobecného a ďalšieho odborného vzdelávania je vyhradená smerná suma 13,620 mld. EUR počas sedemročného trvania programu. Rozpočtové prostriedky sú rozdelené na štyri hlavné ciele, ktoré sú uvedené v pláne rozpočtu pre roky 2007-2013.

Celkovým cieľom, k splneniu ktorého má prispieť celoživotné vzdelávanie, je ďalší vývoj EÚ na modernú spoločnosť založenú na poznatkoch. Pritom sú vytýčené štyri špecifické programy:

| — | účasť každého dvadsiateho žiaka na aktivitách Comenius v rokoch 2007 – 2013, |
| --- | --- |

—

účasť každého dvadsiateho žiaka na aktivitách Comenius v rokoch 2007 – 2013,

| — | 3 milióny študentov v programe Erasmus do roku 2011, |
| --- | --- |

—

3 milióny študentov v programe Erasmus do roku 2011,

| — | 150 000 účastníkov ročne v programe Leonardo do 2013, |
| --- | --- |

—

150 000 účastníkov ročne v programe Leonardo do 2013,

| — | 25 000 účastníkov ročne v programe mobility Grundtvig do roku 2013. |
| --- | --- |

—

25 000 účastníkov ročne v programe mobility Grundtvig do roku 2013.

Názory Výboru regiónov

| 1. | Výbor regiónov víta návrh Európskej komisie na koordináciu vzdelávacích programov EÚ v integrovanom programe pre celoživotné vzdelávanie. Považuje to za veľmi významný prínos v snahe o mobilizáciu všetkých zúčastnených aktérov, o vyvolanie rýchlych zmien v systémoch všeobecného a odborného vzdelávania pre splnenie požiadaviek novej ekonomiky založenej na poznatkoch a pre dosiahnutie cieľa EÚ dať ľuďom viac spoluúčasti a zodpovednosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

1.

Výbor regiónov víta návrh Európskej komisie na koordináciu vzdelávacích programov EÚ v integrovanom programe pre celoživotné vzdelávanie. Považuje to za veľmi významný prínos v snahe o mobilizáciu všetkých zúčastnených aktérov, o vyvolanie rýchlych zmien v systémoch všeobecného a odborného vzdelávania pre splnenie požiadaviek novej ekonomiky založenej na poznatkoch a pre dosiahnutie cieľa EÚ dať ľuďom viac spoluúčasti a zodpovednosti v spoločnosti.

| 2. | Výbor už pri predošlej príležitosti zdôraznil význam stratégie celoživotného vzdelávania a chcel by aktívne prispieť k tomu, aby mal integrovaný program silný vplyv a aby dal citeľné impulzy v prospech demokracie a prosperity. |
| --- | --- |

2.

Výbor už pri predošlej príležitosti zdôraznil význam stratégie celoživotného vzdelávania a chcel by aktívne prispieť k tomu, aby mal integrovaný program silný vplyv a aby dal citeľné impulzy v prospech demokracie a prosperity.

| 2a. | V dňoch 17.-18. novembra 2004 sa pri príležitosti 10. výročia vzniku Výboru regiónov konala diskusia mládeže. Zástupcovia mládeže zdôraznili, že neodkladným cieľom by malo byť poskytnutie príležitosti všetkým žiakom zúčastňovať sa na výmenných programoch, aby získali povedomie o iných kultúrach, jazykoch a Európskom spoločenstve. Výbor regiónov považuje navrhovaný obsah programu za krok správnym smerom a podporuje dlhodobý cieľ vyzdvihnutý zástupcami mládeže. |
| --- | --- |

2a.

V dňoch 17.-18. novembra 2004 sa pri príležitosti 10. výročia vzniku Výboru regiónov konala diskusia mládeže. Zástupcovia mládeže zdôraznili, že neodkladným cieľom by malo byť poskytnutie príležitosti všetkým žiakom zúčastňovať sa na výmenných programoch, aby získali povedomie o iných kultúrach, jazykoch a Európskom spoločenstve. Výbor regiónov považuje navrhovaný obsah programu za krok správnym smerom a podporuje dlhodobý cieľ vyzdvihnutý zástupcami mládeže.

| 3. | Európska rada v Lisabone oznámila, že všeobecné vzdelanie a odborná príprava sú rozhodujúce pre schopnosť EÚ zvládať výzvu a zabezpečiť, aby bola informačná spoločnosť prístupná pre všetkých. Toto umožní EÚ naplno rozvinúť svoj potenciál. Pomocou vzdelávacích opatrení musia byť podporené rozličné formy nadobúdania a rozširovania vedomostí, aby bolo možné účinnejšie podporiť väčšie množstvo ľudí. |
| --- | --- |

3.

Európska rada v Lisabone oznámila, že všeobecné vzdelanie a odborná príprava sú rozhodujúce pre schopnosť EÚ zvládať výzvu a zabezpečiť, aby bola informačná spoločnosť prístupná pre všetkých. Toto umožní EÚ naplno rozvinúť svoj potenciál. Pomocou vzdelávacích opatrení musia byť podporené rozličné formy nadobúdania a rozširovania vedomostí, aby bolo možné účinnejšie podporiť väčšie množstvo ľudí.

Miestna a regionálna úroveň zohrávajú kľúčovú úlohu

| 4. | V celej EÚ plnia miestne a regionálne orgány úlohy, ktoré majú centrálny význam pre oblasti, o ktorých sa píše v dokumente Komisie. |
| --- | --- |

4.

V celej EÚ plnia miestne a regionálne orgány úlohy, ktoré majú centrálny význam pre oblasti, o ktorých sa píše v dokumente Komisie.

| 5. | V mnohých európskych krajinách sú regióny a obce hlavnými nositeľmi všeobecného vzdelania, odborného vzdelania a vzdelávania dospelých. Na ich úrovni sú stanovované a realizované vzdelávacie opatrenia. V širšom kontexte predstavuje miestna a regionálna úroveň prvok sociálneho partnerstva, koordinuje lokálny a regionálny vývoj ako aj jeho rast a preto má opodstatnený záujem na rozvíjaní schopností pracovnej sily. |
| --- | --- |

5.

V mnohých európskych krajinách sú regióny a obce hlavnými nositeľmi všeobecného vzdelania, odborného vzdelania a vzdelávania dospelých. Na ich úrovni sú stanovované a realizované vzdelávacie opatrenia. V širšom kontexte predstavuje miestna a regionálna úroveň prvok sociálneho partnerstva, koordinuje lokálny a regionálny vývoj ako aj jeho rast a preto má opodstatnený záujem na rozvíjaní schopností pracovnej sily.

| 6. | Lokálna a regionálna úroveň popritom preberá sociálne služby a je zodpovedná za blaho občanov – detí, dospelých a starších ľudí. Ďalšia úloha je postarať sa o to, aby sa spoločenského života zúčastňovali a boli do neho integrovaní ľudia v hmotnej núdzi, predovšetkým ľudia telesne alebo duševne postihnutí. Okrem toho je v postavení zamestnávateľa a preto je bezprostredne zainteresovaná na rozvíjaní schopností svojich vlastných zamestnancov. |
| --- | --- |

6.

Lokálna a regionálna úroveň popritom preberá sociálne služby a je zodpovedná za blaho občanov – detí, dospelých a starších ľudí. Ďalšia úloha je postarať sa o to, aby sa spoločenského života zúčastňovali a boli do neho integrovaní ľudia v hmotnej núdzi, predovšetkým ľudia telesne alebo duševne postihnutí. Okrem toho je v postavení zamestnávateľa a preto je bezprostredne zainteresovaná na rozvíjaní schopností svojich vlastných zamestnancov.

| 7. | Pri úsilí miest a regiónov v oblasti európskeho vzdelania existuje dôležitý demokratický prvok: možnosť zúčastniť sa na tvorbe demokratickej spoločnosti, vyvíjať sa v nej a stať sa nositeľom demokracie. |
| --- | --- |

7.

Pri úsilí miest a regiónov v oblasti európskeho vzdelania existuje dôležitý demokratický prvok: možnosť zúčastniť sa na tvorbe demokratickej spoločnosti, vyvíjať sa v nej a stať sa nositeľom demokracie.

| 8. | Možno tiež povedať, že miestne a regionálne orgány majú jedinečnú pozíciu, pokiaľ ide o uzatváranie konštruktívnych partnerstiev so sociálnymi partnermi a inštitúciami pre všeobecné a doškoľovacie zariadenia, aby sa prispôsobila ponuka všeobecných a odborných vzdelávacích možností špeciálnym miestnym pomerom a potrebám. |
| --- | --- |

8.

Možno tiež povedať, že miestne a regionálne orgány majú jedinečnú pozíciu, pokiaľ ide o uzatváranie konštruktívnych partnerstiev so sociálnymi partnermi a inštitúciami pre všeobecné a doškoľovacie zariadenia, aby sa prispôsobila ponuka všeobecných a odborných vzdelávacích možností špeciálnym miestnym pomerom a potrebám.

| 9. | Rôzne projekty regionálnej a miestnej spolupráce fungujú ako dôležitá hnacia sila rastu a vývoja. |
| --- | --- |

9.

Rôzne projekty regionálnej a miestnej spolupráce fungujú ako dôležitá hnacia sila rastu a vývoja.

| 10. | Pomocou programov všeobecného a odborného vzdelávania sa dotkne EÚ každoročne množstva občanov – žiadna iná spoločenská aktivita nemá takú širokú účinnosť. Okrem toho programy podporujú modernizáciu systémov vzdelávania a odborného vzdelávania EÚ a motivujú občanov k ďalšej kvalifikácii. Z pohľadu úloh na miestnej a regionálnej úrovni musia byť regionálni aktéri dôležitou cieľovou skupinou pri opatreniach, ktoré majú v predmete činnosti realizáciu programov v oblasti vzdelávania. |
| --- | --- |

10.

Pomocou programov všeobecného a odborného vzdelávania sa dotkne EÚ každoročne množstva občanov – žiadna iná spoločenská aktivita nemá takú širokú účinnosť. Okrem toho programy podporujú modernizáciu systémov vzdelávania a odborného vzdelávania EÚ a motivujú občanov k ďalšej kvalifikácii. Z pohľadu úloh na miestnej a regionálnej úrovni musia byť regionálni aktéri dôležitou cieľovou skupinou pri opatreniach, ktoré majú v predmete činnosti realizáciu programov v oblasti vzdelávania.

| 11. | Výborným príkladom šírenia a vývoja celoživotného vzdelávania v Európe je iniciatíva R3L („Regionálne siete pre celoživotné vzdelávanie“), ktorú zriadila Komisia a Výbor regiónov. Výbor by uvítal niekoľko ďalších iniciatív tohto typu, ktoré môžu prispieť silným a aktívnym dielom k európskej integrácii na základnej úrovni. |
| --- | --- |

11.

Výborným príkladom šírenia a vývoja celoživotného vzdelávania v Európe je iniciatíva R3L („Regionálne siete pre celoživotné vzdelávanie“), ktorú zriadila Komisia a Výbor regiónov. Výbor by uvítal niekoľko ďalších iniciatív tohto typu, ktoré môžu prispieť silným a aktívnym dielom k európskej integrácii na základnej úrovni.

| 12. | Miestna a regionálna úroveň v Európe musí byť zapojená do programov vzdelávania a odbornej prípravy už v ich prvých fázach. Nesmie vystúpiť na konci programovej fázy ako pasívny prijímateľ dosiahnutých výsledkov. |
| --- | --- |

12.

Miestna a regionálna úroveň v Európe musí byť zapojená do programov vzdelávania a odbornej prípravy už v ich prvých fázach. Nesmie vystúpiť na konci programovej fázy ako pasívny prijímateľ dosiahnutých výsledkov.

Miesto stratégie celoživotného vzdelávania v integrovanom programe

| 13. | Stratégia celoživotného vzdelávania buduje na tom, že ťažisko spočíva na učení, a nie na výchove, a prednostne aj na dosiahnutí vedomostí a schopností jednotlivca, a nie na formálnom vzdelávacom systéme. |
| --- | --- |

13.

Stratégia celoživotného vzdelávania buduje na tom, že ťažisko spočíva na učení, a nie na výchove, a prednostne aj na dosiahnutí vedomostí a schopností jednotlivca, a nie na formálnom vzdelávacom systéme.

| 14. | Stratégia sa rozširuje, s ohľadom na najrozličnejšie formy výučby a vzdelávania, od predškolských zariadení až po vzdelávanie dospelých. Tento rozsiahly koncept sa musí tiahnuť skutočne ako červená niť cez navrhnutý integrovaný program a sektorové programy. |
| --- | --- |

14.

Stratégia sa rozširuje, s ohľadom na najrozličnejšie formy výučby a vzdelávania, od predškolských zariadení až po vzdelávanie dospelých. Tento rozsiahly koncept sa musí tiahnuť skutočne ako červená niť cez navrhnutý integrovaný program a sektorové programy.

| 15. | Lepšie uvedomenie si rôznorodosti a hodnoty európskych kultúr musí byť úlohou všetkých špecifických programov, nie iba programu Comenius. |
| --- | --- |

15.

Lepšie uvedomenie si rôznorodosti a hodnoty európskych kultúr musí byť úlohou všetkých špecifických programov, nie iba programu Comenius.

| 16. | Význam trvalo udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho vývoja musí byť zahrnuté do spoločných cieľov z hľadiska konceptu celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

16.

Význam trvalo udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho vývoja musí byť zahrnuté do spoločných cieľov z hľadiska konceptu celoživotného vzdelávania.

| 17. | V oznámení Komisie je takisto zakotvené aj zakomponovanie systémov vzdelávania a praktickej výučby do kontextu celoživotného vzdelávania. Komisia už stanovila, že nový integrovaný program pokryje tak akademické vzdelávanie, ako aj odbornú prípravu. Výbor regiónov tento prístup podporuje, pretože doteraz bola nevýhoda v tom, že pri doterajších programoch Sokrates a Leonardo boli platné rôzne predpisy a tým aj rozdielne postupy. |
| --- | --- |

17.

V oznámení Komisie je takisto zakotvené aj zakomponovanie systémov vzdelávania a praktickej výučby do kontextu celoživotného vzdelávania. Komisia už stanovila, že nový integrovaný program pokryje tak akademické vzdelávanie, ako aj odbornú prípravu. Výbor regiónov tento prístup podporuje, pretože doteraz bola nevýhoda v tom, že pri doterajších programoch Sokrates a Leonardo boli platné rôzne predpisy a tým aj rozdielne postupy.

| 18. | Skutočnosť, že základná odborná príprava spadá pod program Leonardo a odborná príprava po strednej škole pod program Erasmus, ďalej zdôrazňuje potrebu medzisektorových príležitostí. |
| --- | --- |

18.

Skutočnosť, že základná odborná príprava spadá pod program Leonardo a odborná príprava po strednej škole pod program Erasmus, ďalej zdôrazňuje potrebu medzisektorových príležitostí.

| 19. | Výbor regiónov by rád zdôraznil potrebu optimálnej spolupráce medzi jednotlivými sektorovými programami. V rámci programu celoživotného vzdelávania musia byť možné a uľahčené tak „horizontálne“, ako aj „vertikálne“ projekty. Výbor konštatuje, že navrhnutá programová štruktúra je pre takúto užšiu kooperáciu medzi jednotlivými sektormi otvorená. |
| --- | --- |

19.

Výbor regiónov by rád zdôraznil potrebu optimálnej spolupráce medzi jednotlivými sektorovými programami. V rámci programu celoživotného vzdelávania musia byť možné a uľahčené tak „horizontálne“, ako aj „vertikálne“ projekty. Výbor konštatuje, že navrhnutá programová štruktúra je pre takúto užšiu kooperáciu medzi jednotlivými sektormi otvorená.

| 20. | Výbor regiónov je však toho názoru, že okrem tejto otvorenosti je nutná aj výrazná snaha o silnejšiu kooperáciu medzi rozličnými špecifickými programami. To je v súlade s perspektívou, na ktorú je poukazované v stratégii EÚ o celoživotnom vzdelávaní. |
| --- | --- |

20.

Výbor regiónov je však toho názoru, že okrem tejto otvorenosti je nutná aj výrazná snaha o silnejšiu kooperáciu medzi rozličnými špecifickými programami. To je v súlade s perspektívou, na ktorú je poukazované v stratégii EÚ o celoživotnom vzdelávaní.

Reagovať na potreby potrieb súčasnej odbornej spôsobilosti

| 21. | Príprava na povolanie sa v priebehu času rýchle mení. V odbornej príprave, ktorá je nasmerovaná na celoživotné vzdelávanie, nadobúdajú pojmy ako vedomosti a učenie dôležitý význam a súčasné pracovné prostredie vyžaduje napríklad lepšie znalosti jazykov. |
| --- | --- |

21.

Príprava na povolanie sa v priebehu času rýchle mení. V odbornej príprave, ktorá je nasmerovaná na celoživotné vzdelávanie, nadobúdajú pojmy ako vedomosti a učenie dôležitý význam a súčasné pracovné prostredie vyžaduje napríklad lepšie znalosti jazykov.

| 22. | Sociálne schopnosti, ako je pocit zodpovednosti, ochota pracovať v tíme, znášanlivosť s kolegami a inými dospelými, tvorivosť, schopnosť vidieť širšie súvislosti, a svedomitosť sú v príprave na povolanie takisto dôležitými faktormi. Podnikavosť, aktívne občianstvo, presadzovanie rovnoprávnosti a boj proti rasizmu a xenofóbii sú ďalšie veľmi dôležité „všeobecné“ komponenty odbornej prípravy na povolanie. Pod špecifickými cieľmi integrovaného programu sa nachádzajú viaceré tieto znaky, čo považuje VR za pozitívum. |
| --- | --- |

22.

Sociálne schopnosti, ako je pocit zodpovednosti, ochota pracovať v tíme, znášanlivosť s kolegami a inými dospelými, tvorivosť, schopnosť vidieť širšie súvislosti, a svedomitosť sú v príprave na povolanie takisto dôležitými faktormi. Podnikavosť, aktívne občianstvo, presadzovanie rovnoprávnosti a boj proti rasizmu a xenofóbii sú ďalšie veľmi dôležité „všeobecné“ komponenty odbornej prípravy na povolanie. Pod špecifickými cieľmi integrovaného programu sa nachádzajú viaceré tieto znaky, čo považuje VR za pozitívum.

| 23. | Na druhej strane všeobecné vzdelávanie musí byť viac otvorené svetu práce a budúcej zamestnanosti, napr. spoluprácou s podnikmi, prácou na projektoch, nasadením praktikov z pracovnej sféry do tried, atď. |
| --- | --- |

23.

Na druhej strane všeobecné vzdelávanie musí byť viac otvorené svetu práce a budúcej zamestnanosti, napr. spoluprácou s podnikmi, prácou na projektoch, nasadením praktikov z pracovnej sféry do tried, atď.

| 24. | Výbor si myslí, že program vysokoškolského vzdelávania môže prispieť hodnotnými impulzmi. Toto je dôležitým predpokladom pre regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

24.

Výbor si myslí, že program vysokoškolského vzdelávania môže prispieť hodnotnými impulzmi. Toto je dôležitým predpokladom pre regionálny rozvoj.

| 25. | Okrem toho sú veľmi dôležité pre vývoj aj malé a stredné podniky. Zamestnanci v nich väčšinou nemajú dosiahnuté vyššie vzdelanie. Tradície vzdelania a odbornosti sú v tomto prípade rôzne. Preto je dôležité podporovať v programe aj ďalšie vzdelávanie tých zamestnancov, ktorí majú medzery vo svojom základnom alebo stredoškolskom vzdelaní. Treba porozmýšľať, ako sa dá zlepšiť vzdelanie a odborná príprava takým spôsobom, aby z toho mohli profitovať aj zamestnanci malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

25.

Okrem toho sú veľmi dôležité pre vývoj aj malé a stredné podniky. Zamestnanci v nich väčšinou nemajú dosiahnuté vyššie vzdelanie. Tradície vzdelania a odbornosti sú v tomto prípade rôzne. Preto je dôležité podporovať v programe aj ďalšie vzdelávanie tých zamestnancov, ktorí majú medzery vo svojom základnom alebo stredoškolskom vzdelaní. Treba porozmýšľať, ako sa dá zlepšiť vzdelanie a odborná príprava takým spôsobom, aby z toho mohli profitovať aj zamestnanci malých a stredných podnikov.

| 26. | Ďalej musí byť jasné, ako flexibilne prispôsobiť programy cieľom a požiadavkám stratégie, ktoré sa môžu objaviť a meniť v priebehu programu. |
| --- | --- |

26.

Ďalej musí byť jasné, ako flexibilne prispôsobiť programy cieľom a požiadavkám stratégie, ktoré sa môžu objaviť a meniť v priebehu programu.

| 27. | Výbor regiónov okrem toho vyzdvihuje nutnosť, aby bolo rozdelenie prostriedkov na jednotlivé programy nepretržitým procesom, v spojitosti s rozpočtom a cieľmi integrovaného programu. Toto sa týka aj vývoja medzi jednotlivými programami ako aj možností prerozdelenia, aby bolo možné podporovať aj vývoj a výmeny študentov, ktorí majú za sebou kratšiu akademickú kariéru/dobu vzdelávania. |
| --- | --- |

27.

Výbor regiónov okrem toho vyzdvihuje nutnosť, aby bolo rozdelenie prostriedkov na jednotlivé programy nepretržitým procesom, v spojitosti s rozpočtom a cieľmi integrovaného programu. Toto sa týka aj vývoja medzi jednotlivými programami ako aj možností prerozdelenia, aby bolo možné podporovať aj vývoj a výmeny študentov, ktorí majú za sebou kratšiu akademickú kariéru/dobu vzdelávania.

Situácie pre účastníkov

| 28. | Európsky parlament pred nedávnom poukázal na to, že nedostačujúce finančné príspevky pre študentov na výmenu mali za následok, že sa na programoch výmeny študentov zúčastňovali najmä študenti z dobre situovaných rodín. Preto je dôležité, aby členské štáty garantovali a zabezpečili študujúcim skutočnú možnosť účasti na výmenných programoch a mali prístup k finančnej podpore a aby bola zohľadnená finančná situácia žiadateľa. |
| --- | --- |

28.

Európsky parlament pred nedávnom poukázal na to, že nedostačujúce finančné príspevky pre študentov na výmenu mali za následok, že sa na programoch výmeny študentov zúčastňovali najmä študenti z dobre situovaných rodín. Preto je dôležité, aby členské štáty garantovali a zabezpečili študujúcim skutočnú možnosť účasti na výmenných programoch a mali prístup k finančnej podpore a aby bola zohľadnená finančná situácia žiadateľa.

| 29. | Veľmi naliehavou otázkou pre VR, pri ktorej môže integrovaný program opatrení pre celoživotné vzdelávanie dosiahnuť svoju účinnosť, je sociálna integrácia. Toto sa týka veľkých, heterogénnych skupín žiakov, ktorí potrebujú rôzne druhy pomoci kvôli ťažkostiam pri učení, sociálnym problémom a separácii, alebo preto, lebo vyrastajú v cudzej krajine s cudzou kultúrou. V budúcnosti hrozí problém, že mnoho mladistvých preruší alebo opustí školu s nedostatočnými základnými vedomosťami. Musia sa nájsť možnosti, ako podporiť metodické vzdelávanie a vyučovanie a ako pomôcť týmto mladým ľuďom v ich vývoji pomocou vhodných opatrení. |
| --- | --- |

29.

Veľmi naliehavou otázkou pre VR, pri ktorej môže integrovaný program opatrení pre celoživotné vzdelávanie dosiahnuť svoju účinnosť, je sociálna integrácia. Toto sa týka veľkých, heterogénnych skupín žiakov, ktorí potrebujú rôzne druhy pomoci kvôli ťažkostiam pri učení, sociálnym problémom a separácii, alebo preto, lebo vyrastajú v cudzej krajine s cudzou kultúrou. V budúcnosti hrozí problém, že mnoho mladistvých preruší alebo opustí školu s nedostatočnými základnými vedomosťami. Musia sa nájsť možnosti, ako podporiť metodické vzdelávanie a vyučovanie a ako pomôcť týmto mladým ľuďom v ich vývoji pomocou vhodných opatrení.

| 30. | Táto problematika je taká dôležitá, že musí byť zreteľne vyjadrená v programových cieľoch a musia byť dané zodpovedajúce možnosti v programe EÚ, v národných programoch a miestnych programoch. „Second Chance Schools (školy druhej šance)“ sú dobrým príkladom pre európsku sieť v tomto zmysle podpory metodického vzdelávania, vyučovania a odovzdávania praktických zručností. |
| --- | --- |

30.

Táto problematika je taká dôležitá, že musí byť zreteľne vyjadrená v programových cieľoch a musia byť dané zodpovedajúce možnosti v programe EÚ, v národných programoch a miestnych programoch. „Second Chance Schools (školy druhej šance)“ sú dobrým príkladom pre európsku sieť v tomto zmysle podpory metodického vzdelávania, vyučovania a odovzdávania praktických zručností.

| 31. | Pre žiakov s postihnutím musia byť vytvorené podmienky na to, aby sa mohli ako ostatní žiaci zúčastňovať aktivít v rámci integrovaného programu. |
| --- | --- |

31.

Pre žiakov s postihnutím musia byť vytvorené podmienky na to, aby sa mohli ako ostatní žiaci zúčastňovať aktivít v rámci integrovaného programu.

| 32. | Pri účasti dospelých osôb na výmenných programoch je potrebné si popritom všímať aspekty rovnosti tak, aby sa na nich zúčastňovali rovnakým dielom muži aj ženy. Toto platí obzvlášť pre zamestnaných, ktorí chcú dosiahnuť novú kvalifikáciu. |
| --- | --- |

32.

Pri účasti dospelých osôb na výmenných programoch je potrebné si popritom všímať aspekty rovnosti tak, aby sa na nich zúčastňovali rovnakým dielom muži aj ženy. Toto platí obzvlášť pre zamestnaných, ktorí chcú dosiahnuť novú kvalifikáciu.

Zapojenie susedných tretích krajín

| 33. | Výbor regiónov víta aj zámer pričlenenia susedných tretích krajín. V tejto súvislosti je treba prirodzene odkázať na vyhlásenie Európskeho parlamentu v správe „Rozšírená Európa – susedstvo“. Kontaktmi takéhoto druhu bola v minulosti budovaná spolupráca na miestnej a regionálnej úrovni a umožňovala sa príprava pre kontakty s novými krajinami, ktoré boli prednedávnom prijaté do Európskej únie ako členovia. Výbor pokladá pokračovanie a ďalšie rozvíjanie takejto spolupráce s ďalšími krajinami na miestnej a regionálnej úrovni za samozrejmé. |
| --- | --- |

33.

Výbor regiónov víta aj zámer pričlenenia susedných tretích krajín. V tejto súvislosti je treba prirodzene odkázať na vyhlásenie Európskeho parlamentu v správe „Rozšírená Európa – susedstvo“. Kontaktmi takéhoto druhu bola v minulosti budovaná spolupráca na miestnej a regionálnej úrovni a umožňovala sa príprava pre kontakty s novými krajinami, ktoré boli prednedávnom prijaté do Európskej únie ako členovia. Výbor pokladá pokračovanie a ďalšie rozvíjanie takejto spolupráce s ďalšími krajinami na miestnej a regionálnej úrovni za samozrejmé.

Rozdelenie kompetencií

| 34. | Výbor regiónov zdôrazňuje význam jasného obmedzenia kompetencií medzi EÚ a členskými štátmi v programovej práci. Praktické riadenie by malo byť prevzaté členskými štátmi. Základným predpokladom úspechu tohto zámeru je decentralizovaná štruktúra, v rámci ktorej musí prevziať aktívnu úlohu aj miestna a regionálna úroveň. |
| --- | --- |

34.

Výbor regiónov zdôrazňuje význam jasného obmedzenia kompetencií medzi EÚ a členskými štátmi v programovej práci. Praktické riadenie by malo byť prevzaté členskými štátmi. Základným predpokladom úspechu tohto zámeru je decentralizovaná štruktúra, v rámci ktorej musí prevziať aktívnu úlohu aj miestna a regionálna úroveň.

| 35. | Na úrovni EÚ by mali byť – podľa návrhu Komisie – riešené otázky, ktoré sa týkajú určovania cieľov, všeobecného prehľadu, všeobecnej stratégie, pozorovania a analýzy, kontroly priebehu a vyhodnotenia. Otázky realizácie, identifikácie a šírenia a rozširovania úspešných foriem implementácie sú rovnako úlohou Spoločenstva. Dôležitá úloha je pripísaná miestnej a regionálnej úrovni pri realizácii, získavaní podpory a šírení nových programov. |
| --- | --- |

35.

Na úrovni EÚ by mali byť – podľa návrhu Komisie – riešené otázky, ktoré sa týkajú určovania cieľov, všeobecného prehľadu, všeobecnej stratégie, pozorovania a analýzy, kontroly priebehu a vyhodnotenia. Otázky realizácie, identifikácie a šírenia a rozširovania úspešných foriem implementácie sú rovnako úlohou Spoločenstva. Dôležitá úloha je pripísaná miestnej a regionálnej úrovni pri realizácii, získavaní podpory a šírení nových programov.

| 36. | Je potrebné zabrániť takým rozhodovacím procesom, ktoré by znamenali, že vec sa bude spracovávať na dvoch úrovniach. |
| --- | --- |

36.

Je potrebné zabrániť takým rozhodovacím procesom, ktoré by znamenali, že vec sa bude spracovávať na dvoch úrovniach.

Poznámky k jednotlivým častiam integrovaného programu

| 37. | Výbor regiónov považuje navrhované integrované programy a s nimi spojené ambície za veľmi dôležité pre podporu mobility a partnerstva a pre projekty a siete v Európe. |
| --- | --- |

37.

Výbor regiónov považuje navrhované integrované programy a s nimi spojené ambície za veľmi dôležité pre podporu mobility a partnerstva a pre projekty a siete v Európe.

| 38. | Programy mobility sú veľmi dôležité pre miestnu a regionálnu úroveň. Často sú to práve malé, na úrovni jednotlivých štátov uzatvorené projekty mobility, ktoré majú rozhodujúci vplyv a prispievajú k posilneniu európskeho štýlu zmýšľania, aktívnemu občianstvu a demokracii. Je dôležité, aby projekty poskytovali priestor na otvorenosť a výmenu skúseností. Toto uľahčuje šírenie poznatkov a uskutočňovanie. V tomto prípade je skúšobným kameňom vzájomné učenie sa. |
| --- | --- |

38.

Programy mobility sú veľmi dôležité pre miestnu a regionálnu úroveň. Často sú to práve malé, na úrovni jednotlivých štátov uzatvorené projekty mobility, ktoré majú rozhodujúci vplyv a prispievajú k posilneniu európskeho štýlu zmýšľania, aktívnemu občianstvu a demokracii. Je dôležité, aby projekty poskytovali priestor na otvorenosť a výmenu skúseností. Toto uľahčuje šírenie poznatkov a uskutočňovanie. V tomto prípade je skúšobným kameňom vzájomné učenie sa.

| 39. | V rámci programu mobility musí byť na úrovni jednotlivých štátov, regionálnej a miestnej úrovni podporovaná pripravenosť k pokračovaniu mobility aj po ukončení, aby boli udržiavané vybudované štruktúry a kontakty. Projekty musia prispievať k tomu, aby odstraňovali prekážky a podporovali ďalšiu výmenu, aby sa stali súčasťou normálnej práce. V rôznych systémoch financovania vyučovania členských štátov musí byť naplánovaná možnosť pre študentov študovať časť štúdia v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

39.

V rámci programu mobility musí byť na úrovni jednotlivých štátov, regionálnej a miestnej úrovni podporovaná pripravenosť k pokračovaniu mobility aj po ukončení, aby boli udržiavané vybudované štruktúry a kontakty. Projekty musia prispievať k tomu, aby odstraňovali prekážky a podporovali ďalšiu výmenu, aby sa stali súčasťou normálnej práce. V rôznych systémoch financovania vyučovania členských štátov musí byť naplánovaná možnosť pre študentov študovať časť štúdia v iných členských štátoch.

| 40. | V rozvojových programoch sa musia využívať všetky vedomosti, napr. vo forme združení expertov atď. Projekty, v rámci ktorých sú vyhodnocované rôzne formy vzdelávania, sú veľmi dôležité v rámci stratégie pre celoživotné vzdelávanie. Kvôli veľkému významu rozvojových programov by mala byť preto za určitých podmienok možná modifikácia alebo zmeny smerovania. |
| --- | --- |

40.

V rozvojových programoch sa musia využívať všetky vedomosti, napr. vo forme združení expertov atď. Projekty, v rámci ktorých sú vyhodnocované rôzne formy vzdelávania, sú veľmi dôležité v rámci stratégie pre celoživotné vzdelávanie. Kvôli veľkému významu rozvojových programov by mala byť preto za určitých podmienok možná modifikácia alebo zmeny smerovania.

| 41. | Výbor regiónov prikladá veľký význam navrhovaným všeobecným/transverzálnym programom ako faktoru súdržnosti v súvislosti s analýzou a podporou rozvoja politík. Medzi ďalšie dôležité úlohy patrí zakladanie nových projektov a sietí, ako aj prispievanie k novým procesom, ktoré dokážu pokryť potreby v oblasti ďalšieho vzdelávania v EÚ. Preto musí byť na základe významu miestnej a regionálnej úrovne pre všeobecné a odborné vzdelanie vytvorené spojenie medzi touto aktivitou a Výborom regiónov. |
| --- | --- |

41.

Výbor regiónov prikladá veľký význam navrhovaným všeobecným/transverzálnym programom ako faktoru súdržnosti v súvislosti s analýzou a podporou rozvoja politík. Medzi ďalšie dôležité úlohy patrí zakladanie nových projektov a sietí, ako aj prispievanie k novým procesom, ktoré dokážu pokryť potreby v oblasti ďalšieho vzdelávania v EÚ. Preto musí byť na základe významu miestnej a regionálnej úrovne pre všeobecné a odborné vzdelanie vytvorené spojenie medzi touto aktivitou a Výborom regiónov.

| 42. | Programu Jean Monnet pripadá strategická funkcia pre európsku integráciu v oblasti vysokého školstva a výskumu. |
| --- | --- |

42.

Programu Jean Monnet pripadá strategická funkcia pre európsku integráciu v oblasti vysokého školstva a výskumu.

Výbor

| 43. | Výbor regiónov by chcel zdôrazniť, že tento výbor má pomáhať Komisii v nasledovnom:






  — | určenie cieľov a tvorba politiky, |
| --- | --- | --- |

43.

Výbor regiónov by chcel zdôrazniť, že tento výbor má pomáhať Komisii v nasledovnom:

—

určenie cieľov a tvorba politiky,

| — | kontinuálne sprevádzanie programom a zdôrazňovanie spoločných cieľov v integrovanom programe, |
| --- | --- |

—

kontinuálne sprevádzanie programom a zdôrazňovanie spoločných cieľov v integrovanom programe,

| — | zabezpečenie efektívneho zohľadnenia stratégie EÚ pre celoživotné vzdelávanie v jednotlivých sektorových programoch. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie efektívneho zohľadnenia stratégie EÚ pre celoživotné vzdelávanie v jednotlivých sektorových programoch.

Tento výbor zabezpečuje, aby sa nevytvárali žiadne bariéry medzi jednotlivými programami, ale aby programy pôsobili spolu. V budúcnosti musí byť v rámci ďalšej práce vytvorená spolupráca medzi VR a týmto výborom.

Rozsah programu

| 44. | Výbor regiónov víta navrhnuté ciele programového rozsahu, ktoré obsahujú strojnásobenie programov mobility. Toto sú veľmi ctižiadostivé ciele, ktoré iba prispejú k posilneniu spoločenstva a súdržnosti EÚ. Využitie nesmie byť ale predradené nad kvalitatívne aspekty programov. |
| --- | --- |

44.

Výbor regiónov víta navrhnuté ciele programového rozsahu, ktoré obsahujú strojnásobenie programov mobility. Toto sú veľmi ctižiadostivé ciele, ktoré iba prispejú k posilneniu spoločenstva a súdržnosti EÚ. Využitie nesmie byť ale predradené nad kvalitatívne aspekty programov.

Zjednodušenie administratívnych postupov

| 45. | VR víta aj zjednodušenie resp. väčšie využitie paušálneho financovania v rámci manažmentu nákladov. Už pri skoršej príležitosti upozorňoval na to, že byrokratické postupy niekoľkonásobne znižujú počet žiadostí. Mnoho účastníkov, ktorých sa to môže týkať, sa ani nezúčastní, pretože má obavy z výdavkov, ktoré im vyplývajú z komplikovaného postupu. Podľa názoru VR musia byť požiadavky na spravovanie a zúčtovanie v primeranom pomere k výške finančného príspevku. U menších projektov nie je potrebná taká rozsiahla a prácna kontrola ako pri väčších. |
| --- | --- |

45.

VR víta aj zjednodušenie resp. väčšie využitie paušálneho financovania v rámci manažmentu nákladov. Už pri skoršej príležitosti upozorňoval na to, že byrokratické postupy niekoľkonásobne znižujú počet žiadostí. Mnoho účastníkov, ktorých sa to môže týkať, sa ani nezúčastní, pretože má obavy z výdavkov, ktoré im vyplývajú z komplikovaného postupu. Podľa názoru VR musia byť požiadavky na spravovanie a zúčtovanie v primeranom pomere k výške finančného príspevku. U menších projektov nie je potrebná taká rozsiahla a prácna kontrola ako pri väčších.

| 46. | Súčasne by chcel výbor upozorniť na to, že sú rozdielne predpoklady a schopnosti účasti na programoch, čo má vplyv na výšku nákladov. Toto môže súvisieť napr. s tým, že sa už niekto odvykol učiť, s postihnutiami, s možnosťami financovania cesty a pobytu alebo s rôznymi regionálnymi predpokladmi. |
| --- | --- |

46.

Súčasne by chcel výbor upozorniť na to, že sú rozdielne predpoklady a schopnosti účasti na programoch, čo má vplyv na výšku nákladov. Toto môže súvisieť napr. s tým, že sa už niekto odvykol učiť, s postihnutiami, s možnosťami financovania cesty a pobytu alebo s rôznymi regionálnymi predpokladmi.

Názvy

| 47. | Výbor regiónov ďalej poukazuje na to, že pri nových programoch a ich čiastkových programoch by mali byť používané jednoznačné, funkčné názvy, ktoré sú jasné a zrozumiteľné vo všetkých európskych jazykoch, v ktorých sú predkladané. Názvy ako „integrovaný program resp. všeobecný/transverzálny program“ môžu viesť k nejasnostiam a nedorozumeniam. |
| --- | --- |

47.

Výbor regiónov ďalej poukazuje na to, že pri nových programoch a ich čiastkových programoch by mali byť používané jednoznačné, funkčné názvy, ktoré sú jasné a zrozumiteľné vo všetkých európskych jazykoch, v ktorých sú predkladané. Názvy ako „integrovaný program resp. všeobecný/transverzálny program“ môžu viesť k nejasnostiam a nedorozumeniam.

| 48. | Musí byť dostatočne zjavné, že „integrovaný program“ spája všetky možnosti podpory, tzn. že Comenius, Leonardo, Erasmus a Grundtvig rovnako ako program Jean Monnet sú časťami tohto celku. Musí byť jasne rozoznateľné, že všeobecný/transverzálny program má strategickú, zlučovaciu funkciu. Podľa názoru VR musí byť táto otázka posudzovaná so zvláštnou starostlivosťou. |
| --- | --- |

48.

Musí byť dostatočne zjavné, že „integrovaný program“ spája všetky možnosti podpory, tzn. že Comenius, Leonardo, Erasmus a Grundtvig rovnako ako program Jean Monnet sú časťami tohto celku. Musí byť jasne rozoznateľné, že všeobecný/transverzálny program má strategickú, zlučovaciu funkciu. Podľa názoru VR musí byť táto otázka posudzovaná so zvláštnou starostlivosťou.

Subsidiarita a proporcionalita

| 49. | Program rozširuje národné ako aj regionálne a miestne opatrenia. Navrhnutá právna podstata ponúka možnosti tvorby doplnení. Program je usídlený v prvom rade v takých oblastiach činnosti, v ktorých nemôžu členské štáty účinne jednať osamotene. Nie je zameraný na štrukturálne, obsahové zmeny vzdelávacích systémov, ale koncentruje sa na oblasti, v ktorých toto jednanie vytvorí nadhodnotu na spoločenskej úrovni. S ohľadom na pomernosť sa dá zistiť, že je program vytvorený tak, aby umožnil čo najväčšie možné zjednodušenie. |
| --- | --- |

49.

Program rozširuje národné ako aj regionálne a miestne opatrenia. Navrhnutá právna podstata ponúka možnosti tvorby doplnení. Program je usídlený v prvom rade v takých oblastiach činnosti, v ktorých nemôžu členské štáty účinne jednať osamotene. Nie je zameraný na štrukturálne, obsahové zmeny vzdelávacích systémov, ale koncentruje sa na oblasti, v ktorých toto jednanie vytvorí nadhodnotu na spoločenskej úrovni. S ohľadom na pomernosť sa dá zistiť, že je program vytvorený tak, aby umožnil čo najväčšie možné zjednodušenie.

Odporúčania výboru regiónov

| 1. | Miestna a regionálna úroveň musí byť zohľadnená už v prvých fázach všetkých prác súvisiacich s integrovaným programom. |
| --- | --- |

1.

Miestna a regionálna úroveň musí byť zohľadnená už v prvých fázach všetkých prác súvisiacich s integrovaným programom.

| 2. | Lokálni a regionálni aktéri musia byť dôležitou cieľovou skupinou pre opatrenia, ktoré slúžia ďalšiemu vývoju a integrácii EÚ vo všeobecnosti a realizácii programov v oblasti vzdelávania obzvlášť. |
| --- | --- |

2.

Lokálni a regionálni aktéri musia byť dôležitou cieľovou skupinou pre opatrenia, ktoré slúžia ďalšiemu vývoju a integrácii EÚ vo všeobecnosti a realizácii programov v oblasti vzdelávania obzvlášť.

| 3. | Neformálne vzdelávanie musí zaujať vyššiu hodnotu postavenia v programe. |
| --- | --- |

3.

Neformálne vzdelávanie musí zaujať vyššiu hodnotu postavenia v programe.

| 4. | Pre zabránenie problémom s obmedzovaním a prekážkami by malo byť umožnené zhrnúť jednotlivé diely integrovaného programu podľa možnosti do jedného spoločného bodu (podľa článku 4 návrhu) a príslušne zredukovať špecifické prístupové pravidlá pre programy Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci a Grundtvig. |
| --- | --- |

4.

Pre zabránenie problémom s obmedzovaním a prekážkami by malo byť umožnené zhrnúť jednotlivé diely integrovaného programu podľa možnosti do jedného spoločného bodu (podľa článku 4 návrhu) a príslušne zredukovať špecifické prístupové pravidlá pre programy Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci a Grundtvig.

| 5. | Rovnaká otvorenosť by mala platiť aj pri zostavovaní navrhovaného finančného rámca čiastkových programov. |
| --- | --- |

5.

Rovnaká otvorenosť by mala platiť aj pri zostavovaní navrhovaného finančného rámca čiastkových programov.

| 6. | Prepojenie medzi základným a vysokoškolským vzdelaním, medzi všeobecným a odborným vzdelaním ako aj medzi formálnym a neformálnym vyučovaním musí byť počas priebehu programu aktívne posilňované. |
| --- | --- |

6.

Prepojenie medzi základným a vysokoškolským vzdelaním, medzi všeobecným a odborným vzdelaním ako aj medzi formálnym a neformálnym vyučovaním musí byť počas priebehu programu aktívne posilňované.

| 7. | Stratégia EÚ pre celoživotné vzdelávanie musí byť výrazne zreteľnejšia v integrovanom programe a jeho jednotlivých čiastkových programoch. |
| --- | --- |

7.

Stratégia EÚ pre celoživotné vzdelávanie musí byť výrazne zreteľnejšia v integrovanom programe a jeho jednotlivých čiastkových programoch.

| 8. | Významná úloha musí byť pripísaná miestnej a regionálnej úrovni pri realizácii, získavaní podpory a šírení integrovaného programu a jeho jednotlivých čiastkových programov. |
| --- | --- |

8.

Významná úloha musí byť pripísaná miestnej a regionálnej úrovni pri realizácii, získavaní podpory a šírení integrovaného programu a jeho jednotlivých čiastkových programov.

| 9. | VR sa chce aktívne zúčastňovať na zisťovaní, šírení a prerokovaní výsledkov, ktoré vzniknú pri spracovaní otázok na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

9.

VR sa chce aktívne zúčastňovať na zisťovaní, šírení a prerokovaní výsledkov, ktoré vzniknú pri spracovaní otázok na úrovni Spoločenstva.

| 10. | Navrhovaný všeobecný/transverzálny program má strategickú, určujúcu funkciu pre tvorbu opatrení, vývoj nových projektov, sietí pre analýzu a ako príspevok k novým mechanizmom na krytie potrieb ďalšieho vzdelávania v EÚ. Preto musí byť vytvorená na základe významu miestnej a regionálnej úrovne pre všeobecné a odborné vzdelávanie súvislosť medzi touto aktivitou a Výborom regiónov. |
| --- | --- |

10.

Navrhovaný všeobecný/transverzálny program má strategickú, určujúcu funkciu pre tvorbu opatrení, vývoj nových projektov, sietí pre analýzu a ako príspevok k novým mechanizmom na krytie potrieb ďalšieho vzdelávania v EÚ. Preto musí byť vytvorená na základe významu miestnej a regionálnej úrovne pre všeobecné a odborné vzdelávanie súvislosť medzi touto aktivitou a Výborom regiónov.

Brusel 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/65

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kultúra 2007 (2007-2013)

(2005/C 164/08)

VÝBOR REGIÓNOV

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kultúra 2007 (2007-2013) (KOM(2004)469 v konečnom znení – 2004/0150 (COD)),

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 15. júla 2004 prekonzultovať s Výborom túto problematiku podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 27. januára 2004 dať pokyn Komisii pre kultúru a vzdelávanie, aby vypracovala stanovisko k danej veci,

so zreteľom na článok III-280 návrhu Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu,

so zreteľom na oznámenie Komisie Aby občianstvo fungovalo: podpora európskej kultúry a rôznorodosti prostredníctvom programov pre mládežnícku, kultúrnu, audiovizuálnu a občiansku participáciu (KOM (2004) 154 v konečnom znení),

so zreteľom na oznámenie Komisie Budovanie našej spoločnej budúcnosti– politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-13 (KOM (2004) 101 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k návrhu, ktorým sa ustanovuje podujatie Spoločenstva „Európsky kapitál kultúry“ na roky 2005 až 2019 (CdR 393/2003 fin) (1),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 259/2004 rev.1 prijatý 7. decembra 2004 svojou Komisiou pre kultúru a vzdelávanie, (Spravodajca: pani Rosemary Butler, Národné zhromaždenie volených členov pre Wales (UK/PES),

jednomyseľne prijal nasledovné stanovisko na svojom 58. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 23. – 24. februára 2005 (schôdzi 23. februára)

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

Všeobecné pripomienky

| 1.1 | potvrdzuje dôležitosť európskych kultúrnych programov spolupráce a domnieva sa, že jeho politická vážnosť je väčšia než kedykoľvek predtým, a to kvôli narastajúcej potrebe propagovať pochopenie a toleranciu v EÚ a s našimi susedmi; |
| --- | --- |

1.1

potvrdzuje dôležitosť európskych kultúrnych programov spolupráce a domnieva sa, že jeho politická vážnosť je väčšia než kedykoľvek predtým, a to kvôli narastajúcej potrebe propagovať pochopenie a toleranciu v EÚ a s našimi susedmi;

| 1.2 | súhlasí s celkovou hlavnou myšlienkou návrhu Komisie, hlavne rozdelením programu na tri komplexné ciele a tri prvky. VR veľmi oceňuje túto novú štruktúru, ktorá by mala smerovať k súdržnejšiemu a cielenejšiemu programu a víta posun od sektorového prístupu; |
| --- | --- |

1.2

súhlasí s celkovou hlavnou myšlienkou návrhu Komisie, hlavne rozdelením programu na tri komplexné ciele a tri prvky. VR veľmi oceňuje túto novú štruktúru, ktorá by mala smerovať k súdržnejšiemu a cielenejšiemu programu a víta posun od sektorového prístupu;

| 1.3 | domnieva sa, že Európska komisia by mala urobiť všetko pre propagáciu projektov zasahujúcich do viacerých sektorov, a trvá na tom, že výberové kritériá by mali uprednostňovať projekty, ktoré sú vo svojom charaktere inovačné, rizikové alebo pilotné, s výhradou, že inovácia je relatívny pojem a závisí od miestneho a regionálneho kontextu; |
| --- | --- |

1.3

domnieva sa, že Európska komisia by mala urobiť všetko pre propagáciu projektov zasahujúcich do viacerých sektorov, a trvá na tom, že výberové kritériá by mali uprednostňovať projekty, ktoré sú vo svojom charaktere inovačné, rizikové alebo pilotné, s výhradou, že inovácia je relatívny pojem a závisí od miestneho a regionálneho kontextu;

| 1.4 | dúfa, že integrácia troch prvkov do jedného programu vytvorí synergie medzi prvkami a zvýši súdržnosť programu. VR žiada Riadiaci výbor, aby monitoroval, či sa skutočne takéto synergie objavujú; |
| --- | --- |

1.4

dúfa, že integrácia troch prvkov do jedného programu vytvorí synergie medzi prvkami a zvýši súdržnosť programu. VR žiada Riadiaci výbor, aby monitoroval, či sa skutočne takéto synergie objavujú;

| 1.5 | podporuje tri ďalekosiahle ciele, ktoré sú oporou programu, konkrétne mobilita umelcov, mobilita prác spolu s medzikultúrnym dialógom; |
| --- | --- |

1.5

podporuje tri ďalekosiahle ciele, ktoré sú oporou programu, konkrétne mobilita umelcov, mobilita prác spolu s medzikultúrnym dialógom;

| 1.6 | víta administratívne, finančné a právne zjednodušenie, ktoré berie do úvahy špecifickosť kultúrneho sektora, ako sú jednoduchšie formuláre žiadostí, paušálne sadzby pre identifikovateľné rozpočtové položky, zlepšené informácie pre žiadateľov a obmedzené finančné overovanie organizácií prijímajúcich malé dotácie. VR však ľutuje, že tieto zlepšenia nie sú zahrnuté do samotného právneho textu, ale len do dôvodového memoranda. Rovnako sa domnieva, že tento proces zjednodušovania by sa mal vyvíjať ďalej s pružnejším prístupom k financovaniu a väčšou proporcionalitou; pričom byrokratické požiadavky na zadávateľov projektov sú úmerné veľkosti rozpočtu na projekt; |
| --- | --- |

1.6

víta administratívne, finančné a právne zjednodušenie, ktoré berie do úvahy špecifickosť kultúrneho sektora, ako sú jednoduchšie formuláre žiadostí, paušálne sadzby pre identifikovateľné rozpočtové položky, zlepšené informácie pre žiadateľov a obmedzené finančné overovanie organizácií prijímajúcich malé dotácie. VR však ľutuje, že tieto zlepšenia nie sú zahrnuté do samotného právneho textu, ale len do dôvodového memoranda. Rovnako sa domnieva, že tento proces zjednodušovania by sa mal vyvíjať ďalej s pružnejším prístupom k financovaniu a väčšou proporcionalitou; pričom byrokratické požiadavky na zadávateľov projektov sú úmerné veľkosti rozpočtu na projekt;

| 1.7 | pripomína skutočnosť, že malí kultúrni operátori majú tendenciu disponovať obmedzenými zdrojmi, ľudskými aj finančnými, a domnieva sa, že to majú omnoho ťažšie pri vytváraní žiadostí o financovanie než ich väčšie náprotivky. Majúc toto na pamäti sa výbor dovoláva toho, aby boli náklady na prípravu projektu oprávnenými nákladmi na financovanie v rámci programu. Všeobecnejšie povedané, verejné orgány v členských štátoch by mali zvážiť vytvorenie malého fondu počiatočného vkladu do nového podniku na podporu malých operátorov v štádiu zisťovania uskutočniteľnosti a prípravy ponuky; |
| --- | --- |

1.7

pripomína skutočnosť, že malí kultúrni operátori majú tendenciu disponovať obmedzenými zdrojmi, ľudskými aj finančnými, a domnieva sa, že to majú omnoho ťažšie pri vytváraní žiadostí o financovanie než ich väčšie náprotivky. Majúc toto na pamäti sa výbor dovoláva toho, aby boli náklady na prípravu projektu oprávnenými nákladmi na financovanie v rámci programu. Všeobecnejšie povedané, verejné orgány v členských štátoch by mali zvážiť vytvorenie malého fondu počiatočného vkladu do nového podniku na podporu malých operátorov v štádiu zisťovania uskutočniteľnosti a prípravy ponuky;

| 1.8 | podotýka, že návrh Komisie môže nepriaznivo ovplyvniť zapojenie menších operátorov a projekty, ktoré sú „malé čo do rozsahu, ale veľké čo do kvality“. Menším operátorom sa musí dostať ubezpečenia, že program je prístupný pre všetkých a mali by byť povzbudení, aby sa ho zúčastnili; |
| --- | --- |

1.8

podotýka, že návrh Komisie môže nepriaznivo ovplyvniť zapojenie menších operátorov a projekty, ktoré sú „malé čo do rozsahu, ale veľké čo do kvality“. Menším operátorom sa musí dostať ubezpečenia, že program je prístupný pre všetkých a mali by byť povzbudení, aby sa ho zúčastnili;

| 1.9 | zdôrazňuje, že veľkosť neznamená vysokú kvalitu, kreatívnosť a inováciu, a že kritická miera závisí od geografického kontextu. Vo vidieckych oblastiach s nízkou hustotou obyvateľstva môžu mať projekty malého rozsahu neodškriepiteľne kritickú mieru a dopad; |
| --- | --- |

1.9

zdôrazňuje, že veľkosť neznamená vysokú kvalitu, kreatívnosť a inováciu, a že kritická miera závisí od geografického kontextu. Vo vidieckych oblastiach s nízkou hustotou obyvateľstva môžu mať projekty malého rozsahu neodškriepiteľne kritickú mieru a dopad;

| 1.10 | všíma si zámer Komisie zabezpečiť, aby nový program doplňoval programy Európskeho spoločenstva v oblasti mládeže, vzdelávania, športu, informačnej technológie, atď., ale pýta sa, ako sa to bude realizovať, a ako sa bude tento cieľ monitorovať. VR súhlasí s tým, že kultúrne aktivity by sa mali zdôrazniť v nových mládežníckych programoch a programoch celoživotného vzdelávania (2007-13); |
| --- | --- |

1.10

všíma si zámer Komisie zabezpečiť, aby nový program doplňoval programy Európskeho spoločenstva v oblasti mládeže, vzdelávania, športu, informačnej technológie, atď., ale pýta sa, ako sa to bude realizovať, a ako sa bude tento cieľ monitorovať. VR súhlasí s tým, že kultúrne aktivity by sa mali zdôrazniť v nových mládežníckych programoch a programoch celoživotného vzdelávania (2007-13);

| 1.11 | víta, že v článku III-280 návrhu Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu sa uvádza, že v oblasti kultúry sa spolurozhodovací proces s hlasovaním kvalifikovanou väčšinou vzťahuje na legislatívny postup pre prijímanie európskych zákonov alebo rámcových zákonov zriaďujúcich stimulačné opatrenia, s výnimkou harmonizácie zákonov a predpisov členských štátov. |
| --- | --- |

1.11

víta, že v článku III-280 návrhu Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu sa uvádza, že v oblasti kultúry sa spolurozhodovací proces s hlasovaním kvalifikovanou väčšinou vzťahuje na legislatívny postup pre prijímanie európskych zákonov alebo rámcových zákonov zriaďujúcich stimulačné opatrenia, s výnimkou harmonizácie zákonov a predpisov členských štátov.

| 1.12 | zdôrazňuje, že kultúrna rôznorodosť je jednou z definujúcich charakteristík Európskej únie, a že rôznorodosť sa výrazne zvýšila s pristúpením desiatich nových členských štátov. Preto VR žiada o posinenie odkazov na svoj základný princíp v texte a zastáva názor, že program Kultúra 2007 by mal zahŕňať všetky miestne, regionálne, národné prejavy kultúrnej a lingvistickej rôznorodosti. Okrem toho sa Výbor domnieva, že aby sa odzrkadlila rôznorodosť v rámci členských štátov a imigračné trendy, program by mal venovať mimoriadnu pozornosť podpore projektov zameraných na menšiny samotné alebo na premostenie rozdielu medzi menšinovou a väčšinovou kultúrou pri snahe zvyšovať vzájomné porozumenie; |
| --- | --- |

1.12

zdôrazňuje, že kultúrna rôznorodosť je jednou z definujúcich charakteristík Európskej únie, a že rôznorodosť sa výrazne zvýšila s pristúpením desiatich nových členských štátov. Preto VR žiada o posinenie odkazov na svoj základný princíp v texte a zastáva názor, že program Kultúra 2007 by mal zahŕňať všetky miestne, regionálne, národné prejavy kultúrnej a lingvistickej rôznorodosti. Okrem toho sa Výbor domnieva, že aby sa odzrkadlila rôznorodosť v rámci členských štátov a imigračné trendy, program by mal venovať mimoriadnu pozornosť podpore projektov zameraných na menšiny samotné alebo na premostenie rozdielu medzi menšinovou a väčšinovou kultúrou pri snahe zvyšovať vzájomné porozumenie;

| 1.13 | domnieva sa, že program Kultúra 2007 musí fungovať pri ochrane a podpore lingvistickej rôznorodosti a žiada, aby sa odkaz na tento cieľ uviedol v texte, v súlade s článkom 3 návrhu Ústavy pre Európu a akčným plánom Európskej komisie o jazykovom vzdelávaní a lingvistickej rôznorodosti; |
| --- | --- |

1.13

domnieva sa, že program Kultúra 2007 musí fungovať pri ochrane a podpore lingvistickej rôznorodosti a žiada, aby sa odkaz na tento cieľ uviedol v texte, v súlade s článkom 3 návrhu Ústavy pre Európu a akčným plánom Európskej komisie o jazykovom vzdelávaní a lingvistickej rôznorodosti;

| 1.14 | navrhuje posilnenie odkazu na kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri propagácii a oslave kultúry ich obcí, a žiada, aby program Kultúra 2007 podporoval účasť regionálnych a miestnych orgánov na programe. Aktivity by sa mali zamerať na miestnu a regionálnu úroveň a nie na hlavné projekty veľkého rozsahu; |
| --- | --- |

1.14

navrhuje posilnenie odkazu na kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri propagácii a oslave kultúry ich obcí, a žiada, aby program Kultúra 2007 podporoval účasť regionálnych a miestnych orgánov na programe. Aktivity by sa mali zamerať na miestnu a regionálnu úroveň a nie na hlavné projekty veľkého rozsahu;

| 1.15 | víta navrhovaný rozpočet na program Kultúra 2007, ktorý predstavuje nárast v porovnaní s programom Kultúra 2000. V kontexte širšej diskusie o financovaní EÚ na obdobie rokov 2007-13 VR verí, že sa nájde akceptovateľný kompromis. Hlavne dúfa, že sa udrží adekvátna úroveň financovania európskej kultúrnej spolupráce v konečnom rozhodnutí o finančných perspektívach. To je dôležité, pretože pristúpenie nových desiatich členských štátov zvýšilo počet obyvateľov EÚ o 20 %, a rovnako sa zvýšili ašpirácie samotného programu; |
| --- | --- |

1.15

víta navrhovaný rozpočet na program Kultúra 2007, ktorý predstavuje nárast v porovnaní s programom Kultúra 2000. V kontexte širšej diskusie o financovaní EÚ na obdobie rokov 2007-13 VR verí, že sa nájde akceptovateľný kompromis. Hlavne dúfa, že sa udrží adekvátna úroveň financovania európskej kultúrnej spolupráce v konečnom rozhodnutí o finančných perspektívach. To je dôležité, pretože pristúpenie nových desiatich členských štátov zvýšilo počet obyvateľov EÚ o 20 %, a rovnako sa zvýšili ašpirácie samotného programu;

| 1.16 | by si želal, aby nový program zvýraznil sociálno-ekonomické prínosy, ktoré kultúra môže poskytnúť, hlavne ako môže prispieť k dosiahnutiu Lisabonských cieľov EÚ. Napríklad Výbor zastáva názor, že program by mal zvýrazňovať rovnosť prístupu ku kultúre, aby sa nestal elitárskym, ako aj prínosy regenerácie a územnej súdržnosti, ktoré môže kultúra priniesť; |
| --- | --- |

1.16

by si želal, aby nový program zvýraznil sociálno-ekonomické prínosy, ktoré kultúra môže poskytnúť, hlavne ako môže prispieť k dosiahnutiu Lisabonských cieľov EÚ. Napríklad Výbor zastáva názor, že program by mal zvýrazňovať rovnosť prístupu ku kultúre, aby sa nestal elitárskym, ako aj prínosy regenerácie a územnej súdržnosti, ktoré môže kultúra priniesť;

| 1.17 | pýta sa, či existuje rozsah na zvyšovanie koordinácie medzi Európskym spoločenstvom a kultúrnymi politikami v členských štátoch za súčasného rešpektovania princípu subsidiarity, aby sa maximalizoval účinok každého grantu na kultúrne programy Európskeho spoločenstva; |
| --- | --- |

1.17

pýta sa, či existuje rozsah na zvyšovanie koordinácie medzi Európskym spoločenstvom a kultúrnymi politikami v členských štátoch za súčasného rešpektovania princípu subsidiarity, aby sa maximalizoval účinok každého grantu na kultúrne programy Európskeho spoločenstva;

| 1.18 | vyjadruje svoju obavu, pokiaľ ide o návrhy vznesené Komisiou, týkajúce sa trvania projektu, zvyšovania počtu spoluorganizátorov a predpisov o dolnej hranici. Výbor cíti, že kvalita a pružnosť by mali byť ústredím kultúrneho programu, na rozdiel od mechanických výberových kritérií a nepružných pravidiel; |
| --- | --- |

1.18

vyjadruje svoju obavu, pokiaľ ide o návrhy vznesené Komisiou, týkajúce sa trvania projektu, zvyšovania počtu spoluorganizátorov a predpisov o dolnej hranici. Výbor cíti, že kvalita a pružnosť by mali byť ústredím kultúrneho programu, na rozdiel od mechanických výberových kritérií a nepružných pravidiel;

Podrobné pripomienky

Strediská spolupráce

| 1.19 | usiluje sa o objasnenie toho, ako bude pravidlo o postupnom znižovaní podpory Spoločenstva fungovať s ohľadom na strediská spolupráce; |
| --- | --- |

1.19

usiluje sa o objasnenie toho, ako bude pravidlo o postupnom znižovaní podpory Spoločenstva fungovať s ohľadom na strediská spolupráce;

| 1.20 | vyjadruje pochybnosti o tom, či je realistické očakávať, že sa všetky strediská spolupráce stanú trvalými a finančne nezávislými po tom, čo sa ukončí ich dotovanie Európskym Spoločenstvom; |
| --- | --- |

1.20

vyjadruje pochybnosti o tom, či je realistické očakávať, že sa všetky strediská spolupráce stanú trvalými a finančne nezávislými po tom, čo sa ukončí ich dotovanie Európskym Spoločenstvom;

Štúdie a analýzy

| 1.21 | víta návrh na investovanie 8,56 miliónov EUR do štúdií a analýz, nakoľko existuje reálna potreba solídnejších informácií o sektore kultúry v Európe vo všeobecnosti, a hlavne o európskej kultúrnej spolupráci. Rozvoj hlavných indikátorov by rovnako pomohol aj miestnym a regionálnym orgánom pri stanovení porovnávacích štandardov ich aktivít kvôli zabezpečeniu lepšej informovanosti o úspešných postupoch v sektore kultúry a ich možného transferu; |
| --- | --- |

1.21

víta návrh na investovanie 8,56 miliónov EUR do štúdií a analýz, nakoľko existuje reálna potreba solídnejších informácií o sektore kultúry v Európe vo všeobecnosti, a hlavne o európskej kultúrnej spolupráci. Rozvoj hlavných indikátorov by rovnako pomohol aj miestnym a regionálnym orgánom pri stanovení porovnávacích štandardov ich aktivít kvôli zabezpečeniu lepšej informovanosti o úspešných postupoch v sektore kultúry a ich možného transferu;

Zber a rozširovanie informácií

| 1.22 | žiada obhájenie potreby venovať 3,43 miliónov EUR internetovému portálu pre daný sektor, pretože náklady na štvorročný pilotný projekt Európskeho kultúrneho laboratória, ktoré má za cieľ vytvoriť taký internetový portál, sú odhadom 1,5 miliónov EUR. Okrem toho VR poznamenáva, že kultúrny portál už existuje; |
| --- | --- |

1.22

žiada obhájenie potreby venovať 3,43 miliónov EUR internetovému portálu pre daný sektor, pretože náklady na štvorročný pilotný projekt Európskeho kultúrneho laboratória, ktoré má za cieľ vytvoriť taký internetový portál, sú odhadom 1,5 miliónov EUR. Okrem toho VR poznamenáva, že kultúrny portál už existuje;

| 1.23 | navrhuje, pokiaľ ide o podporu „opatrení pre zachovanie a pripomínanie hlavných dejísk a archívov súvisiacich s deportáciami“ (druhý prvok), aby k týmto opatreniam patrila aj ochrana dejísk pripomínajúcich ukrutnosti spáchané počas totalitného režimu v bývalom Sovietskom zväze. |
| --- | --- |

1.23

navrhuje, pokiaľ ide o podporu „opatrení pre zachovanie a pripomínanie hlavných dejísk a archívov súvisiacich s deportáciami“ (druhý prvok), aby k týmto opatreniam patrila aj ochrana dejísk pripomínajúcich ukrutnosti spáchané počas totalitného režimu v bývalom Sovietskom zväze.

Článok 8 – Zavedenie do praxe

| 1.24 | pripomína kus práce vykonaný Komisiou s cieľom zlepšiť fungovanie programu Kultúra 2000, napríklad, aby sa vyriešili omeškania pri rozbiehaní výziev na predkladanie návrhov, otázka, ktorá sa v súčasnom programe sleduje od začiatku. Kvôli ďalšiemu zlepšeniu programu tiež požaduje, aby Komisia pokračovala vo svojej práci, aby sa zaistilo rýchle vyplácanie grantov, obmedzili sa problémy kultúrnych aktérov s likviditou a aby zadávatelia projektov, ktorých projekt nebol úspešný, boli náležite informovaní o dôvodoch. |
| --- | --- |

1.24

pripomína kus práce vykonaný Komisiou s cieľom zlepšiť fungovanie programu Kultúra 2000, napríklad, aby sa vyriešili omeškania pri rozbiehaní výziev na predkladanie návrhov, otázka, ktorá sa v súčasnom programe sleduje od začiatku. Kvôli ďalšiemu zlepšeniu programu tiež požaduje, aby Komisia pokračovala vo svojej práci, aby sa zaistilo rýchle vyplácanie grantov, obmedzili sa problémy kultúrnych aktérov s likviditou a aby zadávatelia projektov, ktorých projekt nebol úspešný, boli náležite informovaní o dôvodoch.

| 1.25 | požaduje, aby sa pozornosť venovala zabezpečeniu čo najlepšieho súladu medzi odbornosťou člena poroty a projektov, ktoré sa budú posudzovať. Takto sa zabezpečí efektívne a presvedčivé hodnotenie, o ktoré je mimoriadny záujem, s posunom od sektorového prístupu. V prípade projektov zasahujúcich do viacerých sektorov (odborov) môže byť na hodnotenie individuálneho projektu potrebných viac znalcov; |
| --- | --- |

1.25

požaduje, aby sa pozornosť venovala zabezpečeniu čo najlepšieho súladu medzi odbornosťou člena poroty a projektov, ktoré sa budú posudzovať. Takto sa zabezpečí efektívne a presvedčivé hodnotenie, o ktoré je mimoriadny záujem, s posunom od sektorového prístupu. V prípade projektov zasahujúcich do viacerých sektorov (odborov) môže byť na hodnotenie individuálneho projektu potrebných viac znalcov;

Článok 10 – Kultúrne kontaktné miesta

| 1.26 | obhajuje vývoj práce kultúrnych kontaktných bodov pri podpore výmeny osvedčenej praxe a spolupráce; |
| --- | --- |

1.26

obhajuje vývoj práce kultúrnych kontaktných bodov pri podpore výmeny osvedčenej praxe a spolupráce;

Článok 11 – Finančné ustanovenia

| 1.27 | je toho názoru, že riadiaci výbor v prvých rokoch nového programu by mal urobiť všetko pre propagáciu zapojenia kultúrnych operátorov, vrátane regionálnych a miestnych orgánov z nových členských štátov. Napríklad VR sa domnieva, že minimálny finančný príspevok vo výške 5 % by sa mohol rozdeliť na polovicu na 2,5 % pre prvé dva roky programu, keďže 5 % príspevok bude predstavovať viac v skutočných termínoch v nových členských štátoch než „starých“, vzhľadom na to, že priemerný príjem nových členských štátov je nižší. Pravidlo 2,5 % by sa tiež malo uplatňovať na akékoľvek nové štáty, ktoré vstúpia do EÚ po začiatku programu, a jeho uplatňovanie by sa malo predĺžiť, ak budú úrovne účasti z nových členských štátov nízke; |
| --- | --- |

1.27

je toho názoru, že riadiaci výbor v prvých rokoch nového programu by mal urobiť všetko pre propagáciu zapojenia kultúrnych operátorov, vrátane regionálnych a miestnych orgánov z nových členských štátov. Napríklad VR sa domnieva, že minimálny finančný príspevok vo výške 5 % by sa mohol rozdeliť na polovicu na 2,5 % pre prvé dva roky programu, keďže 5 % príspevok bude predstavovať viac v skutočných termínoch v nových členských štátoch než „starých“, vzhľadom na to, že priemerný príjem nových členských štátov je nižší. Pravidlo 2,5 % by sa tiež malo uplatňovať na akékoľvek nové štáty, ktoré vstúpia do EÚ po začiatku programu, a jeho uplatňovanie by sa malo predĺžiť, ak budú úrovne účasti z nových členských štátov nízke;

Článok 13 – Monitorovanie a hodnotenie

| 1.28 | domnieva sa, že spätná väzba od zadávateľov a príjemcov musí viesť k procesu hodnotenia napríklad cez kultúrne kontaktné miesto; |
| --- | --- |

1.28

domnieva sa, že spätná väzba od zadávateľov a príjemcov musí viesť k procesu hodnotenia napríklad cez kultúrne kontaktné miesto;

| 1.29 | navrhuje, aby bol program Kultúra 2007 posudzovaný na základe cieľov stanovených v rozhodnutí, s cieľom zabezpečiť, aby boli tieto ciele dosiahnuté a aby poskytovali dôkaznú bázu pre rozvoj budúcich programov v oblasti kultúry; |
| --- | --- |

1.29

navrhuje, aby bol program Kultúra 2007 posudzovaný na základe cieľov stanovených v rozhodnutí, s cieľom zabezpečiť, aby boli tieto ciele dosiahnuté a aby poskytovali dôkaznú bázu pre rozvoj budúcich programov v oblasti kultúry;

Príloha II – Riadenie programu

| 1.30 | vyjadruje obavu, že spojenie zdrojov do jednej „mega“ výkonnej agentúry zdieľanej inými programami financovania Európskeho spoločenstva ako napríklad mládežníckymi programami a programami celoživotného vzdelávania, by mohlo viesť k strate odbornosti a odborných znalostí v sektore kultúry a vnímavosti voči tomuto sektoru, čomu je nutné za každú cenu predísť. |
| --- | --- |

1.30

vyjadruje obavu, že spojenie zdrojov do jednej „mega“ výkonnej agentúry zdieľanej inými programami financovania Európskeho spoločenstva ako napríklad mládežníckymi programami a programami celoživotného vzdelávania, by mohlo viesť k strate odbornosti a odborných znalostí v sektore kultúry a vnímavosti voči tomuto sektoru, čomu je nutné za každú cenu predísť.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

Keďže 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kultúra by mala prispieť k zlepšovaniu externej viditeľnosti Európskej únie podporovaním jej kultúrnej rôznorodosti a spoločných dimenzií jej kultúr. | Kultúra by mala prispieť k zlepšovaniu externej viditeľnosti Európskej únie podporovaním jej kultúrnej rôznorodosti a spoločných dimenzií jej kultúr. Zvláštna pozornosť by mala byť venovaná ochrane pozície malých kultúr Európy a menej rozšírených jazykov. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Kultúra by mala prispieť k zlepšovaniu externej viditeľnosti Európskej únie podporovaním jej kultúrnej rôznorodosti a spoločných dimenzií jej kultúr.

Kultúra by mala prispieť k zlepšovaniu externej viditeľnosti Európskej únie podporovaním jej kultúrnej rôznorodosti a spoločných dimenzií jej kultúr. Zvláštna pozornosť by mala byť venovaná ochrane pozície malých kultúr Európy a menej rozšírených jazykov.

Zdôvodnenie

Odkaz na ochranu pozície menších kultúr Európy a menej používaných jazykov by mal byť zaradený do textu rozhodnutia o programe Kultúra 2000. Jeho odstránenie vysiela negatívnu správu zadávateľom projektov z týchto obcí, ktorí naopak potrebujú ubezpečenie, že nový program je pre nich otvorený.

Odporúčanie 2

Keďže 13

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| zároveň treba pokračovať v činnosti, s ktorou začala Európska únia na základe uvedeného rozhodnutia č. 792/2004/ES s cieľom prispieť k zabezpečeniu európskej a medzinárodnej ochrany pamiatok pripomínajúcich nacistické koncentračné tábory. | zároveň treba pokračovať v činnosti, s ktorou začala Európska únia na základe uvedeného rozhodnutia č. 792/2004/ES s cieľom prispieť k zabezpečeniu európskej a medzinárodnej ochrany pamiatok pripomínajúcich nacistické koncentračné tábory. Program by mal byť otvorený aj pre projekty spájané s deportáciami, miestami koncentračných táborov a uctenia si obetí, ktoré trpeli za sovietskeho totalitného režimu. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

zároveň treba pokračovať v činnosti, s ktorou začala Európska únia na základe uvedeného rozhodnutia č. 792/2004/ES s cieľom prispieť k zabezpečeniu európskej a medzinárodnej ochrany pamiatok pripomínajúcich nacistické koncentračné tábory.

zároveň treba pokračovať v činnosti, s ktorou začala Európska únia na základe uvedeného rozhodnutia č. 792/2004/ES s cieľom prispieť k zabezpečeniu európskej a medzinárodnej ochrany pamiatok pripomínajúcich nacistické koncentračné tábory. Program by mal byť otvorený aj pre projekty spájané s deportáciami, miestami koncentračných táborov a uctenia si obetí, ktoré trpeli za sovietskeho totalitného režimu.

Zdôvodnenie

Navrhované znenie článku 13 úvodnej časti sa zakladá na názore, že by sa mali podporiť aj opatrenia na zachovanie a uctenie si hlavných miest a archívov spájaných s deportáciami, bývalými koncentračnými tábormi a tiež s činnosťami, ktoré pomôžu zachovať pamiatku obetí, ktoré trpeli za sovietskeho totalitného režimu. Ak vezmeme do úvahy históriu Európy počas druhej svetovej vojny a obdobia po nej, program by nemal zdôrazňovať iba zachovanie a ochranu hlavných nacistických lokalít a archívov súvisiacich s deportáciami a uctením obetí týchto miest, ale mal by podporovať aj opatrenia spojené so sovietskym totalitným režimom, ktoré veľmi zasiahli východoeurópske štáty a národy. Ako tvrdia lotyšskí historici, sovietsky režim bol totalitný, a mal kedysi veľký vplyv na európsku časť štátov známu ako „socialistický blok“, a nebol o nič menej škodlivý ako nacistický totalitný režim.

Je tiež potrebné spomenúť, že bývalé koncentračné tábory v rámci systému sovietskeho totalitného režimu sa chápu ako nútené pracovné tábory a rovnajú sa nacistickým táborom. Preto by mali byť rovnako zachované ako historické pamiatky.

Odporúčanie 3

Článok 3 ods. 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všeobecným cieľom programu bude zlepšiť kultúrnu oblasť spoločnú pre Európanov prostredníctvom rozvoja kultúrnej spolupráce medzi tvorcami, kultúrnymi hráčmi a kultúrnymi inštitúciami krajín, ktoré sa projektu zúčastňujú, s úmyslom podpory objavenia sa európskeho občianstva. | Všeobecným cieľom programu bude zlepšiť kultúrnu oblasť spoločnú pre Európanov prostredníctvom rozvoja kultúrnej spolupráce medzi tvorcami, kultúrnymi aktérmi, a kultúrnymi inštitúciami, ako aj regionálnymi a miestnymi orgánmi krajín, ktoré sa projektu zúčastňujú, s úmyslom podpory objavenia sa európskeho občianstva a podpory jazykovej a kultúrnej rôznorodosti. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všeobecným cieľom programu bude zlepšiť kultúrnu oblasť spoločnú pre Európanov prostredníctvom rozvoja kultúrnej spolupráce medzi tvorcami, kultúrnymi hráčmi a kultúrnymi inštitúciami krajín, ktoré sa projektu zúčastňujú, s úmyslom podpory objavenia sa európskeho občianstva.

Všeobecným cieľom programu bude zlepšiť kultúrnu oblasť spoločnú pre Európanov prostredníctvom rozvoja kultúrnej spolupráce medzi tvorcami, kultúrnymi aktérmi, a kultúrnymi inštitúciami, ako aj regionálnymi a miestnymi orgánmi krajín, ktoré sa projektu zúčastňujú, s úmyslom podpory objavenia sa európskeho občianstva a podpory jazykovej a kultúrnej rôznorodosti.

Zdôvodnenie

Odkazy na miestne a regionálne orgány, ktoré sa majú zahrnúť, ako je uvedené nižšie vzhľadom na ich úlohu pri propagácii kultúry ich obcí napríklad prostredníctvom festivalov, ochrany kultúrneho dedičstva, ochrany umeleckých prác, projektov riadených zdola a práce v partnerstve s kultúrnymi operátormi.

Okrem toho by sa mali v rozhodnutí o programe Kultúra 2007 posilniť odkazy na dvojité ciele Európskej únie ohľadom kultúrnej a lingvistickej rôznorodosti. To by mohlo pomôcť uistiť budúcich zadávateľov projektov z menej využívaných, regionálnych alebo menšinovým jazykom hovoriacich obcí, že program Kultúra 2007 rieši cieľ integrovania projektov z týchto obcí do hlavných programov financovania.

Odporúčanie 4

Článok 4.1 b

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora organizácii aktívne pôsobiacich v oblasti kultúry v celoeurópskom meradle, ako aj akcií zameraných na ochranu a pripomínanie zásad hlavných miest a archívov spojených s deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v mieste bývalých koncentračných táborov a iných miest mučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj akcií zameraných na zachovanie pamiatky na obete, ktoré prišli o život v týchto miestach. | Podpora organizácii aktívne pôsobiacich v oblasti kultúry v celoeurópskom meradle, ako aj akcií zameraných na ochranu a pripomínanie zásad hlavných miest a archívov spojených s deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v mieste bývalých koncentračných táborov a iných miest mučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj akcií zameraných na zachovanie pamiatky na obete, ktoré prišli o život v týchto miestach
  obetí masového vyhladzovania a mučenia, masových deportácií, ako aj zachovanie hlavných dejísk, pamätníkov, vrátane bývalých koncentračných táborov, dokumentujúcich tieto udalosti, za účelom zachovania pamiatky obetí. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

Podpora organizácii aktívne pôsobiacich v oblasti kultúry v celoeurópskom meradle, ako aj akcií zameraných na ochranu a pripomínanie zásad hlavných miest a archívov spojených s deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v mieste bývalých koncentračných táborov a iných miest mučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj akcií zameraných na zachovanie pamiatky na obete, ktoré prišli o život v týchto miestach.

Podpora organizácii aktívne pôsobiacich v oblasti kultúry v celoeurópskom meradle, ako aj akcií zameraných na ochranu a pripomínanie zásad hlavných miest a archívov spojených s deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v mieste bývalých koncentračných táborov a iných miest mučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj akcií zameraných na zachovanie pamiatky na obete, ktoré prišli o život v týchto miestach
  obetí masového vyhladzovania a mučenia, masových deportácií, ako aj zachovanie hlavných dejísk, pamätníkov, vrátane bývalých koncentračných táborov, dokumentujúcich tieto udalosti, za účelom zachovania pamiatky obetí.

Zdôvodnenie

Akceptujeme, že návrhom na začlenenie spomienky obetí sovietskeho totalitného režimu do spoločnej historickej pamäti Európy rozširujeme na kontinente štruktúrované a na konsenze založené vnímanie histórie, a že taká iniciatíva je pravdepodobne politicky „citlivá.“ Odôvodnenie tohto návrhu vychádza z nášho presvedčenia, že ignorovať politicky „citlivé“ témy značne znížilo dôveru voči Únii, hlavne v očiach tých občanov, pre ktorých také témy a spomienka na ne je nedávnou a bolestnou realitou.

Rovnako je ťažké ignorovať fakt, že historická pravda o druhej svetovej vojne a období po nej hovorí jasný a jednoznačný príbeh o mnohých ľudských osudoch zničených sovietskym terorom v terajších nových členských štátoch Európskej únie.

Odporúčanie 5

Článok 4 (3) nový

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Operátori budú môcť navrhovať projekty zodpovedajúce ich záujmom a ašpiráciám, či už sú sektorové alebo viacsektorové, pokiaľ sú zamerané aspoň na dva ciele uvedené vyššie. Žiaden aspekt kultúrnej a umeleckej aktivity preto nebude vylúčený a priori. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Operátori budú môcť navrhovať projekty zodpovedajúce ich záujmom a ašpiráciám, či už sú sektorové alebo viacsektorové, pokiaľ sú zamerané aspoň na dva ciele uvedené vyššie. Žiaden aspekt kultúrnej a umeleckej aktivity preto nebude vylúčený a priori.

Zdôvodnenie

Skutočnosť, že všetky sektory sú oprávnené, by mala byť uvedená v legislatívnom texte. Je dôležité, aby bol jazyk rozhodnutia jasný, jednoduchý a jednoznačný v čo možno najvyššej miere, aby sa zabezpečilo, že všetky potenciálni podporovatelia projektu pochopia text a budú si vedomí toho, že napríklad literárne preklady budú oprávnené na podporu v rámci programu Kultúra 2007.

Odporúčanie 6

Príloha (1.1) zmena titulu

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.1 | Ohniská spolupráce |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.1

Ohniská spolupráce

| 1.1 | Ohniská spolupráce
  Strediská tvorivosti |
| --- | --- |

1.1

Zdôvodnenie

Názov „ohniská spolupráce“ by sa mal zmeniť a je príliš podobný názvu „kultúrny kontaktný bod“ a bude viesť k zmätku. Odporúčané „strediská tvorivosti“ stručne popisujú cieľ tohto prvku. Slovo spolupráca je zbytočné, pretože všetky projekty financované európskym programom kultúrnej spolupráce musia byť kooperačné.

Odporúčanie 7

Príloha (1.1) odsek 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každé ohnisko by malo vytvárať aspoň šesť operátorov zo šiestich rôznych krajín zúčastňujúcich sa na programe a spájajú operátorov z jedného alebo viacerých sektorov pre rôzne viacročné aktivity alebo projekty, so sektorovým alebo viacsektorovým charakterom, ale sledujúce spoločný cieľ. | Každé ohnisko by malo vytvárať aspoň šesť
  päť operátorov z šiestich piatich rôznych krajín zúčastňujúcich sa na programe a spájajú operátorov z jedného alebo viacerých sektorov pre rôzne viacročné aktivity alebo projekty, so sektorovým alebo viacsektorovým charakterom, ale sledujúce spoločný cieľ. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Každé ohnisko by malo vytvárať aspoň šesť operátorov zo šiestich rôznych krajín zúčastňujúcich sa na programe a spájajú operátorov z jedného alebo viacerých sektorov pre rôzne viacročné aktivity alebo projekty, so sektorovým alebo viacsektorovým charakterom, ale sledujúce spoločný cieľ.

Každé ohnisko by malo vytvárať aspoň šesť
  päť operátorov z šiestich piatich rôznych krajín zúčastňujúcich sa na programe a spájajú operátorov z jedného alebo viacerých sektorov pre rôzne viacročné aktivity alebo projekty, so sektorovým alebo viacsektorovým charakterom, ale sledujúce spoločný cieľ.

Päť spoluorganizátorov jasne demonštruje európsku pridanú hodnotu a podporovatelia projektu by nemali byť povinní hľadať šesť spoluorganizátorov od roku 2007. Čo je dôležité, je nasadenie projektov na spoločnú prácu a kvalitu samotného projektu.

Odporúčanie 8

Príloha (1.1) odsek 3

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každé ohnisko by malo vykonávať celý rad štruktúrovaných, viacročných kultúrnych aktivít. | Každé ohnisko by malo vykonávať celý rad štruktúrovaných, viacročných kultúrnych aktivít a konať ako sprostredkujúci orgán poskytujúci dotácie. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Každé ohnisko by malo vykonávať celý rad štruktúrovaných, viacročných kultúrnych aktivít.

Každé ohnisko by malo vykonávať celý rad štruktúrovaných, viacročných kultúrnych aktivít a konať ako sprostredkujúci orgán poskytujúci dotácie.

Zdôvodnenie

„Ohniská spolupráce“ by mali mať možnosť fungovať ako sprostredkujúce orgány poskytujúce dotácie. Takto by ohniská spolupráce mohli poskytovať najrýchlejšie financovanie, s obmedzenou byrokraciou, pre menšie, prípadne inovačné kultúrne projekty spolupráce. Tento systém dobre fungoval v kontexte štrukturálnych fondov a mal by sa zopakovať v kontexte programu Kultúra 2007.

Odporúčanie 9

Príloha (1.1) odsek 6

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu a bude mať zostupný charakter. Nesmie byť vyššia ako EUR 500 000 ročne. Táto podpora bude poskytovaná na obdobie piatich rokov. | Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu a bude mať zostupný charakter. Nesmie byť vyššia ako EUR 500 000 ročne. Táto podpora bude poskytovaná na obdobie
  minimálne tri až päť rokov. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu a bude mať zostupný charakter. Nesmie byť vyššia ako EUR 500 000 ročne. Táto podpora bude poskytovaná na obdobie piatich rokov.

Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu a bude mať zostupný charakter. Nesmie byť vyššia ako EUR 500 000 ročne. Táto podpora bude poskytovaná na obdobie
  minimálne tri až päť rokov.

Zdôvodnenie

Mala by byť umožnená väčšia pružnosť, pokiaľ ide o trvanie projektov, pretože nie všetci zadávatelia budú chcieť, alebo potrebovať realizovať päťročný projekt. Okrem toho, mnoho operátorov pravdepodobne narazí na ťažkosti pri hľadaní spolufinancovania na celé päťročné obdobie.

Odporúčanie 10

Príloha (1.2) zmena titulu

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.2 | Opatrenia spolupráce |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.2

Opatrenia spolupráce

| 1.2 | Opatrenia spolupráce
  Kreatívne aktivity |
| --- | --- |

1.2

Zdôvodnenie

Názov „opatrenia spolupráce“ je príliš technokratický, zakiaľ čo názov „kreatívne aktivity“ zdôrazňuje skutočnosť, že pri výbere projektov sa bude prednosť dávať tvorivosti.

Odporúčanie 11

Príloha (1.2) odsek 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každá akcia by mala byť vytvorená a vykonávaná v partnerstve aspoň štyrmi kultúrnymi operátormi v troch rôznych účastníckych krajinách, pričom títo operátori môžu pochádzať z jedného alebo viacerých sektorov. | Každá akcia by mala byť vytvorená a vykonávaná v partnerstve aspoň tromi
  štyrmi kultúrnymi operátormi v troch rôznych účastníckych krajinách, pričom títo operátori môžu pochádzať z jedného alebo viacerých sektorov. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Každá akcia by mala byť vytvorená a vykonávaná v partnerstve aspoň štyrmi kultúrnymi operátormi v troch rôznych účastníckych krajinách, pričom títo operátori môžu pochádzať z jedného alebo viacerých sektorov.

Každá akcia by mala byť vytvorená a vykonávaná v partnerstve aspoň tromi
  štyrmi kultúrnymi operátormi v troch rôznych účastníckych krajinách, pričom títo operátori môžu pochádzať z jedného alebo viacerých sektorov.

Traja spoluorganizátori dostatočne demonštrujú európsku pridanú hodnotu. Ako je uvedené vyššie v kontexte európskych ohnísk spolupráce, projekty by mali byť hodnotené podľa ich skutočnej kvality a nie mechanickými výberovými kritériami.

Odporúčanie 12

Príloha (1.2) odsek 4

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu. Nesmie byť nižšia ako EUR 60 000 ročne ani vyššia ako EUR 200 000 ročne. Táto podpora by sa mala poskytovať maximálne na 12 mesiacov. | Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu. Nesmie byť nižšia ako EUR 60 000 ročne ani vyššia ako EUR 200 000 ročne. Táto podpora by sa mala poskytovať maximálne
  minimálne na 12 mesiacov a maximálne na 24 mesiacov. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu. Nesmie byť nižšia ako EUR 60 000 ročne ani vyššia ako EUR 200 000 ročne. Táto podpora by sa mala poskytovať maximálne na 12 mesiacov.

Podpora spoločenstva nesmie prekročiť 50% rozpočtu projektu. Nesmie byť nižšia ako EUR 60 000 ročne ani vyššia ako EUR 200 000 ročne. Táto podpora by sa mala poskytovať maximálne
  minimálne na 12 mesiacov a maximálne na 24 mesiacov.

Zdôvodnenie

Malo by byť viac pružnosti týkajúcej sa minimálnej úrovne podpory Európskej úrovne ( 60 000 EUR ročne, čo znamená minimálnu veľkosť projektu 120 000 EUR ročne), keďže niektoré projekty nemusia potrebovať, alebo nemusia byť schopné absorbovať túto čiastku, ale napriek tomu môžu mať dopad a kritickú mieru.

Okrem toho malo by byť dovolené, aby projekty trvali maximálne dva roky, čím by sa stal program pružnejším a užívateľsky priateľskejším pre zadávateľov.

Odporúčanie 13

Príloha (1.3) odsek 4

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V tomto kontexte bude významná podpora venovaná aj „Európskym hlavným mestám kultúry“, aby sa pomohlo realizovať aktivity zdôrazňujúce európsku viditeľnosť a transeurópsku kultúrnu spoluprácu. | V tomto kontexte bude významná podpora
  90% rozpočtu v rámci prvku špeciálnych aktivít venovaná aj„Európskym hlavným mestám kultúry“, aby sa pomohlo realizovať aktivity zdôrazňujúce európsku viditeľnosť a transeurópsku kultúrnu spoluprácu. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V tomto kontexte bude významná podpora venovaná aj „Európskym hlavným mestám kultúry“, aby sa pomohlo realizovať aktivity zdôrazňujúce európsku viditeľnosť a transeurópsku kultúrnu spoluprácu.

V tomto kontexte bude významná podpora
  90% rozpočtu v rámci prvku špeciálnych aktivít venovaná aj„Európskym hlavným mestám kultúry“, aby sa pomohlo realizovať aktivity zdôrazňujúce európsku viditeľnosť a transeurópsku kultúrnu spoluprácu.

Zdôvodnenie

Prvky špeciálnych akcií by sa mali zamerať na iniciatívu Európske hlavné mesto kultúry. Financovanie Európskeho spoločenstva pre Európske hlavné mesto kultúry by sa malo zvýšiť, pretože pravdepodobne budú dve Európske hlavné mestá kultúry ročne od roku 2009, aby odrážali nedávne rozšírenie EÚ. Zvýšená podpora by sa mala použiť napríklad na pomoc mestským orgánom a prácu kultúrnych operátorov s partnermi v iných členských štátov, čím by sa podporila nadnárodná mobilita a medzikultúrny dialóg. Okrem toho venovanie 90 % rozpočtu na špeciálne akcie na Európske hlavné mesto kultúry zvyšuje transparentnosť tohto prvku, ktorý bol v minulosti kritizovaný za to, že bol trochu neprehľadný. Zostávajúcich 10 % by sa malo použiť na ceny, napríklad na cenu Europa Nostra a cenu Európskej únie za súčasnú architektúru (cena Mies van der Rohe).

Odporúčanie 14

Článok (5) 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program bude tiež otvorený spolupráci s inými tretími krajinami, ktoré uzatvárali združenia alebo zmluvy o spolupráci s Európskym spoločenstvom, ktoré obsahujú kultúrne ustanovenia, na základe doplňujúcich dotácií a špecifických postupov, ktoré sa majú ustanoviť. | Program bude tiež otvorený spolupráci s inými tretími krajinami s prioritou venovanou našim blízkym susedom v súlade s európskou politikou susedstva.
  hlavne krajiny MEDA.
  ktoré uzatvárali združenia alebo zmluvy o spolupráci s Európskym spoločenstvom, ktoré obsahujú kultúrne ustanovenia, na základe doplňujúcich dotácií a špecifických postupov, ktoré sa majú ustanoviť. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Program bude tiež otvorený spolupráci s inými tretími krajinami, ktoré uzatvárali združenia alebo zmluvy o spolupráci s Európskym spoločenstvom, ktoré obsahujú kultúrne ustanovenia, na základe doplňujúcich dotácií a špecifických postupov, ktoré sa majú ustanoviť.

Program bude tiež otvorený spolupráci s inými tretími krajinami s prioritou venovanou našim blízkym susedom v súlade s európskou politikou susedstva.
  hlavne krajiny MEDA.
  ktoré uzatvárali združenia alebo zmluvy o spolupráci s Európskym spoločenstvom, ktoré obsahujú kultúrne ustanovenia, na základe doplňujúcich dotácií a špecifických postupov, ktoré sa majú ustanoviť.

Zdôvodnenie

Program by mal uprednostňovať krajiny, ktoré sú zahrnuté do európskej politiky susedstva. Dôležitosť dialógu medzi civilizáciami a voľnou výmenou myšlienok medzi kultúrami, náboženstvami, tradíciami sa nedá preceňovať. Spoločné projekty v oblasti kultúry môžu pomôcť dosiahnuť hlavné ciele európskej susedskej politiky spájania ľudí a zlepšovania vzájomného porozumenia vzájomných kultúr, histórie, postojov a hodnôt a tým eliminácii skresleného vnímania.

Odporúčanie 15

Článok (9) 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisii bude pomáhať výbor zložený zo zástupcov členských štátov a bude jej predsedať zástupca Komisie. | Komisii bude pomáhať výbor zložený zo zástupcov členských štátov, zástupcu Výboru regiónov a bude jej predsedať zástupca Komisie. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisii bude pomáhať výbor zložený zo zástupcov členských štátov a bude jej predsedať zástupca Komisie.

Komisii bude pomáhať výbor zložený zo zástupcov členských štátov, zástupcu Výboru regiónov a bude jej predsedať zástupca Komisie.

Zdôvodnenie

Keďže kvalifikácia pre kultúrnu politiku je často na subnárodnej úrovni v mnohých členských štátoch, VR by mal byť oprávnený nominovať jedného zástupcu do výboru.

Okrem toho, delegácie členských štátov vo výbore by mali v prípade potreby zahŕňať miestnych a regionálnych zástupcov.

Odporúčanie 16

Článok (10) 1

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kultúrne kontaktné strediská definované v bode I.3.3 prílohy sú vykonávacími orgánmi pre šírenie informácií o programe na národnej úrovni, ktoré konajú podľa článku 54, odsek 2, bod c) a odsek 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. | Kultúrne kontaktné strediská definované v bode I.3.3 prílohy sú vykonávacími orgánmi pre šírenie informácií o programe tak na národnej ako aj na sub-národnej úrovni, ktoré konajú podľa článku 54, odsek 2, bod c) a odsek 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

Kultúrne kontaktné strediská definované v bode I.3.3 prílohy sú vykonávacími orgánmi pre šírenie informácií o programe na národnej úrovni, ktoré konajú podľa článku 54, odsek 2, bod c) a odsek 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002.

Kultúrne kontaktné strediská definované v bode I.3.3 prílohy sú vykonávacími orgánmi pre šírenie informácií o programe tak na národnej ako aj na sub-národnej úrovni, ktoré konajú podľa článku 54, odsek 2, bod c) a odsek 3 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh je konzistentný s Odporúčaním 14 návrhu stanoviska. Kultúrne kontaktné body musia byť schopné fungovať aj na regionálnej úrovni, aby mali ľahší prístup ku kultúrnym operátorom a prispôsobili sa ich špecifickým charakteristikám. Malo by sa preto uľahčiť miestnym a národným orgánom alebo ich delegáciám, aby zriadili kultúrne kontaktné body, a to vždy na báze dobrovoľnosti.

Odporúčanie 17

Článok 10 ods. 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Kultúrne kontaktné body musia rešpektovať nasledovné kritériá: |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.

Kultúrne kontaktné body musia rešpektovať nasledovné kritériá:

| 2. | Kultúrne kontaktné body musia rešpektovať nasledovné kritériá: |
| --- | --- |

2.

Kultúrne kontaktné body musia rešpektovať nasledovné kritériá:

| — | musia mať adekvátny počet zamestnancov, s odbornými a lingvistickými schopnosťami vhodnými pre prácu v prostredí medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

—

musia mať adekvátny počet zamestnancov, s odbornými a lingvistickými schopnosťami vhodnými pre prácu v prostredí medzinárodnej spolupráce;

| — | musia mať adekvátny počet zamestnancov, s odbornými a lingvistickými schopnosťami vhodnými pre prácu v prostredí medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

—

musia mať adekvátny počet zamestnancov, s odbornými a lingvistickými schopnosťami vhodnými pre prácu v prostredí medzinárodnej spolupráce;

| — | musia mať vhodnú infraštruktúru, hlavne pokiaľ ide o informatiku a komunikácie; |
| --- | --- |

—

musia mať vhodnú infraštruktúru, hlavne pokiaľ ide o informatiku a komunikácie;

| — | musia mať vhodnú infraštruktúru, hlavne pokiaľ ide o informatiku a komunikácie; |
| --- | --- |

—

musia mať vhodnú infraštruktúru, hlavne pokiaľ ide o informatiku a komunikácie;

| — | musia fungovať v administratívnom kontexte, čo im umožní vykonávať ich úlohy uspokojivo, a aby sa zabránilo konfliktom záujmov. |
| --- | --- |

—

musia fungovať v administratívnom kontexte, čo im umožní vykonávať ich úlohy uspokojivo, a aby sa zabránilo konfliktom záujmov.

| — | musia fungovať v administratívnom kontexte, čo im umožní vykonávať ich úlohy uspokojivo, v prípade potreby by napríklad kultúrne kontaktné body mali fungovať na subnárodnej úrovni, aby sa zabránilo konfliktom záujmov |
| --- | --- |

—

musia fungovať v administratívnom kontexte, čo im umožní vykonávať ich úlohy uspokojivo, v prípade potreby by napríklad kultúrne kontaktné body mali fungovať na subnárodnej úrovni, aby sa zabránilo konfliktom záujmov

Zdôvodnenie

Kultúrne kontaktné body by mali byť povzbudzované, aby pôsobili na subnárodnej úrovni, kde je to vhodné, aby boli bližšie k občanom a kultúrnym operátorom na danej pôde. Francúzsky systém „regionálnych pólov“ riadených francúzskym kultúrnym kontaktným bodom je príkladom osvedčenej praxe, ktorá by sa mala zopakovať v iných členských štátoch.

Odporúčanie 18

Článok 12 (d) nový

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (d) | Podpora jazykovej rôznorodosti EÚ |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(d)

Dôvod

Z dôvodov uvedených vyššie (Odporúčania 1 a 2), odkazy na cieľ lingvistickej rôznorodosti by sa v texte mali posilniť.

Odporúčanie 19

Príloha V CELKOVÝ ROZPIS ROZPOČTU

Prvok 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Rozpis ročného rozpočtu pre program | Rozpis ročného rozpočtu pre program |
| Percentuálny podiel rozpočtu | Percentuálny podiel rozpočtu |
| Prvok 1 (podpora pre projekty) približne 77%






  — | ohniská spolupráce približne 36% |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Rozpis ročného rozpočtu pre program

Rozpis ročného rozpočtu pre program

Percentuálny podiel rozpočtu

Percentuálny podiel rozpočtu

Prvok 1 (podpora pre projekty) približne 77%

—

ohniská spolupráce približne 36%

| — | opatrenia spolupráce približne 24% |
| --- | --- |

—

opatrenia spolupráce približne 24%

| — | špeciálne akcie približne 17% |
| --- | --- |

—

špeciálne akcie približne 17%

Prvok 1 (podpora pre projekty) približne 77%

| — | ohniská spolupráce približne 36%
  30% |
| --- | --- |

—

ohniská spolupráce približne 36%
  30%

| — | opatrenia spolupráce približne 24%
  30% |
| --- | --- |

—

opatrenia spolupráce približne 24%
  30%

| — | špeciálne akcie približne 17% |
| --- | --- |

—

špeciálne akcie približne 17%

Ohniská spolupráce a opatrenia spolupráce by mali dostať po 30 % celkového rozpočtu oproti súčasným 36 % pre ohniská spolupráce a 24 % pre opatrenia spolupráce. Výbor verí, že súčasný rozpis by mohol diskriminovať menších operátorov, ktorí sú často experimentálni a inovační, pretože je menej pravdepodobné než u väčších aktérov, že zabezpečia zodpovedajúce financovanie na päť rokov a budú mať kapacitu na vykonávanie extenzívnej rozvojovej práce, ktorá bude požadovaná.

Odporúčanie 20

PRÍLOHA 2.2

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Možno podporovať akcie, ktorých účelom je ochrana a pripomínanie hlavných miest a archívov spätých s deportáciami, ktoré deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v miestach bývalých táborov a iných miest umučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj zachovať spomienku na obete na týchto miestach. | Možno podporovať akcie ktorých účelom je ochrana a 
  pripomínajúce
  hlavných miest a archívov spätých s deportáciami, ktoré deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v miestach bývalých táborov a iných miest umučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj zachovať spomienku na obete na týchto miestach
  obete masového vyhladzovania a mučenia, masové deportácie, ako aj zachovanie hlavných miest, pamiatok, vrátane bývalých koncentračných táborov, dokumentujúcich tieto udalosti, aby sa zachovala pamiatka obetí. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

Možno podporovať akcie, ktorých účelom je ochrana a pripomínanie hlavných miest a archívov spätých s deportáciami, ktoré deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v miestach bývalých táborov a iných miest umučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj zachovať spomienku na obete na týchto miestach.

Možno podporovať akcie ktorých účelom je ochrana a 
  pripomínajúce
  hlavných miest a archívov spätých s deportáciami, ktoré deportáciami, ktoré symbolizujú pamätníky postavené v miestach bývalých táborov a iných miest umučenia a vyhladzovania civilistov, ako aj zachovať spomienku na obete na týchto miestach
  obete masového vyhladzovania a mučenia, masové deportácie, ako aj zachovanie hlavných miest, pamiatok, vrátane bývalých koncentračných táborov, dokumentujúcich tieto udalosti, aby sa zachovala pamiatka obetí.

Zdôvodnenie

Akceptujeme, že návrhom na začlenenie spomienky obetí sovietskeho totalitného režimu do spoločnej historickej pamäti Európy rozširujeme na kontinente štruktúrované a na konsenze založené vnímanie histórie, a že taká iniciatíva je pravdepodobne politicky „citlivá.“ Odôvodnenie tohto návrhu vychádza z nášho presvedčenia, že ignorovať politicky „citlivé“ témy značne znížilo dôveru voči Únii, hlavne v očiach tých občanov, pre ktorých také témy a spomienka na ne je nedávnou a bolestnou realitou.

Rovnako je ťažké ignorovať fakt, že historická pravda o druhej svetovej vojne a období po nej hovorí jasný a jednoznačný príbeh o mnohých ľudských osudoch zničených sovietskym terorom v terajších nových členských štátoch Európskej únie.

Odporúčanie 21

PRÍLOHA 3. 3

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom zabezpečiť adresné a efektívne šírenie praktických informácií o programe priamo medzi občanmi stanovuje program podporu „kultúrnych kontaktných stredísk“. Tieto orgány, ktoré pôsobia na národnej úrovni, zriaďuje Komisia v spolupráci s členskými štátmi a na dobrovoľnom základe. | S cieľom zabezpečiť adresné a efektívne šírenie praktických informácií o programe priamo medzi občanmi stanovuje program podporu „kultúrnych kontaktných stredísk“. Tieto orgány, ktoré pôsobia tak na národnej, ako aj sub-národnej úrovni, zriaďuje Komisia v spolupráci s členskými štátmi alebo regionálnymi orgánmi a na dobrovoľnom základe. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom zabezpečiť adresné a efektívne šírenie praktických informácií o programe priamo medzi občanmi stanovuje program podporu „kultúrnych kontaktných stredísk“. Tieto orgány, ktoré pôsobia na národnej úrovni, zriaďuje Komisia v spolupráci s členskými štátmi a na dobrovoľnom základe.

S cieľom zabezpečiť adresné a efektívne šírenie praktických informácií o programe priamo medzi občanmi stanovuje program podporu „kultúrnych kontaktných stredísk“. Tieto orgány, ktoré pôsobia tak na národnej, ako aj sub-národnej úrovni, zriaďuje Komisia v spolupráci s členskými štátmi alebo regionálnymi orgánmi a na dobrovoľnom základe.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh je konzistentný s Odporúčaním 17 návrhu stanoviska. Kultúrne kontaktné body musia byť schopné fungovať aj na regionálnej úrovni, aby mali ľahší prístup ku kultúrnym operátorom a prispôsobili sa ich špecifickým charakteristikám. Malo by sa preto uľahčiť miestnym a národným orgánom alebo ich delegáciám, aby zriadili kultúrne kontaktné body, a to vždy na báze dobrovoľnosti.

Brusel 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 121 z 30.4.2004, s.15

1

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/76

---

Stanovisko Výboru regiónov na „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o realizácii programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007)“

(2005/C 164/09)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o realizácii programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (KOM(2004) 470 v konečnom znení – 2004/0151 (COD),

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 9. septembra 2004 požiadať Výbor regiónov o vypracovanie stanoviska k danej veci, v súlade s ods. 1 článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie grémia VR z 27. januára 2004 poveriť komisiu pre kultúru a vzdelávanie, vypracovaním stanoviska k danej veci,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 303/2004 rev.1 prijatý dňa 7. decembra 2004 komisiou pre kultúru a vzdelávanie (spravodajca: pán Theodóros Georgákis, starosta mesta Ilioúpoli (EL/PES)),

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí konanom 23. a 24. februára 2005 (schôdza z 23. februára) nasledujúce stanovisko.

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1.1 | schválil zahrnutie školení, vývoja, distribúcie a propagačných činností pod nový rámcový program MEDIA 2007, ktorý zaručí a posilní kontinuitu v rámci organizovanej akcie zameranej na vývoj a posilnenie európskej audiovizuálnej oblasti; |
| --- | --- |

1.1

schválil zahrnutie školení, vývoja, distribúcie a propagačných činností pod nový rámcový program MEDIA 2007, ktorý zaručí a posilní kontinuitu v rámci organizovanej akcie zameranej na vývoj a posilnenie európskej audiovizuálnej oblasti;

| 1.2 | víta návrh rozpočtu pre realizáciu programu vo výške 1,055 miliárd eúr, upozorňujúc na potrebu tak vysokého rozpočtu z dôvodu pokrytia zvýšených potrieb 27 krajín (25 členských štátov plus Bulharsko a Island), ktoré sú zahrnuté do tohto programu. Dotknuté trhy sú nevyhnutne „trojstupňové“ so značnými rozdielmi v rozvoji audiovizuálneho sektoru, ktoré kolísajú od vysokého stupňa rozvoja až po takmer žiadny. Navýšenie spomínaného rozpočtu je len ďalším potvrdením významnej úlohy audiovizuálneho sektoru ako prostriedku na šírenie kultúrnych hodnôt v rámci budovania spoločnej európskej identity a povedomia európskych občanov; |
| --- | --- |

1.2

víta návrh rozpočtu pre realizáciu programu vo výške 1,055 miliárd eúr, upozorňujúc na potrebu tak vysokého rozpočtu z dôvodu pokrytia zvýšených potrieb 27 krajín (25 členských štátov plus Bulharsko a Island), ktoré sú zahrnuté do tohto programu. Dotknuté trhy sú nevyhnutne „trojstupňové“ so značnými rozdielmi v rozvoji audiovizuálneho sektoru, ktoré kolísajú od vysokého stupňa rozvoja až po takmer žiadny. Navýšenie spomínaného rozpočtu je len ďalším potvrdením významnej úlohy audiovizuálneho sektoru ako prostriedku na šírenie kultúrnych hodnôt v rámci budovania spoločnej európskej identity a povedomia európskych občanov;

| 1.3 | schvaľuje zavedenie princípu „pozitívnej diskriminácie“ v prospech krajín s malou kapacitou audiovizuálnej produkcie alebo s obmedzeným geografickým a jazykovým rozsahom, ktorého cieľom je vyrovnanie nerovností a nerovnováhy v porovnaní s krajinami, ktoré majú vysokú produkčnú kapacitu. Táto myšlienka povzbudzovania „audiovizuálne slabších“ krajín, akými sú nové členské štáty a ostatné krajiny s limitovanou dynamikou trhu, napr. Grécko alebo Portugalsko, musí inšpirovať celý program MEDIA 2007. Táto politika pomôže zachovať kultúrnu rozmanitosť a medzikultúrny dialóg na európskej úrovni; |
| --- | --- |

1.3

schvaľuje zavedenie princípu „pozitívnej diskriminácie“ v prospech krajín s malou kapacitou audiovizuálnej produkcie alebo s obmedzeným geografickým a jazykovým rozsahom, ktorého cieľom je vyrovnanie nerovností a nerovnováhy v porovnaní s krajinami, ktoré majú vysokú produkčnú kapacitu. Táto myšlienka povzbudzovania „audiovizuálne slabších“ krajín, akými sú nové členské štáty a ostatné krajiny s limitovanou dynamikou trhu, napr. Grécko alebo Portugalsko, musí inšpirovať celý program MEDIA 2007. Táto politika pomôže zachovať kultúrnu rozmanitosť a medzikultúrny dialóg na európskej úrovni;

| 1.4 | pripúšťa potrebu zvýšenia konkurencieschopnosti roztriešteného európskeho audiovizuálneho sektoru a súčasné posilnenie produkcie malých a stredných podnikov (MSP), ktoré v praxi tvoria základ európskeho trhu; |
| --- | --- |

1.4

pripúšťa potrebu zvýšenia konkurencieschopnosti roztriešteného európskeho audiovizuálneho sektoru a súčasné posilnenie produkcie malých a stredných podnikov (MSP), ktoré v praxi tvoria základ európskeho trhu;

| 1.5 | zdieľa názor Komisie, že v európskom audiovizuálnom sektore je nutná potreba zjednodušiť byrokratické procedúry a mechanizmy na predkladanie návrhov a vytváranie väzieb spolupráce. Zvláštnu pozornosť si tiež zasluhuje transparentnosť procedúr výberu kandidátov. Aby bola zabezpečená transparentnosť, musí byť hodnotenie predložených kandidatúr vždy doplnené odôvodnením; |
| --- | --- |

1.5

zdieľa názor Komisie, že v európskom audiovizuálnom sektore je nutná potreba zjednodušiť byrokratické procedúry a mechanizmy na predkladanie návrhov a vytváranie väzieb spolupráce. Zvláštnu pozornosť si tiež zasluhuje transparentnosť procedúr výberu kandidátov. Aby bola zabezpečená transparentnosť, musí byť hodnotenie predložených kandidatúr vždy doplnené odôvodnením;

| 1.6 | schvaľuje podporu mobility študentov a odborníkov pracujúcich v európskej audiovizuálnej oblasti, ktorá im umožní výmenu cenných skúseností a úžitok zo znalostí a vzdelávania v krajinách, ktoré majú vyspelý komunikačný sektor. Takáto mobilita má zvláštny význam pre nové členské štáty EÚ, ale tiež pre krajiny s obmedzeným jazykovým a geografickým rozsahom, kde nie je audiovizuálny sektor zvlášť rozvinutý; |
| --- | --- |

1.6

schvaľuje podporu mobility študentov a odborníkov pracujúcich v európskej audiovizuálnej oblasti, ktorá im umožní výmenu cenných skúseností a úžitok zo znalostí a vzdelávania v krajinách, ktoré majú vyspelý komunikačný sektor. Takáto mobilita má zvláštny význam pre nové členské štáty EÚ, ale tiež pre krajiny s obmedzeným jazykovým a geografickým rozsahom, kde nie je audiovizuálny sektor zvlášť rozvinutý;

| 1.7 | súhlasí s podporou dabingu, titulkovania a vytvárania viacjazyčných kópií európskych audiovizuálnych diel s cieľom chrániť kultúrnu rozmanitosť. Veľmi dôležitá je tiež digitalizácia týchto diel. |
| --- | --- |

1.7

súhlasí s podporou dabingu, titulkovania a vytvárania viacjazyčných kópií európskych audiovizuálnych diel s cieľom chrániť kultúrnu rozmanitosť. Veľmi dôležitá je tiež digitalizácia týchto diel.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | upozorňuje na to, že musí byť kladený väčší dôraz na úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri vytváraní európskej identity. Na špecifickom poli audiovizuálnych prác môžu regióny v Európe s vhodnou podporou byť súčasťou hnacej sily pôvodnej tvorby a zachovania kultúrnej rozmanitosti a môžu tak prispieť ku konkurencieschopnosti európskeho trhu; |
| --- | --- |

2.1

upozorňuje na to, že musí byť kladený väčší dôraz na úlohu, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri vytváraní európskej identity. Na špecifickom poli audiovizuálnych prác môžu regióny v Európe s vhodnou podporou byť súčasťou hnacej sily pôvodnej tvorby a zachovania kultúrnej rozmanitosti a môžu tak prispieť ku konkurencieschopnosti európskeho trhu;

| 2.2 | žiada, aby článok 6 programu týkajúci sa propagácie audiovizuálnych diel obsahoval konkrétny odkaz na osobitnú úlohu, ktorú zohrávajú regióny a miestne komunity, vďaka svojím špeciálnym programom a aktivitám v úsilí o zvýšení konkurencieschopnosti európskeho trhu. Bolo by tiež užitočné pomáhať pri modernizácii informačných kancelárií („media desks“), ktoré pôsobia na regionálnej úrovni a ktoré sú užitočné najmä pri poskytovaní informácií európskym občanom o vývoji v audiovizuálnom sektore; |
| --- | --- |

2.2

žiada, aby článok 6 programu týkajúci sa propagácie audiovizuálnych diel obsahoval konkrétny odkaz na osobitnú úlohu, ktorú zohrávajú regióny a miestne komunity, vďaka svojím špeciálnym programom a aktivitám v úsilí o zvýšení konkurencieschopnosti európskeho trhu. Bolo by tiež užitočné pomáhať pri modernizácii informačných kancelárií („media desks“), ktoré pôsobia na regionálnej úrovni a ktoré sú užitočné najmä pri poskytovaní informácií európskym občanom o vývoji v audiovizuálnom sektore;

| 2.3 | odporúča poskytovanie finančnej podpory a organizovanú komunikačnú propagáciu regionálnym a miestnym audiovizuálnym festivalom, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri vytváraní a rozvoji európskej identity tým, že obohacujú jej rysy a charakter o jedinečné kultúrne, historické a jazykové prvky miestnych komunít a spoločností. Ďalším krokom v tejto oblasti by mohli byť podnety pre natáčanie väčšieho počtu filmov v malých mestách a regiónoch Európy; |
| --- | --- |

2.3

odporúča poskytovanie finančnej podpory a organizovanú komunikačnú propagáciu regionálnym a miestnym audiovizuálnym festivalom, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri vytváraní a rozvoji európskej identity tým, že obohacujú jej rysy a charakter o jedinečné kultúrne, historické a jazykové prvky miestnych komunít a spoločností. Ďalším krokom v tejto oblasti by mohli byť podnety pre natáčanie väčšieho počtu filmov v malých mestách a regiónoch Európy;

| 2.4 | zdôrazňuje potrebu realizácie opatrení zameraných prevažne na mladých ľudí, ktorí sú budúcnosťou európskeho audiovizuálneho sektoru. Podpora diel nových kreatívnych umelcov a festivalov v Európe, určených pre mladú verejnosť a zakotvených v programe predstavuje kroky v tejto oblasti, ktoré však nie sú dostačujúce. Medzi navrhovanými opatreniami je podpora mobility mladých ľudí v členských štátoch, ktorá im umožní zoznámiť sa s európskym trhom, poskytne im informácie a školenia na základe súčasnej reality a objektívnych potrieb tohto trhu; |
| --- | --- |

2.4

zdôrazňuje potrebu realizácie opatrení zameraných prevažne na mladých ľudí, ktorí sú budúcnosťou európskeho audiovizuálneho sektoru. Podpora diel nových kreatívnych umelcov a festivalov v Európe, určených pre mladú verejnosť a zakotvených v programe predstavuje kroky v tejto oblasti, ktoré však nie sú dostačujúce. Medzi navrhovanými opatreniami je podpora mobility mladých ľudí v členských štátoch, ktorá im umožní zoznámiť sa s európskym trhom, poskytne im informácie a školenia na základe súčasnej reality a objektívnych potrieb tohto trhu;

| 2.5 | vyzdvihuje potrebu realizácie opatrení, ktorých cieľom je zlepšenie školení odborných profesií audiovizuálneho sektoru, najmä v krajinách a regiónoch s nízkymi výsledkami v audiovizuálnom sektore alebo s obmedzeným geografickým a jazykovým rozsahom. V takých krajinách je audiovizuálny sektor málo rozvinutý a je veľmi potrebné zabezpečiť školenia v tejto oblasti. Okrem diaľkového vzdelávania a podpory výmen by bolo užitočné, aby boli preplácané cestovné výdaje a účastnícke poplatky študentom, ktorí sa zúčastní školiacich programov a konferencií organizovaných krajinami s tradíciou v audiovizuálnom sektore; |
| --- | --- |

2.5

vyzdvihuje potrebu realizácie opatrení, ktorých cieľom je zlepšenie školení odborných profesií audiovizuálneho sektoru, najmä v krajinách a regiónoch s nízkymi výsledkami v audiovizuálnom sektore alebo s obmedzeným geografickým a jazykovým rozsahom. V takých krajinách je audiovizuálny sektor málo rozvinutý a je veľmi potrebné zabezpečiť školenia v tejto oblasti. Okrem diaľkového vzdelávania a podpory výmen by bolo užitočné, aby boli preplácané cestovné výdaje a účastnícke poplatky študentom, ktorí sa zúčastní školiacich programov a konferencií organizovaných krajinami s tradíciou v audiovizuálnom sektore;

| 2.6 | odporúča, aby boli dané podnety pre podporu obchodnej spolupráce medzi spoločnosťami, ktoré pôsobia na európskej a aj na celosvetovej úrovni, a to nielen vo výrobnom sektore ale najmä v distribúcii. Ako preukázali príslušné štúdie ako aj podmienky súčasnej doby, slabosť distribučného systému predstavuje základnú prekážku obehu európskych filmov na medzinárodnom trhu. Podľa výsledkov nedávnych výskumov, ktoré vykonala spoločnosť MEDIA Salles a ktoré zahŕňali všetky filmy distribuované v Amerike a Kanade od roku 2001 do roku 2003, návštevnosť filmov, ktoré vznikli v krajinách západnej Európy, stále klesá. Naopak návštevnosť filmov vytvorených v európskej koprodukcii vykazuje z roka na rok stabilný rast, čo predstavuje rovnaký trend návštevnosti filmov vytvorených v americkej koprodukcii s európskymi krajinami, kde sú Američania hlavnými producentmi; |
| --- | --- |

2.6

odporúča, aby boli dané podnety pre podporu obchodnej spolupráce medzi spoločnosťami, ktoré pôsobia na európskej a aj na celosvetovej úrovni, a to nielen vo výrobnom sektore ale najmä v distribúcii. Ako preukázali príslušné štúdie ako aj podmienky súčasnej doby, slabosť distribučného systému predstavuje základnú prekážku obehu európskych filmov na medzinárodnom trhu. Podľa výsledkov nedávnych výskumov, ktoré vykonala spoločnosť MEDIA Salles a ktoré zahŕňali všetky filmy distribuované v Amerike a Kanade od roku 2001 do roku 2003, návštevnosť filmov, ktoré vznikli v krajinách západnej Európy, stále klesá. Naopak návštevnosť filmov vytvorených v európskej koprodukcii vykazuje z roka na rok stabilný rast, čo predstavuje rovnaký trend návštevnosti filmov vytvorených v americkej koprodukcii s európskymi krajinami, kde sú Američania hlavnými producentmi;

| 2.7 | oceňuje skutočnosť, že podpora Spoločenstva, nehovoriac o podnetoch pre rozvoj audiovizuálneho sektoru vo fázach pred a po produkcii, musí zaistiť transparentnosť vo všetkých fázach postupu a musí stanoviť pravidlá pre záruku kvality vyrobených diel; |
| --- | --- |

2.7

oceňuje skutočnosť, že podpora Spoločenstva, nehovoriac o podnetoch pre rozvoj audiovizuálneho sektoru vo fázach pred a po produkcii, musí zaistiť transparentnosť vo všetkých fázach postupu a musí stanoviť pravidlá pre záruku kvality vyrobených diel;

| 2.8 | zastáva názor, že v kontexte nového strategického cieľa vytýčeného v Lisabone musíme klásť dôraz na sociálnu súdržnosť, podporu podielu audiovizuálnych médií na boji proti sociálnej exklúzii a diskriminácii, na sociálnu integráciu špecifických skupín obyvateľstva a hospodárskych emigrantov a na otázky rovnosti pohlaví; |
| --- | --- |

2.8

zastáva názor, že v kontexte nového strategického cieľa vytýčeného v Lisabone musíme klásť dôraz na sociálnu súdržnosť, podporu podielu audiovizuálnych médií na boji proti sociálnej exklúzii a diskriminácii, na sociálnu integráciu špecifických skupín obyvateľstva a hospodárskych emigrantov a na otázky rovnosti pohlaví;

| 2.9 | domnieva sa, že musíme tiež podporovať osobitné opatrenia a produkciu diel zameraných na citlivé skupiny občanov, ako sú postihnutí ľudia a seniori, a otázky súvisiace so znovu zapojením ľudí, ktorí sa z rôznych dôvodov ocitli na okraji spoločnosti. |
| --- | --- |

2.9

domnieva sa, že musíme tiež podporovať osobitné opatrenia a produkciu diel zameraných na citlivé skupiny občanov, ako sú postihnutí ľudia a seniori, a otázky súvisiace so znovu zapojením ľudí, ktorí sa z rôznych dôvodov ocitli na okraji spoločnosti.

V Bruseli 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/78

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Dôsledky politiky EÚ o chemikáliách pre mestá a regióny Európy“

(2005/C 164/10)

VÝBOR REGIÓNOV

so zreteľom na rozhodnutie grémia Výboru regiónov z 15.6.2004 poveriť odbornú komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska z vlastnej iniciatívy na túto tému,

so zreteľom na„Návrh nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady o registrácii, hodnotení, schválení a obmedzení chemických látok (REACH), o vytvorení Európskej agentúry pre chemické látky ako aj zmene smernice 1999/45/ES a nariadenia (ES) o perzistentných organických škodlivinách“ a „Návrh smernice Európskeho Parlamentu a Rady na zmenu smernice 67/548/EHS Rady s ohľadom na jej prispôsobenie nariadeniu (ES) Európskeho Parlamentu a Rady o registrácii, hodnotení, schválení a obmedzení chemických látok“ (KOM(2003) 644 v konečnom znení),

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej Rady z Lisabonu z 23. – 24. marca 2000,

so zreteľom na ročné správy Európskej komisie o lepšej formulácii právnych predpisov podľa článku 9 protokolu o aplikácii princípov subsidiarity a pomernosti, naposledy správy „Lepšia formulácia právnych predpisov 2003“ z 12.12.2003 (KOM (2003)770 v konečnom znení),

so zreteľom na iniciatívy Európskej komisie zahájenej v máji 1996 pre zjednodušenie právnych predpisov na jednotnom trhu (SLIM – Simpler Legislation for the Single Market),

so zreteľom na jeho stanovisko k oznámeniu Európskej komisie „Produktivita: Kľúč ku konkurencieschopnosti európskych národných hospodárstiev a podnikov“ (CdR 224/2002 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na jeho stanovisko k oznámeniu Európskej komisie „Priemyselná politika v rozšírenej Európe“ (CdR 150/2003 v konečnom znení) (2),

so zreteľom na jeho stanovisko k oznámeniu Európskej komisie z roku 2003 ohľadom zlepšenia formulovania právnych predpisov (CdR 62/2003 v konečnom znení) (3),

so zreteľom na jeho stanovisko k oznámeniu Európskej komisie z roku 2003 ohľadom stratégie jednotného trhu (CdR 341/2002 v konečnom znení) (4),

so zreteľom na návrh stanoviska prijatého dňa 8.12.2004 odbornou komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (CdR 238/2004 rev. 1) (spravodajca: pán Jochen Riebel, hesenský minister pre spolkové a európske záležitosti a splnomocnenec spolkovej krajiny Hesensko v spolkových orgánoch SRN (DE/EĽS)),

keďže:

| 1) | Európska rada z Lisabonu stanovila v marci 2000 strategický cieľ vytvoriť z Únie najkonkurencieschopnejší a najdynamickejší hospodársky priestor vo svete založený na vedomostiach, |
| --- | --- |

1)

Európska rada z Lisabonu stanovila v marci 2000 strategický cieľ vytvoriť z Únie najkonkurencieschopnejší a najdynamickejší hospodársky priestor vo svete založený na vedomostiach,

| 2) | po uplynutí prvých štyroch rokov je zrejmé, že pre dosiahnutie tohto cieľa je nutné vynaložiť oveľa väčšie úsilie. Preto musia byť všetky politické návrhy EÚ preverené najmä vzhľadom na ich dôsledky pre medzinárodnú konkurencieschopnosť, |
| --- | --- |

2)

po uplynutí prvých štyroch rokov je zrejmé, že pre dosiahnutie tohto cieľa je nutné vynaložiť oveľa väčšie úsilie. Preto musia byť všetky politické návrhy EÚ preverené najmä vzhľadom na ich dôsledky pre medzinárodnú konkurencieschopnosť,

| 3) | podľa bodu 6 protokolu ku zmluve z Amsterdamu nemá „zákonodarná činnosť Spoločenstva /.../ prekračovať potrebnú mieru“. V bode 9 sa okrem toho požaduje, aby finančné zaťaženie a administratívna náročnosť pre miestne orgány a hospodárstvo „boli udržiavané na čo najnižšej úrovni a musia byť v primeranom pomere k stanovenému cieľu“, |
| --- | --- |

3)

podľa bodu 6 protokolu ku zmluve z Amsterdamu nemá „zákonodarná činnosť Spoločenstva /.../ prekračovať potrebnú mieru“. V bode 9 sa okrem toho požaduje, aby finančné zaťaženie a administratívna náročnosť pre miestne orgány a hospodárstvo „boli udržiavané na čo najnižšej úrovni a musia byť v primeranom pomere k stanovenému cieľu“,

| 4) | podľa článku 2 Zmluvy o ES je úlohou Spoločenstva okrem iného podporovať trvalý rozvoj hospodárskeho života, vysokú úroveň zamestnanosti, vysoký stupeň konkurencieschopnosti, ako aj vysoký stupeň ochrany životného prostredia a zlepšenie kvality životného prostredia, |
| --- | --- |

4)

podľa článku 2 Zmluvy o ES je úlohou Spoločenstva okrem iného podporovať trvalý rozvoj hospodárskeho života, vysokú úroveň zamestnanosti, vysoký stupeň konkurencieschopnosti, ako aj vysoký stupeň ochrany životného prostredia a zlepšenie kvality životného prostredia,

| 5) | podľa článku 3 Zmluvy o ES zahŕňa činnosť Spoločenstva v zmysle článku 2 Zmluvy o ES najmä posilnenie konkurencieschopnosti priemyslu Spoločenstva, |
| --- | --- |

5)

podľa článku 3 Zmluvy o ES zahŕňa činnosť Spoločenstva v zmysle článku 2 Zmluvy o ES najmä posilnenie konkurencieschopnosti priemyslu Spoločenstva,

schválil na svojom 58. plenárnom zasadaní v dňoch 23. – 24. februára 2005 (zasadnutie z 24. februára) nasledujúce stanovisko:

1.   Stanoviská Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | zásadne podporuje pokus Európskej komisie o vytvorenie jednotného systému predpisov pre zaobchádzanie s chemickými látkami zavedením systému REACH, |
| --- | --- |

1.1

zásadne podporuje pokus Európskej komisie o vytvorenie jednotného systému predpisov pre zaobchádzanie s chemickými látkami zavedením systému REACH,

| 1.2 | zastáva názor, že je pritom nutné zohľadniť potreby ochrany životného prostredia a spotrebiteľov, ako aj zachovanie a posilnenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu, |
| --- | --- |

1.2

zastáva názor, že je pritom nutné zohľadniť potreby ochrany životného prostredia a spotrebiteľov, ako aj zachovanie a posilnenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu,

| 1.3 | konštatuje, že tento návrh predstavuje významnú záťaž nielen pre chemický priemysel, ale aj pre celý výrobný reťazec a zároveň však upozorňuje, že ochrana životného prostredia, zdravia a bezpečnosti pracovníkov na jednej strane, ako aj podporovanie inovačnej sily a konkurencieschopnosti príslušného priemyselného odvetvia na strane druhej musia byť v rovnováhe, |
| --- | --- |

1.3

konštatuje, že tento návrh predstavuje významnú záťaž nielen pre chemický priemysel, ale aj pre celý výrobný reťazec a zároveň však upozorňuje, že ochrana životného prostredia, zdravia a bezpečnosti pracovníkov na jednej strane, ako aj podporovanie inovačnej sily a konkurencieschopnosti príslušného priemyselného odvetvia na strane druhej musia byť v rovnováhe,

| 1.4 | zastáva názor, že právne predpisy sú príliš komplexné a že subjekty, ktorých sa tieto predpisy týkajú, ich nemôžu uplatniť bez konzultácií s externými odborníkmi, |
| --- | --- |

1.4

zastáva názor, že právne predpisy sú príliš komplexné a že subjekty, ktorých sa tieto predpisy týkajú, ich nemôžu uplatniť bez konzultácií s externými odborníkmi,

| 1.5 | podporuje všetky zmeny nariadenia, ktoré môžu prispieť k zjednodušeniu postupov a zníženiu nákladov. V tomto zmysle sú potrebné konkrétnejšie opatrenia predovšetkým v malých a stredných podnikoch, v ktorých môže viesť realizácia systému REACH k neprimerane vysokým finančným nákladom, |
| --- | --- |

1.5

podporuje všetky zmeny nariadenia, ktoré môžu prispieť k zjednodušeniu postupov a zníženiu nákladov. V tomto zmysle sú potrebné konkrétnejšie opatrenia predovšetkým v malých a stredných podnikoch, v ktorých môže viesť realizácia systému REACH k neprimerane vysokým finančným nákladom,

| 1.6 | zastáva názor, že zber údajov sa nesmie riadiť len podľa množstva ročnej výroby, ale že je potrebné zohľadniť aj iné prístupy, o ktorých sa v záujme zjednodušenia registrácie diskutuje pod pojmami „kategórie expozície“, „jedna látka – jedna registrácia“ alebo „zoznamy priorít“. To by mohlo umožniť celkové zlepšenie funkčnosti systému REACH, |
| --- | --- |

1.6

zastáva názor, že zber údajov sa nesmie riadiť len podľa množstva ročnej výroby, ale že je potrebné zohľadniť aj iné prístupy, o ktorých sa v záujme zjednodušenia registrácie diskutuje pod pojmami „kategórie expozície“, „jedna látka – jedna registrácia“ alebo „zoznamy priorít“. To by mohlo umožniť celkové zlepšenie funkčnosti systému REACH,

| 1.7 | považuje za nutné zbierať len údaje, ktorá sú podstatné pre bezpečnú aplikáciu, a vytvoriť tak praktický a financovateľný systém, najmä pre malé a stredné podniky. Zber údajov by nemal spôsobiť žiadne časové straty vo výrobe, pri predaji alebo použití látok, aby bolo možné aj naďalej inovačne a rýchlo reagovať na nové požiadavky trhu (time to market); |
| --- | --- |

1.7

považuje za nutné zbierať len údaje, ktorá sú podstatné pre bezpečnú aplikáciu, a vytvoriť tak praktický a financovateľný systém, najmä pre malé a stredné podniky. Zber údajov by nemal spôsobiť žiadne časové straty vo výrobe, pri predaji alebo použití látok, aby bolo možné aj naďalej inovačne a rýchlo reagovať na nové požiadavky trhu (time to market);

| 1.8 | vidí vo využití všetkých dostupných údajov, ktoré už majú výrobcovia, užívatelia a orgány, ďalšiu možnosť flexibilnejšieho využitia nariadenia, pričom pri zakladaní konzorcií (predovšetkým medzi užívateľmi „druhého sledu“ a malými a strednými podnikmi) je potrebné zaručiť ochranu duševných a priemyselných autorských práv, resp. je potrebné poskytnúť odškodnenie. Hlavné prvky deľby nákladov musia byť stanovené v nariadení, |
| --- | --- |

1.8

vidí vo využití všetkých dostupných údajov, ktoré už majú výrobcovia, užívatelia a orgány, ďalšiu možnosť flexibilnejšieho využitia nariadenia, pričom pri zakladaní konzorcií (predovšetkým medzi užívateľmi „druhého sledu“ a malými a strednými podnikmi) je potrebné zaručiť ochranu duševných a priemyselných autorských práv, resp. je potrebné poskytnúť odškodnenie. Hlavné prvky deľby nákladov musia byť stanovené v nariadení,

| 1.9 | konštatuje, že príslušné úrady členských štátov budú musieť v rámci registračných postupov vykonávať ďalšie úlohy. Náročnosť bude vysoká predovšetkým tam, kde určité povinnosti nie sú jednoznačne definované vzhľadom k nejasnej formulácii kritérií. Postup registrácie postup sa musí pokiaľ možno čo najmenej opierať o kontrolnú činnosť. Vymedzujúce ustanovenia a výnimky musia byť definované jednoduchšie a presnejšie. V prípade potreby musia byť vytvorené jasné interpretačné pomôcky pomocou doplňujúcich právnych predpisov. Dozorné orgány potrebujú nebyrokratický a jednoduchý prístup k informáciám o postupoch vykonaných v agentúre, |
| --- | --- |

1.9

konštatuje, že príslušné úrady členských štátov budú musieť v rámci registračných postupov vykonávať ďalšie úlohy. Náročnosť bude vysoká predovšetkým tam, kde určité povinnosti nie sú jednoznačne definované vzhľadom k nejasnej formulácii kritérií. Postup registrácie postup sa musí pokiaľ možno čo najmenej opierať o kontrolnú činnosť. Vymedzujúce ustanovenia a výnimky musia byť definované jednoduchšie a presnejšie. V prípade potreby musia byť vytvorené jasné interpretačné pomôcky pomocou doplňujúcich právnych predpisov. Dozorné orgány potrebujú nebyrokratický a jednoduchý prístup k informáciám o postupoch vykonaných v agentúre,

| 1.10 | schvaľuje v zásade v súlade s jednotným postupom EÚ zapojenie agentúry. Požaduje však, aby zodpovednosť a kompetencie agentúry boli jasnejšie vymedzené, predovšetkým vzhľadom na vzťahy k ďalším komunitárnym, národným, regionálnym alebo lokálnym inštitúciám činných v oblasti registrácie chemických látok, |
| --- | --- |

1.10

schvaľuje v zásade v súlade s jednotným postupom EÚ zapojenie agentúry. Požaduje však, aby zodpovednosť a kompetencie agentúry boli jasnejšie vymedzené, predovšetkým vzhľadom na vzťahy k ďalším komunitárnym, národným, regionálnym alebo lokálnym inštitúciám činných v oblasti registrácie chemických látok,

| 1.11 | považuje za žiadúce, aby orgánom členských štátov v úzkej spolupráci s agentúrou bolo umožnené poskytovať pomoc podnikateľom, ktorí podliehajú registračnej povinnosti, pri podaní žiadosti na mieste a administratívne aplikovať REACH v členských štátoch, |
| --- | --- |

1.11

považuje za žiadúce, aby orgánom členských štátov v úzkej spolupráci s agentúrou bolo umožnené poskytovať pomoc podnikateľom, ktorí podliehajú registračnej povinnosti, pri podaní žiadosti na mieste a administratívne aplikovať REACH v členských štátoch,

| 1.12 | považuje agentúru za nezávislú organizáciu, ktorá formou služieb organizuje registráciu látok, je neutrálna voči podnikom a zachováva mlčanlivosť, pričom jej cieľom by mala byť veľká otvorenosť voči vede a odborníkom z priemyslu, |
| --- | --- |

1.12

považuje agentúru za nezávislú organizáciu, ktorá formou služieb organizuje registráciu látok, je neutrálna voči podnikom a zachováva mlčanlivosť, pričom jej cieľom by mala byť veľká otvorenosť voči vede a odborníkom z priemyslu,

| 1.13 | zastáva názor, že agentúra by mala zaistiť, aby kritériá a smernice pre postup vyhodnotenia zabezpečovali rýchly a jednotný postup zo strany orgánov jednotlivých štátov. Preto musia byť úlohy pre agentúry a členské štáty jasne rozdelené a nesmie dochádzať k duplicite. Vzhľadom k vysokému počtu očakávaných žiadostí by sa mal podstatne zjednodušiť plánovaný systém koordinácie, ktorý je v súčasnosti mimoriadne komplikovaný, malo by sa zabrániť príliš podrobnej a byrokratickej komunikácii medzi členskými štátmi a agentúrou a vyhodnocovanie látok podľa jednoduchších pravidiel by malo byť rozdelené medzi členské štáty, pričom by sa nemali dostať na úroveň súčasti agentúry, |
| --- | --- |

1.13

zastáva názor, že agentúra by mala zaistiť, aby kritériá a smernice pre postup vyhodnotenia zabezpečovali rýchly a jednotný postup zo strany orgánov jednotlivých štátov. Preto musia byť úlohy pre agentúry a členské štáty jasne rozdelené a nesmie dochádzať k duplicite. Vzhľadom k vysokému počtu očakávaných žiadostí by sa mal podstatne zjednodušiť plánovaný systém koordinácie, ktorý je v súčasnosti mimoriadne komplikovaný, malo by sa zabrániť príliš podrobnej a byrokratickej komunikácii medzi členskými štátmi a agentúrou a vyhodnocovanie látok podľa jednoduchších pravidiel by malo byť rozdelené medzi členské štáty, pričom by sa nemali dostať na úroveň súčasti agentúry,

| 1.14 | vidí závažné medzery v úprave ochrany zvierat. Podľa návrhu nariadenia musia výrobcovia napr. v prípade paralelnej registrácie látky využívať už existujúce údaje o pokusoch na zvieratách a vyhýbať sa tak zbytočnej duplicite testovania, ale článok 23 návrhu nariadenia o obmedzovaní zbytočných pokusov na zvieratách toto predpisuje len ako abstraktný cieľ, čo nenahrádza konkrétnu úpravu, |
| --- | --- |

1.14

vidí závažné medzery v úprave ochrany zvierat. Podľa návrhu nariadenia musia výrobcovia napr. v prípade paralelnej registrácie látky využívať už existujúce údaje o pokusoch na zvieratách a vyhýbať sa tak zbytočnej duplicite testovania, ale článok 23 návrhu nariadenia o obmedzovaní zbytočných pokusov na zvieratách toto predpisuje len ako abstraktný cieľ, čo nenahrádza konkrétnu úpravu,

| 1.15 | žiada, aby sa pokusy na zvieratách, ktoré sú potrebné pre dosiahnutie cieľov nariadenia, vrátane vysokého stupňa ochrany ľudského zdravia a životného prostredia, obmedzili na absolútne minimum a aby sa sprístupnili všetky existujúce údaje. Pokusy na zvieratách by mali byť zakázané, pokiaľ sú k dispozícii alternatívne, úradne uznané možnosti testovania, |
| --- | --- |

1.15

žiada, aby sa pokusy na zvieratách, ktoré sú potrebné pre dosiahnutie cieľov nariadenia, vrátane vysokého stupňa ochrany ľudského zdravia a životného prostredia, obmedzili na absolútne minimum a aby sa sprístupnili všetky existujúce údaje. Pokusy na zvieratách by mali byť zakázané, pokiaľ sú k dispozícii alternatívne, úradne uznané možnosti testovania,

| 1.16 | víta opatrenie, podľa ktorého musia užívatelia „druhého sledu“ registrovať účel použitia látky, aby boli známe aj druhy využitia, ktoré výrobca alebo dovozca nezaregistroval, a aby sa tak mohlo zabrániť prípadným rizikám prostredníctvom príslušných opatrení, |
| --- | --- |

1.16

víta opatrenie, podľa ktorého musia užívatelia „druhého sledu“ registrovať účel použitia látky, aby boli známe aj druhy využitia, ktoré výrobca alebo dovozca nezaregistroval, a aby sa tak mohlo zabrániť prípadným rizikám prostredníctvom príslušných opatrení,

| 1.17 | vidí ale aj nevýhody, ktoré vznikajú predovšetkým pre malé a stredné podniky, keď poskytnú dodávateľovi látok informácie o spôsobe ich využitia a tým aj know-how alebo keď musia vykonávať vlastné, veľmi nákladné skúšky, |
| --- | --- |

1.17

vidí ale aj nevýhody, ktoré vznikajú predovšetkým pre malé a stredné podniky, keď poskytnú dodávateľovi látok informácie o spôsobe ich využitia a tým aj know-how alebo keď musia vykonávať vlastné, veľmi nákladné skúšky,

| 1.18 | považuje za nutné, aby boli podmienky viacnásobného využívania už existujúcich údajov presne definované a aby bolo upravené rozdelenie nákladov – nielen pre pokusy na zvieratách – a ochrana know how bez znevýhodňovania malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

1.18

považuje za nutné, aby boli podmienky viacnásobného využívania už existujúcich údajov presne definované a aby bolo upravené rozdelenie nákladov – nielen pre pokusy na zvieratách – a ochrana know how bez znevýhodňovania malých a stredných podnikov.

2.   Vyhodnotenie účinkov

| 2.1 | Realizácia návrhu nariadenia sa dotkne najprv všetkých výrobcov a dovozcov látok a prípravkov, ktorí si majú splniť registračnú povinnosť a tiež povinnosť zisťovania informácií, ktorá je s tým spojená. Hlavné bremeno ponesie chemický priemysel. Ako „užívatelia druhého sledu“ sú postihnuté aj všetky odvetvia, ktoré používajú chemikálie, t.j. prakticky všetky spracovateľské odvetvia a sektor služieb. Novou reguláciou vzniká nebezpečenstvo, že v Európe chemikálie zmiznú z trhu a cenová úroveň chemikálií sa zvýši. Tým sa zoslabí pozícia ďalších európskych spracovávateľov v hospodárskej súťaži voči ich mimoeurópskym konkurentom. Okrem toho treba rátať nákladmi na prispôsobenie. Pritom existuje nebezpečenstvo, že výroba a zamestnanosť poklesne dôsledkom systému REACH nielen v chemickom priemysle, ale aj mnohých iných odvetviach. |
| --- | --- |

2.1

Realizácia návrhu nariadenia sa dotkne najprv všetkých výrobcov a dovozcov látok a prípravkov, ktorí si majú splniť registračnú povinnosť a tiež povinnosť zisťovania informácií, ktorá je s tým spojená. Hlavné bremeno ponesie chemický priemysel. Ako „užívatelia druhého sledu“ sú postihnuté aj všetky odvetvia, ktoré používajú chemikálie, t.j. prakticky všetky spracovateľské odvetvia a sektor služieb. Novou reguláciou vzniká nebezpečenstvo, že v Európe chemikálie zmiznú z trhu a cenová úroveň chemikálií sa zvýši. Tým sa zoslabí pozícia ďalších európskych spracovávateľov v hospodárskej súťaži voči ich mimoeurópskym konkurentom. Okrem toho treba rátať nákladmi na prispôsobenie. Pritom existuje nebezpečenstvo, že výroba a zamestnanosť poklesne dôsledkom systému REACH nielen v chemickom priemysle, ale aj mnohých iných odvetviach.

| 2.2 | Obzvlášť sú postihnuté malé a stredné podniky. Je pravdepodobné, že mnohé podniky budú personálne a finančne preťažené už pri registrácii látok, ak by mali poskytnúť informácie do takých detailov, ktoré REACH v súčasnosti vyžaduje. Prenesenie nákladov na výrobnú cenu nie je v mnohých prípadoch možné, to znamená, že výroba látok sa zastaví a existencia podniku vo výrobnom reťazci bude ohrozená. Ale tieto podniky sú chrbticou mnohých priemyselných regiónov v Európe. |
| --- | --- |

2.2

Obzvlášť sú postihnuté malé a stredné podniky. Je pravdepodobné, že mnohé podniky budú personálne a finančne preťažené už pri registrácii látok, ak by mali poskytnúť informácie do takých detailov, ktoré REACH v súčasnosti vyžaduje. Prenesenie nákladov na výrobnú cenu nie je v mnohých prípadoch možné, to znamená, že výroba látok sa zastaví a existencia podniku vo výrobnom reťazci bude ohrozená. Ale tieto podniky sú chrbticou mnohých priemyselných regiónov v Európe.

| 2.3 | Údaje Komisie o priamych a nepriamych nákladov používania systému v budúcich rokoch boli kritizované z mnohých strán ako podcenenie situácie. Výbor preto víta nový odhad dôsledkov vypracovaný Komisiou ohľadom nepriamych nákladov, užívateľov „druhého sledu“ a dosahov na nové členské štáty. Výsledky tohto odhadu dôsledkov by mali byť analyzované ešte pred prijatím ďalších rozhodnutí v Parlamente a Rade. |
| --- | --- |

2.3

Údaje Komisie o priamych a nepriamych nákladov používania systému v budúcich rokoch boli kritizované z mnohých strán ako podcenenie situácie. Výbor preto víta nový odhad dôsledkov vypracovaný Komisiou ohľadom nepriamych nákladov, užívateľov „druhého sledu“ a dosahov na nové členské štáty. Výsledky tohto odhadu dôsledkov by mali byť analyzované ešte pred prijatím ďalších rozhodnutí v Parlamente a Rade.

| 2.4 | Inovácia sa považuje za pozitívny dôsledok nového systému a niektoré opatrenia bezpochyby podporia objav väčšieho počtu nových látok a ich uvedenie na trh, než doteraz. Avšak inovačná schopnosť podnikov – predovšetkým v prvej fáze realizácie – bude aj negatívne ovplyvnená. Prostredníctvom REACH sa dostanú nové produkty na trh s časovým oneskorením. Riziko pre podniky stúpa, pretože dodatočné náklady zaťažia rozpočet výskumu. Výskumníci strávia veľa času testovaním starých chemikálií a nie vývojom nových produktov. Inovácie sú však kľúčom budúceho ekonomického úspechu Európy. Chemický priemysel je jednoznačne najväčším dodávateľom inovovaných produktov. Nedostatočné inovácie v chémii budú mať výrazne negatívny dosah na inovačný potenciál iných odvetví. Výbor všeobecne považuje – väčšinou automatické – mechanizmy, ktoré majú vytvárať inovačné podnety, za príliš všeobecné a ohľadom rozsahu očakávaných dopadov za nedostatočné. |
| --- | --- |

2.4

Inovácia sa považuje za pozitívny dôsledok nového systému a niektoré opatrenia bezpochyby podporia objav väčšieho počtu nových látok a ich uvedenie na trh, než doteraz. Avšak inovačná schopnosť podnikov – predovšetkým v prvej fáze realizácie – bude aj negatívne ovplyvnená. Prostredníctvom REACH sa dostanú nové produkty na trh s časovým oneskorením. Riziko pre podniky stúpa, pretože dodatočné náklady zaťažia rozpočet výskumu. Výskumníci strávia veľa času testovaním starých chemikálií a nie vývojom nových produktov. Inovácie sú však kľúčom budúceho ekonomického úspechu Európy. Chemický priemysel je jednoznačne najväčším dodávateľom inovovaných produktov. Nedostatočné inovácie v chémii budú mať výrazne negatívny dosah na inovačný potenciál iných odvetví. Výbor všeobecne považuje – väčšinou automatické – mechanizmy, ktoré majú vytvárať inovačné podnety, za príliš všeobecné a ohľadom rozsahu očakávaných dopadov za nedostatočné.

| 2.5 | Zatiaľčo na jednej strane môže prísť k vzniku nákladov pre hospodárske subjekty, pre regióny, v ktorých sú ohrozené pracovné miesta, a pre konečných spotrebiteľov, prejaví sa úžitok v oblasti zdravotníctva, životného prostredia, ochrany spotrebiteľa, bezpečnosti na pracovisku, zjednodušenia právnych predpisov a tlaku na konkurencieschopnosť a inovačnú schopnosť podnikov. V tejto situácii sa však nezohľadňuje skutočnosť, že úžitok sa prejavuje neskôr a počas obdobia, ktoré je dlhšie ako obdobie, počas ktorého sú znášané náklady, čo je v prospech iných sektorov alebo celej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.5

Zatiaľčo na jednej strane môže prísť k vzniku nákladov pre hospodárske subjekty, pre regióny, v ktorých sú ohrozené pracovné miesta, a pre konečných spotrebiteľov, prejaví sa úžitok v oblasti zdravotníctva, životného prostredia, ochrany spotrebiteľa, bezpečnosti na pracovisku, zjednodušenia právnych predpisov a tlaku na konkurencieschopnosť a inovačnú schopnosť podnikov. V tejto situácii sa však nezohľadňuje skutočnosť, že úžitok sa prejavuje neskôr a počas obdobia, ktoré je dlhšie ako obdobie, počas ktorého sú znášané náklady, čo je v prospech iných sektorov alebo celej spoločnosti.

3.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 3.1 | vyzýva Európsku komisiu, aby preverila, či návrhy pre REACH sú kompatibilné so zásadami subsidiárnosti a pomernosti, |
| --- | --- |

3.1

vyzýva Európsku komisiu, aby preverila, či návrhy pre REACH sú kompatibilné so zásadami subsidiárnosti a pomernosti,

| 3.2 | vyzýva Komisiu, aby brala do úvahy potreby občanov a spotrebiteľov tým, že zabezpečí jednotné označovanie chemikálií, ktoré je v súčasnosti charakterizované veľkými rozdielmi, a víta návrh Komisie, na základe ktorého má byť zabezpečená jednotná úprava pre chemické výrobky registrované pred rokom 1981, resp. po tomto roku, |
| --- | --- |

3.2

vyzýva Komisiu, aby brala do úvahy potreby občanov a spotrebiteľov tým, že zabezpečí jednotné označovanie chemikálií, ktoré je v súčasnosti charakterizované veľkými rozdielmi, a víta návrh Komisie, na základe ktorého má byť zabezpečená jednotná úprava pre chemické výrobky registrované pred rokom 1981, resp. po tomto roku,

| 3.3 | požaduje hlavne preverenie návrhov z toho hľadiska, či je skutočne potrebná administratívna náročnosť vznikajúca podnikom a tiež náklady spôsobené v tejto súvislosti na dosiahnutie cieľov tvorby právnych predpisov, |
| --- | --- |

3.3

požaduje hlavne preverenie návrhov z toho hľadiska, či je skutočne potrebná administratívna náročnosť vznikajúca podnikom a tiež náklady spôsobené v tejto súvislosti na dosiahnutie cieľov tvorby právnych predpisov,

| 3.4 | zastáva názor, že ciele stanovené v návrhoch je možné dosiahnuť aj menej komplexnými právnymi matériami, |
| --- | --- |

3.4

zastáva názor, že ciele stanovené v návrhoch je možné dosiahnuť aj menej komplexnými právnymi matériami,

| 3.5 | vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila alternatívne návrhy pre zjednodušenie systému REACH, o ktorých prebieha diskusia, |
| --- | --- |

3.5

vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila alternatívne návrhy pre zjednodušenie systému REACH, o ktorých prebieha diskusia,

| 3.6 | žiada uľahčenie a podporu pre malé a stredné podniky pri registrácii, aby sa udržal resp. posilnil ekonomický potenciál a zamestnanosť v regiónoch Európy, ktoré sú závislé na priemysle, |
| --- | --- |

3.6

žiada uľahčenie a podporu pre malé a stredné podniky pri registrácii, aby sa udržal resp. posilnil ekonomický potenciál a zamestnanosť v regiónoch Európy, ktoré sú závislé na priemysle,

| 3.7 | odporúča, aby sa pri výrobných a dovozných množstvách namiesto prístupu vzťahujúceho sa kvantitu presadzovala viac koncepcia zameraná na riziko, expozíciu a priority, |
| --- | --- |

3.7

odporúča, aby sa pri výrobných a dovozných množstvách namiesto prístupu vzťahujúceho sa kvantitu presadzovala viac koncepcia zameraná na riziko, expozíciu a priority,

| 3.8 | odporúča, aby sa paralelne k tomu presadzovali ďalšie prístupy k riešeniu, ktoré sa zamerajú na podstatné zjednodušenie ako aj prehľadnosť právnych predpisov pre užívateľov postupu registrácie, hodnotenia a schvaľovania, |
| --- | --- |

3.8

odporúča, aby sa paralelne k tomu presadzovali ďalšie prístupy k riešeniu, ktoré sa zamerajú na podstatné zjednodušenie ako aj prehľadnosť právnych predpisov pre užívateľov postupu registrácie, hodnotenia a schvaľovania,

| 3.9 | vyzýva Európsku komisiu, aby preverila, do akej miery je pri hodnotení látky možné využiť informačné systémy a informačný materiál, ktoré sú už k dispozícii v členských štátoch, |
| --- | --- |

3.9

vyzýva Európsku komisiu, aby preverila, do akej miery je pri hodnotení látky možné využiť informačné systémy a informačný materiál, ktoré sú už k dispozícii v členských štátoch,

| 3.10 | vyzýva Európsku komisiu, aby predpisy v rámci politiky týkajúcej sa chemikálií vytvorila v súlade s predpismi iných politických oblastí, |
| --- | --- |

3.10

vyzýva Európsku komisiu, aby predpisy v rámci politiky týkajúcej sa chemikálií vytvorila v súlade s predpismi iných politických oblastí,

| 3.11 | požaduje hlavne, aby bol zavedený informačný systém zameraný na informačný cieľ (ohrozenie), ktorý by vylučoval opakovanie obstarávania informácií na úrovni rôznych stupňov tvorby hodnôt, |
| --- | --- |

3.11

požaduje hlavne, aby bol zavedený informačný systém zameraný na informačný cieľ (ohrozenie), ktorý by vylučoval opakovanie obstarávania informácií na úrovni rôznych stupňov tvorby hodnôt,

| 3.12 | odporúča z dôvodov konkurencieschopnosti európskych podnikov začať rokovania s WTO, aby sa tieto predpisy medzinárodne zjednotili, |
| --- | --- |

3.12

odporúča z dôvodov konkurencieschopnosti európskych podnikov začať rokovania s WTO, aby sa tieto predpisy medzinárodne zjednotili,

| 3.13 | vyzýva Európsku komisiu, aby kriticky preverila súlad svojich návrhov s ohľadom na jej vlastné iniciatívy zamerané na zjednodušenie právnych predpisov na jednotnom trhu (SLIM) a na zlepšenie tvorby právnych predpisov, |
| --- | --- |

3.13

vyzýva Európsku komisiu, aby kriticky preverila súlad svojich návrhov s ohľadom na jej vlastné iniciatívy zamerané na zjednodušenie právnych predpisov na jednotnom trhu (SLIM) a na zlepšenie tvorby právnych predpisov,

| 3.14 | vyzýva Komisiu, aby dbala na zachovanie základného princípu zodpovednosti výrobcu alebo distribútora chemikálie (princíp pôvodcu, princíp obrátenia dôkazného bremena) na všetkých úrovniach uvedenia do obehu. Toto má prispieť k zabezpečeniu ochrany pracovníkov, spotrebiteľov a životného prostredia, |
| --- | --- |

3.14

vyzýva Komisiu, aby dbala na zachovanie základného princípu zodpovednosti výrobcu alebo distribútora chemikálie (princíp pôvodcu, princíp obrátenia dôkazného bremena) na všetkých úrovniach uvedenia do obehu. Toto má prispieť k zabezpečeniu ochrany pracovníkov, spotrebiteľov a životného prostredia,

| 3.15 | vyzýva Európsku komisiu, aby pri celkovom zvažovaní stanovených politických cieľov Spoločenstva preverila dosah svojich návrhov na regionálne a hospodárske štruktúry a tým aj ich súlad s cieľom hospodárskej a sociálnej kohézie Spoločenstva. V tejto súvislosti by mohli byť vypracované pilotné sektorové štúdie v rôznych európskych regiónoch, v ktorých je zastúpený chemický priemysel, aby sa mohli presne v konkrétnych prípadoch vyhodnotiť účinky budúcej legislatívy, |
| --- | --- |

3.15

vyzýva Európsku komisiu, aby pri celkovom zvažovaní stanovených politických cieľov Spoločenstva preverila dosah svojich návrhov na regionálne a hospodárske štruktúry a tým aj ich súlad s cieľom hospodárskej a sociálnej kohézie Spoločenstva. V tejto súvislosti by mohli byť vypracované pilotné sektorové štúdie v rôznych európskych regiónoch, v ktorých je zastúpený chemický priemysel, aby sa mohli presne v konkrétnych prípadoch vyhodnotiť účinky budúcej legislatívy,

| 3.16 | vyzýva Európsku komisiu, aby vyvodila požadované dôsledky z rozšíreného vyhodnotenia dopadov očakávaného koncom marca 2005, |
| --- | --- |

3.16

vyzýva Európsku komisiu, aby vyvodila požadované dôsledky z rozšíreného vyhodnotenia dopadov očakávaného koncom marca 2005,

| 3.17 | vyzýva Európsku komisiu, aby jasne vymedzila kompetencie Európskej agentúry pre chemické látky a zaistila, že úzkym zapojením aktérov na mieste bude zaručená praktická a pre podnikateľov prijateľná realizácia politiky týkajúcej sa chemikálií. |
| --- | --- |

3.17

vyzýva Európsku komisiu, aby jasne vymedzila kompetencie Európskej agentúry pre chemické látky a zaistila, že úzkym zapojením aktérov na mieste bude zaručená praktická a pre podnikateľov prijateľná realizácia politiky týkajúcej sa chemikálií.

Brusel 24. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. C 128, 29.5.2003, s. 1

1

(2)  Ú. v. C 23, 27.1.2004, s. 16

2

(3)  Ú. v. C 73, 23.3.2004, s. 38

3

(4)  Ú. v. C 128, 29.5.2003, s. 48

4

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/82

---

Stanovisko Výboru regiónov na „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o sociálnej dimenzii globalizácie – príspevok politiky EÚ k rozširovaniu výhod na všetkých“

(2005/C 164/11)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o sociálnej dimenzii globalizácie – príspevok politiky EÚ k rozšíreniu výhod na všetkých (KOM(2004) 383 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 18. mája 2004 požiadať výbor o konzultáciu v danej veci podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie prijaté grémiom VR 15. júna 2004 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska v danej veci,

so zreteľom na správu svetovej komisie o sociálnej dimenzii globalizácie uverejnenú 24. februára 2004,

so zreteľom na svoje stanovisko o dosahu rokovaní o Všeobecnej dohode o obchode so službami (GATS) v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) pre miestne a regionálne orgány (CdR 103/2003 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie o imigrácii, integrácii a zamestnanosti (CdR 223/2003 v konečnom znení) (2),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, odborného vzdelávania alebo dobrovoľníckej služby (CdR 2/2003 v konečnom znení) (3),

so zreteľom na svoje stanovisko k návrhu rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho fondu pre utečencov na obdobie 2005-2010 (CdR 80/2004 v konečnom znení) (4),

so zreteľom na svoje stanovisko o revízii Lisabonskej stratégie v strede funkčného obdobia (CdR 152/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k návrhu nového nariadenia o Európskom sociálnom fonde (CdR 240/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko ku Stratégii vnútorného trhu 2003-2006 (CdR 341/2002 v konečnom znení) (5),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 328/2004 rev.1) prijatý dňa 8. decembra 2004 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajkyňa: pani Ulrike Rodustová, členka krajinského snemu Schleswig-Holstein (DE-PSE),

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí 23. a 24. februára 2005 (schôdza 23. februára) jednohlasne nasledujúce stanovisko:

Názory a odporúčania Výboru regiónov

1.   Všeobecné pripomienky

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1.1 | víta oznámenie o sociálnej dimenzii prijaté Európskou komisiou v máji 2004, ktorým sa ustanovujú jej prvotné názory na otázky formulované v správe svetovej komisie o sociálnej dimenzii globalizácie (WCSDG) a jej záveroch, |
| --- | --- |

1.1

víta oznámenie o sociálnej dimenzii prijaté Európskou komisiou v máji 2004, ktorým sa ustanovujú jej prvotné názory na otázky formulované v správe svetovej komisie o sociálnej dimenzii globalizácie (WCSDG) a jej záveroch,

| 1.2 | zdieľa názory Komisie, že správa WCSDG poskytuje vyrovnané, kritické, ale pozitívne posolstvo, ktoré môže byť východiskom pre budúce konanie, |
| --- | --- |

1.2

zdieľa názory Komisie, že správa WCSDG poskytuje vyrovnané, kritické, ale pozitívne posolstvo, ktoré môže byť východiskom pre budúce konanie,

| 1.3 | zdôrazňuje v tomto ohľade, že globalizácia uviedla do pohybu ďalekosiahlu zmenu, ktorá ovplyvňuje každého. Ak bude rozumne riadená, môže priniesť neslýchaný významný pokrok, vytvoriť produktívnejšie a lepšie pracovné miesta pre všetkých a výrazne prispieť k zredukovaniu svetovej chudoby. Ale v skutočnosti sme príliš ďaleko od uplatnenia tohto potenciálu. Súčasný proces globalizácie vytvára rozdiely, tak medzi jednotlivými subjektami ako aj v nich samotných, |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje v tomto ohľade, že globalizácia uviedla do pohybu ďalekosiahlu zmenu, ktorá ovplyvňuje každého. Ak bude rozumne riadená, môže priniesť neslýchaný významný pokrok, vytvoriť produktívnejšie a lepšie pracovné miesta pre všetkých a výrazne prispieť k zredukovaniu svetovej chudoby. Ale v skutočnosti sme príliš ďaleko od uplatnenia tohto potenciálu. Súčasný proces globalizácie vytvára rozdiely, tak medzi jednotlivými subjektami ako aj v nich samotných,

| 1.4 | so znepokojením konštatuje, že výsledky globalizácie vplývajú nasledujúcim spôsobom na regionálnu a miestnu úroveň:






  — | narastajúci počet spoločenstiev vo svete bol priamo ovplyvnený globalizáciou. Mnohé oblasti boli zasiahnuté stratou pracovných miest ako následok úpadku miestnych priemyselných odvetví v dôsledku zmenených modelov v medzinárodnom delení práce a liberalizácie obchodu vedúcich v niektorých prípadoch k vysťahovaniu filiálok spoločností s vysokou intenzitou práce do krajín s nižšou mzdou. Z toho môžu vzniknúť problémy s prispôsobovaním sa situácii a veľké zaťaženie pre miestne sociálne systémy, |
| --- | --- | --- |

1.4

so znepokojením konštatuje, že výsledky globalizácie vplývajú nasledujúcim spôsobom na regionálnu a miestnu úroveň:

—

narastajúci počet spoločenstiev vo svete bol priamo ovplyvnený globalizáciou. Mnohé oblasti boli zasiahnuté stratou pracovných miest ako následok úpadku miestnych priemyselných odvetví v dôsledku zmenených modelov v medzinárodnom delení práce a liberalizácie obchodu vedúcich v niektorých prípadoch k vysťahovaniu filiálok spoločností s vysokou intenzitou práce do krajín s nižšou mzdou. Z toho môžu vzniknúť problémy s prispôsobovaním sa situácii a veľké zaťaženie pre miestne sociálne systémy,

| — | isté aspekty globalizácie môžu zdanlivo narušovať pružnosť a vitalitu miestnych spoločenstiev, dokonca aj keď nie sú priamo ovplyvnené. Narastajúca globalizácia v sektoroch médií, zábavy a cestovného ruchu často ovplyvňuje a podkopáva tradičné kultúry a hodnoty a zmysel pre solidaritu a identitu na regionálnej a miestnej úrovni. Globalizácia musí integrovať množstvo miestnych kultúr a zručností namiesto odstraňovania rôznorodosti obrovskou vlnou homogenizácie, |
| --- | --- |

—

isté aspekty globalizácie môžu zdanlivo narušovať pružnosť a vitalitu miestnych spoločenstiev, dokonca aj keď nie sú priamo ovplyvnené. Narastajúca globalizácia v sektoroch médií, zábavy a cestovného ruchu často ovplyvňuje a podkopáva tradičné kultúry a hodnoty a zmysel pre solidaritu a identitu na regionálnej a miestnej úrovni. Globalizácia musí integrovať množstvo miestnych kultúr a zručností namiesto odstraňovania rôznorodosti obrovskou vlnou homogenizácie,

| 1.5 | zvažuje potrebu pokroku smerom k spravodlivej globalizácii a vyjadruje svoje odhodlanie prijať opatrenie na posilnenie sociálnej dimenzie vo svetle správy WSDG a prvotných návrhoch uvedených v oznámení Komisie, |
| --- | --- |

1.5

zvažuje potrebu pokroku smerom k spravodlivej globalizácii a vyjadruje svoje odhodlanie prijať opatrenie na posilnenie sociálnej dimenzie vo svetle správy WSDG a prvotných návrhoch uvedených v oznámení Komisie,

| 1.6 | je toho názoru, že zohľadnenie sociálnej dimenzie globalizácie si vyžaduje vyrovnanejšie a integrovanejšie hospodárske a sociálne politiky na všetkých úrovniach. V tomto kontexte sa musí venovať mimoriadna pozornosť regionálnej a miestnej úrovni ako oblasti najviac priamo ovplyvnenej globalizáciou a jej zahrnutiu do procesu riešenia problémov spojených s globalizáciou, a to najmä prostredníctvom Výboru regiónov, |
| --- | --- |

1.6

je toho názoru, že zohľadnenie sociálnej dimenzie globalizácie si vyžaduje vyrovnanejšie a integrovanejšie hospodárske a sociálne politiky na všetkých úrovniach. V tomto kontexte sa musí venovať mimoriadna pozornosť regionálnej a miestnej úrovni ako oblasti najviac priamo ovplyvnenej globalizáciou a jej zahrnutiu do procesu riešenia problémov spojených s globalizáciou, a to najmä prostredníctvom Výboru regiónov,

| 1.7 | všíma si rozdiel v používaní termínu „regionálna úroveň“. „Regionálny“ v kontexte správy WCSDG znamená kontinent, zatiaľ čo použitie slova „regionálny“ v oznámení s ohľadom na ESF sa vzťahuje na subštátnu úroveň. |
| --- | --- |

1.7

všíma si rozdiel v používaní termínu „regionálna úroveň“. „Regionálny“ v kontexte správy WCSDG znamená kontinent, zatiaľ čo použitie slova „regionálny“ v oznámení s ohľadom na ESF sa vzťahuje na subštátnu úroveň.

2.   Angažovanie sa miestnej a regionálnej úrovne v globálnom riadení

VÝBOR REGIÓNOV,

| 2.1 | je toho názoru, že súčasné problémy spôsobené hospodárskou činnosťou na svetovej úrovni nie sú výsledkom globalizácie ako takej, ale dôsledkom nedostatkov v jej riadení. Globálne riadenie je špičkou siete riadenia, ktorá sa rozširuje z miestnej úrovne smerom nahor na nadnárodné spoločnosti. „Správne riadenie“ globalizácie môže byť len výsledkom pozitívneho prepojenia medzi nadnárodnými, národnými ako aj regionálnymi a miestnymi aktérmi v súkromnom a verejnom sektore. Rámec globálneho riadenia už nie je určovaný len správaním sa a pravidlami jednotlivých štátov. Okrem štátnej úrovne interakcia medzi globálnymi aktérmi, ako napríklad Európskou úniou, podnikateľskými riadiacimi a regionálnymi a miestnymi orgánmi, je nevyhnutná na tomto poli. Stupeň ich oddanosti multilateralizmu, univerzálnym hodnotám a spoločným cieľom na jednej strane, rozsah ich citlivosti na cezhraničný dosah ich politík a váha, akú prikladajú sociálnym účinkom ich aktivít v globálnej mierke na strane druhej sú veľmi dôležitými určujúcimi faktormi kvality globálneho riadenia. Všetci títo aktéri sa pri riadení svojich vnútorných vecí rozhodujú, v akom rozsahu budú ľudia ťažiť z globalizácie a budú chránení pre jej negatívnymi vplyvmi, |
| --- | --- |

2.1

je toho názoru, že súčasné problémy spôsobené hospodárskou činnosťou na svetovej úrovni nie sú výsledkom globalizácie ako takej, ale dôsledkom nedostatkov v jej riadení. Globálne riadenie je špičkou siete riadenia, ktorá sa rozširuje z miestnej úrovne smerom nahor na nadnárodné spoločnosti. „Správne riadenie“ globalizácie môže byť len výsledkom pozitívneho prepojenia medzi nadnárodnými, národnými ako aj regionálnymi a miestnymi aktérmi v súkromnom a verejnom sektore. Rámec globálneho riadenia už nie je určovaný len správaním sa a pravidlami jednotlivých štátov. Okrem štátnej úrovne interakcia medzi globálnymi aktérmi, ako napríklad Európskou úniou, podnikateľskými riadiacimi a regionálnymi a miestnymi orgánmi, je nevyhnutná na tomto poli. Stupeň ich oddanosti multilateralizmu, univerzálnym hodnotám a spoločným cieľom na jednej strane, rozsah ich citlivosti na cezhraničný dosah ich politík a váha, akú prikladajú sociálnym účinkom ich aktivít v globálnej mierke na strane druhej sú veľmi dôležitými určujúcimi faktormi kvality globálneho riadenia. Všetci títo aktéri sa pri riadení svojich vnútorných vecí rozhodujú, v akom rozsahu budú ľudia ťažiť z globalizácie a budú chránení pre jej negatívnymi vplyvmi,

| 2.2 | zdôrazňuje, že len angažovanie sa regionálnej a miestnej úrovne vo formovaní týchto „určujúcich faktorov“ povedie k akceptovateľnej politike globálneho riadenia v Európe, |
| --- | --- |

2.2

zdôrazňuje, že len angažovanie sa regionálnej a miestnej úrovne vo formovaní týchto „určujúcich faktorov“ povedie k akceptovateľnej politike globálneho riadenia v Európe,

| 2.3 | trvá na skutočnosti, že globálny a národný vývoj závisí od miestnej aj regionálnej úrovne. Je to nevyhnutnou podmienkou pre spravodlivejšiu a priaznivejšiu globalizáciu. Decentralizovaný prístup k tvorbe politiky a jej implementácii sa ukazuje ako efektívnejší, pretože je založený na lepšom poznaní reálnych situácií a prekážok, je demokratickejší, je bližšie k potrebám a požiadavkám ľudí a ľahšie sa monitoruje. Aby sa posilnilo toto prepojenie medzi miestnou/regionálnou a globálnou dimenziou, je nutná proaktívna a pozitívna agenda zameriavajúca sa na miestne a regionálne orgány ako aj na miestnu a regionálnu hospodársku bázu, hodnoty a kultúrne dedičstvá, |
| --- | --- |

2.3

trvá na skutočnosti, že globálny a národný vývoj závisí od miestnej aj regionálnej úrovne. Je to nevyhnutnou podmienkou pre spravodlivejšiu a priaznivejšiu globalizáciu. Decentralizovaný prístup k tvorbe politiky a jej implementácii sa ukazuje ako efektívnejší, pretože je založený na lepšom poznaní reálnych situácií a prekážok, je demokratickejší, je bližšie k potrebám a požiadavkám ľudí a ľahšie sa monitoruje. Aby sa posilnilo toto prepojenie medzi miestnou/regionálnou a globálnou dimenziou, je nutná proaktívna a pozitívna agenda zameriavajúca sa na miestne a regionálne orgány ako aj na miestnu a regionálnu hospodársku bázu, hodnoty a kultúrne dedičstvá,

| 2.4 | poukazuje na skutočnosť, že v Európskej únii hlavne ďalšie pokračovanie v Lisabonskom procese, definovanie migračnej politiky a politiky Spoločenstva v oblasti rovnoprávnosti mužov a žien, cezhraničnej a medziregionálnej politiky ako aj obchodnej politiky zohráva významnú úlohu v rámci európskej odpovede na výzvy globalizácie. |
| --- | --- |

2.4

poukazuje na skutočnosť, že v Európskej únii hlavne ďalšie pokračovanie v Lisabonskom procese, definovanie migračnej politiky a politiky Spoločenstva v oblasti rovnoprávnosti mužov a žien, cezhraničnej a medziregionálnej politiky ako aj obchodnej politiky zohráva významnú úlohu v rámci európskej odpovede na výzvy globalizácie.

3.   Lisabonská stratégia v globálnom kontexte

VÝBOR REGIÓNOV,

| 3.1 | zdieľa názor Komisie, že Lisabonská stratégia je základnou súčasťou odpovede EÚ na dôsledky globalizácie pre hospodársku súťaž, hospodárstvo a pracovnú silu v Európe, |
| --- | --- |

3.1

zdieľa názor Komisie, že Lisabonská stratégia je základnou súčasťou odpovede EÚ na dôsledky globalizácie pre hospodársku súťaž, hospodárstvo a pracovnú silu v Európe,

| 3.2 | všíma si rastúcu vzájomnú závislosť medzi hospodárskymi rozhodnutiami globálnej dimenzie, ktoré ovplyvňujú miestnu ako aj regionálnu úroveň a vyzdvihuje nutnosť lokálneho myslenia a globálneho konania, |
| --- | --- |

3.2

všíma si rastúcu vzájomnú závislosť medzi hospodárskymi rozhodnutiami globálnej dimenzie, ktoré ovplyvňujú miestnu ako aj regionálnu úroveň a vyzdvihuje nutnosť lokálneho myslenia a globálneho konania,

| 3.3 | poukazuje na skutočnosť, že globálne hospodárske opatrenia musia udržať určitý životný štandard na miestnej a regionálnej úrovni vo všetkých krajinách. Ľudia sa môžu podieľať na globalizácii a ťažiť z nej, ak je ich zdravotný stav dobrý, ak majú prístup k vzdelávaniu a možnosť ho využívať, a ak majú reálne možnosti získať zamestnanie na uspokojenie svojich základných potrieb. Zamestnanie, príjmy a udržateľné životné prostredie sú základnými podmienkami pre garantovanie dôstojnej a plnoprávnej existencie a pre úplnú účasť občanov v miestnych, regionálnych, národných a svetových spoločenstvách, |
| --- | --- |

3.3

poukazuje na skutočnosť, že globálne hospodárske opatrenia musia udržať určitý životný štandard na miestnej a regionálnej úrovni vo všetkých krajinách. Ľudia sa môžu podieľať na globalizácii a ťažiť z nej, ak je ich zdravotný stav dobrý, ak majú prístup k vzdelávaniu a možnosť ho využívať, a ak majú reálne možnosti získať zamestnanie na uspokojenie svojich základných potrieb. Zamestnanie, príjmy a udržateľné životné prostredie sú základnými podmienkami pre garantovanie dôstojnej a plnoprávnej existencie a pre úplnú účasť občanov v miestnych, regionálnych, národných a svetových spoločenstvách,

| 3.4 | zdôrazňuje dôležitosť základného a odborného vzdelávania pre kompenzáciu účinkov globalizácie. Ako ukazuje osvedčená prax, všetky krajiny, ktoré ťažili z globalizácie, výrazne investovali do svojich systémov základného a odborného vzdelávania. Keďže regionálna a miestna úroveň zohrávajú hlavnú úlohu v systéme základného a odborného vzdelávania v európskych krajinách, prispôsobenie týchto systémov výzvam globalizácie je nevyhnutné. Táto úloha síce patrí do zodpovednosti členských štátov a subštátnej úrovne, ale Európska únia by mala sústreďovať svoju pomoc na zdokonalenie systémov výchovy a vzdelávania v Európe, |
| --- | --- |

3.4

zdôrazňuje dôležitosť základného a odborného vzdelávania pre kompenzáciu účinkov globalizácie. Ako ukazuje osvedčená prax, všetky krajiny, ktoré ťažili z globalizácie, výrazne investovali do svojich systémov základného a odborného vzdelávania. Keďže regionálna a miestna úroveň zohrávajú hlavnú úlohu v systéme základného a odborného vzdelávania v európskych krajinách, prispôsobenie týchto systémov výzvam globalizácie je nevyhnutné. Táto úloha síce patrí do zodpovednosti členských štátov a subštátnej úrovne, ale Európska únia by mala sústreďovať svoju pomoc na zdokonalenie systémov výchovy a vzdelávania v Európe,

| 3.5 | podčiarkuje, že sa naďalej nevyužívajú naplno možnosti veľkej časti potenciálu ľudských zdrojov. Osobitnú pozornosť treba venovať nerovnosti v prístupe k vzdelávaniu, negramotnosti a slabým zručnostiam, ako aj diskriminácii, s ktorou prichádzajú do styku etnické a náboženské menšiny, a to tak v bohatých ako aj chudobných krajinách, |
| --- | --- |

3.5

podčiarkuje, že sa naďalej nevyužívajú naplno možnosti veľkej časti potenciálu ľudských zdrojov. Osobitnú pozornosť treba venovať nerovnosti v prístupe k vzdelávaniu, negramotnosti a slabým zručnostiam, ako aj diskriminácii, s ktorou prichádzajú do styku etnické a náboženské menšiny, a to tak v bohatých ako aj chudobných krajinách,

| 3.6 | opakuje svoj pozitívny názor na povolenie vstupu štátnych príslušníkov tretích krajín kvôli výchove a vzdelávaniu, čím sa zlepší konkurencieschopnosť Európy v tomto smere, |
| --- | --- |

3.6

opakuje svoj pozitívny názor na povolenie vstupu štátnych príslušníkov tretích krajín kvôli výchove a vzdelávaniu, čím sa zlepší konkurencieschopnosť Európy v tomto smere,

| 3.7 | veľmi vyzdvihuje vzájomné prepojenie medzi reformou európskej politiky súdržnosti pre ďalší finančný rámec, implementáciou Lisabonskej stratégie a nezodpovedaných výziev globalizácie v Európe. Politika súdržnosti EÚ a tri rôzne ciele tejto politiky by mali umožniť regionálnej a miestnej úrovni v Únii skombinovať snahu o plnenie Lisabonskej stratégie zároveň s lepšou schopnosťou vyrovnať sa s účinkami globalizácie, |
| --- | --- |

3.7

veľmi vyzdvihuje vzájomné prepojenie medzi reformou európskej politiky súdržnosti pre ďalší finančný rámec, implementáciou Lisabonskej stratégie a nezodpovedaných výziev globalizácie v Európe. Politika súdržnosti EÚ a tri rôzne ciele tejto politiky by mali umožniť regionálnej a miestnej úrovni v Únii skombinovať snahu o plnenie Lisabonskej stratégie zároveň s lepšou schopnosťou vyrovnať sa s účinkami globalizácie,

| 3.8 | dôrazne žiada od členských štátov, aby včas súhlasili a načrtli finančný rámec pre novú politiku súdržnosti EÚ, aby sa už neplytval čas na nevyhnutné programovanie na regionálnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

3.8

dôrazne žiada od členských štátov, aby včas súhlasili a načrtli finančný rámec pre novú politiku súdržnosti EÚ, aby sa už neplytval čas na nevyhnutné programovanie na regionálnej a miestnej úrovni,

| 3.9 | konkrétne víta skutočnosť, že návrh nariadenia Komisie o všeobecných ustanoveniach o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (KOM(2004) 492) navrhuje, aby podniky, ktoré dostanú finančnú pomoc, nesmeli počas nasledujúcich siedmich rokov zmeniť svoje pôsobisko, ak by to mohlo viesť k odbúravaniu pracovných miest; v opačnom prípade musia vrátiť prijaté subvencie, |
| --- | --- |

3.9

konkrétne víta skutočnosť, že návrh nariadenia Komisie o všeobecných ustanoveniach o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (KOM(2004) 492) navrhuje, aby podniky, ktoré dostanú finančnú pomoc, nesmeli počas nasledujúcich siedmich rokov zmeniť svoje pôsobisko, ak by to mohlo viesť k odbúravaniu pracovných miest; v opačnom prípade musia vrátiť prijaté subvencie,

| 3.10 | žiada Komisiu EÚ, aby sa uistila, že reforma nariadení EÚ o štátnej pomoci (článok 83 zmluvy ES) bude dávať regionálnym a miestnym orgánom možnosť podporovať hospodársky rozvoj dobre zameranými finančnými iniciatívami, |
| --- | --- |

3.10

žiada Komisiu EÚ, aby sa uistila, že reforma nariadení EÚ o štátnej pomoci (článok 83 zmluvy ES) bude dávať regionálnym a miestnym orgánom možnosť podporovať hospodársky rozvoj dobre zameranými finančnými iniciatívami,

| 3.11 | súhlasí s názorom Európskej komisie, podľa ktorého by mala byť viacročná stratégia vnútorného trhu užšie spojená s rôznymi hospodárskymi procesmi. Vzhľadom na špecifické odporúčania správy Wima Koka by mala byť táto stratégia tiež nasmerovaná k jednému cieľu, t.j. k vybudovaniu Únie s najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou ekonomikou založenou na poznatkoch do roku 2010, |
| --- | --- |

3.11

súhlasí s názorom Európskej komisie, podľa ktorého by mala byť viacročná stratégia vnútorného trhu užšie spojená s rôznymi hospodárskymi procesmi. Vzhľadom na špecifické odporúčania správy Wima Koka by mala byť táto stratégia tiež nasmerovaná k jednému cieľu, t.j. k vybudovaniu Únie s najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou ekonomikou založenou na poznatkoch do roku 2010,

| 3.12 | preto podporuje úsilie Európskej komisie, spomínané v zhrňujúcej správe, o zjednodušenie realizácie stratégie vnútorného trhu paralelne s ostatnými procesmi na základe jednej celkovej stratégie. Tento spoločný cieľ na rok 2010 by mal byť súčasťou odozvy Európy na globalizáciu, |
| --- | --- |

3.12

preto podporuje úsilie Európskej komisie, spomínané v zhrňujúcej správe, o zjednodušenie realizácie stratégie vnútorného trhu paralelne s ostatnými procesmi na základe jednej celkovej stratégie. Tento spoločný cieľ na rok 2010 by mal byť súčasťou odozvy Európy na globalizáciu,

| 3.13 | takisto vidí potrebu rozšírenia pojmu vnútorného trhu. Počas nasledujúcich rokov sa v rámci stratégie vnútorného trhu musia vypracovať riešenia v tomto smere, ktoré budú nasmerované na požiadavky svetového trhu, kompatibilné so zodpovednosťou a iniciatívami členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov, a ktoré sa tiež zamerajú na kvalitu európskeho sociálneho modelu. |
| --- | --- |

3.13

takisto vidí potrebu rozšírenia pojmu vnútorného trhu. Počas nasledujúcich rokov sa v rámci stratégie vnútorného trhu musia vypracovať riešenia v tomto smere, ktoré budú nasmerované na požiadavky svetového trhu, kompatibilné so zodpovednosťou a iniciatívami členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov, a ktoré sa tiež zamerajú na kvalitu európskeho sociálneho modelu.

4.   Migrácia

VÝBOR REGIÓNOV,

| 4.1 | podporuje Komisiu, pokiaľ ide o ďalší rozvoj bilaterálnych a multilaterálnych dialógov o migrácii, |
| --- | --- |

4.1

podporuje Komisiu, pokiaľ ide o ďalší rozvoj bilaterálnych a multilaterálnych dialógov o migrácii,

| 4.2 | pripomína dôležitosť migrácie pracovnej sily, významnej pre regionálnu a miestnu úroveň v Európe a podčiarkuje nevyhnutnosť pokračovať urýchlene vo vytváraní súboru pravidiel, ktoré budú riadiť prístup EÚ k migrácii, |
| --- | --- |

4.2

pripomína dôležitosť migrácie pracovnej sily, významnej pre regionálnu a miestnu úroveň v Európe a podčiarkuje nevyhnutnosť pokračovať urýchlene vo vytváraní súboru pravidiel, ktoré budú riadiť prístup EÚ k migrácii,

| 4.3 | zdôrazňuje nevyhnutnosť vytvorenia špecifických programov pomoci pre krajiny pôvodu imigrantov, |
| --- | --- |

4.3

zdôrazňuje nevyhnutnosť vytvorenia špecifických programov pomoci pre krajiny pôvodu imigrantov,

| 4.4 | apeluje na Radu a členské štáty, aby pri navrhovaní imigračných politík EÚ a národných imigračných politík zohľadnili potrebu integrácie legálnych imigrantov, a to prostredníctvom nediskriminovania a rovnakého prístupu k verejným službám, |
| --- | --- |

4.4

apeluje na Radu a členské štáty, aby pri navrhovaní imigračných politík EÚ a národných imigračných politík zohľadnili potrebu integrácie legálnych imigrantov, a to prostredníctvom nediskriminovania a rovnakého prístupu k verejným službám,

| 4.5 | domnieva sa, že EÚ by mohla pridať pridanú hodnotu opatreniam prijatým na národnej úrovni, aby sa dosiahla integrácia, hlavne prostredníctvom iniciatív a podporných opatrení a nie prostredníctvom harmonizácie legislatívy, |
| --- | --- |

4.5

domnieva sa, že EÚ by mohla pridať pridanú hodnotu opatreniam prijatým na národnej úrovni, aby sa dosiahla integrácia, hlavne prostredníctvom iniciatív a podporných opatrení a nie prostredníctvom harmonizácie legislatívy,

| 4.6 | je toho názoru, že miestne a regionálne orgány by mali byť vyzvané, aby sa podieľali na príprave národných akčných plánov, a to by malo umožniť porovnávanie a stanovenie najlepších postupov a analyzovanie reálneho dosahu a výsledkov stratégií prijatých členskými štátmi, |
| --- | --- |

4.6

je toho názoru, že miestne a regionálne orgány by mali byť vyzvané, aby sa podieľali na príprave národných akčných plánov, a to by malo umožniť porovnávanie a stanovenie najlepších postupov a analyzovanie reálneho dosahu a výsledkov stratégií prijatých členskými štátmi,

| 4.7 | snaží sa o uznanie existencie veľkého počtu migrujúcich pracovníkov a potrebu vytvorenia mechanizmov, aby sa umožnilo imigrantom, ktorí porušujú imigračný zákon, legalizovať svoje právne postavenie, kde je to vhodné, a to bez zbytočného omeškania, pričom by sa prípady posudzovali individuálne za predpokladu, že je tento postup zlučiteľný s dôstojným prijatím imigrantov a vylúčením tých, ktorí sa dopustili priestupkov klasifikovaných ako závažných. Výbor regiónov by však rád upozornil na skutočnosť, že sa úpravy štatútu imigrantov vzhľadom na chýbajúce kontroly na vnútorných hraniciach odrazia aj na situácii v ostatných krajinách „Schengenu“. K opatreniam na legalizáciu prisťahovalcov treba preto pristupovať opatrne, |
| --- | --- |

4.7

snaží sa o uznanie existencie veľkého počtu migrujúcich pracovníkov a potrebu vytvorenia mechanizmov, aby sa umožnilo imigrantom, ktorí porušujú imigračný zákon, legalizovať svoje právne postavenie, kde je to vhodné, a to bez zbytočného omeškania, pričom by sa prípady posudzovali individuálne za predpokladu, že je tento postup zlučiteľný s dôstojným prijatím imigrantov a vylúčením tých, ktorí sa dopustili priestupkov klasifikovaných ako závažných. Výbor regiónov by však rád upozornil na skutočnosť, že sa úpravy štatútu imigrantov vzhľadom na chýbajúce kontroly na vnútorných hraniciach odrazia aj na situácii v ostatných krajinách „Schengenu“. K opatreniam na legalizáciu prisťahovalcov treba preto pristupovať opatrne,

| 4.8 | zdôrazňuje, že hlavnou priepasťou v súčasnej inštitucionálnej štruktúre pre globálnu ekonomiku je absencia multilaterálneho rámca pre riadenie cezhraničného pohybu ľudí, |
| --- | --- |

4.8

zdôrazňuje, že hlavnou priepasťou v súčasnej inštitucionálnej štruktúre pre globálnu ekonomiku je absencia multilaterálneho rámca pre riadenie cezhraničného pohybu ľudí,

| 4.9 | domnieva sa, že z perspektívy rozvojových krajín absencia multilaterálneho rámca pre cezhraničný pohyb ľudí odráža ešte ďalšiu priepasť v pravidlách, ktoré riadia globálnu ekonomiku. Mnoho z nich tvrdí, že voľnejšia migrácia do industrializovaného sveta by bola rýchlym a mocným prostriedkom zvyšovania prínosov, ktoré získavajú z globalizácie. |
| --- | --- |

4.9

domnieva sa, že z perspektívy rozvojových krajín absencia multilaterálneho rámca pre cezhraničný pohyb ľudí odráža ešte ďalšiu priepasť v pravidlách, ktoré riadia globálnu ekonomiku. Mnoho z nich tvrdí, že voľnejšia migrácia do industrializovaného sveta by bola rýchlym a mocným prostriedkom zvyšovania prínosov, ktoré získavajú z globalizácie.

5.   Rovnosť pohlaví

VÝBOR REGIÓNOV,

| 5.1 | zdôrazňuje, že existuje rastúci počet dôkazov ilustrujúcich, že hlavne ženy sú postihnuté globalizáciou. Globalizácia má negatívny vplyv na rastúci počet žien tak v absolútnom vyjadrení ako aj v pomere k mužom. Napríklad poľnohospodárky čelia vyložene neprekonateľným bariéram pri vstupe do nových ekonomických aktivít generovaných globalizáciou. Často sa to vysvetľuje predpojatým postojom voči ženám buď priamo alebo sprostredkovane politikami a legislatívou v sektore mikro- a malých podnikov, v ktorom prevládajú. Zároveň pre mnoho iných žien globalizácia viedla k zlepšeniu ich ekonomického a sociálneho stavu. Patria sem milióny pracovníčok absorbovaných do globálneho výrobného systému. Táto zárobková činnosť im prináša vyššie príjmy než predtým – či už v zamestnaniach v rámci rodiny alebo v iných neistých zamestnaniach v neformálnej ekonomike. Zárobková činnosť tiež dala týmto ženám väčšiu potenciálnu ekonomickú nezávislosť a často pozdvihla ich sociálny status dokonca aj v tých najpatriarchálnejších spoločnostiach, |
| --- | --- |

5.1

zdôrazňuje, že existuje rastúci počet dôkazov ilustrujúcich, že hlavne ženy sú postihnuté globalizáciou. Globalizácia má negatívny vplyv na rastúci počet žien tak v absolútnom vyjadrení ako aj v pomere k mužom. Napríklad poľnohospodárky čelia vyložene neprekonateľným bariéram pri vstupe do nových ekonomických aktivít generovaných globalizáciou. Často sa to vysvetľuje predpojatým postojom voči ženám buď priamo alebo sprostredkovane politikami a legislatívou v sektore mikro- a malých podnikov, v ktorom prevládajú. Zároveň pre mnoho iných žien globalizácia viedla k zlepšeniu ich ekonomického a sociálneho stavu. Patria sem milióny pracovníčok absorbovaných do globálneho výrobného systému. Táto zárobková činnosť im prináša vyššie príjmy než predtým – či už v zamestnaniach v rámci rodiny alebo v iných neistých zamestnaniach v neformálnej ekonomike. Zárobková činnosť tiež dala týmto ženám väčšiu potenciálnu ekonomickú nezávislosť a často pozdvihla ich sociálny status dokonca aj v tých najpatriarchálnejších spoločnostiach,

| 5.2 | vyzýva členské štáty, aby venovali mimoriadnu pozornosť sociálnemu a právnemu rámcu, ktorým sa riadi zamestnanosť žien a podporovali všetky aktivity na regionálnej a miestnej úrovni, ktoré umožňujú zlepšenie politiky v oblasti rovnoprávneho postavenia oboch pohlaví, |
| --- | --- |

5.2

vyzýva členské štáty, aby venovali mimoriadnu pozornosť sociálnemu a právnemu rámcu, ktorým sa riadi zamestnanosť žien a podporovali všetky aktivity na regionálnej a miestnej úrovni, ktoré umožňujú zlepšenie politiky v oblasti rovnoprávneho postavenia oboch pohlaví,

| 5.3 | zdieľa názor Komisie, že rovnosť pohlaví je základným cieľom vnútorných a vonkajších politík EÚ a základným prvkom medzinárodne dohodnutých základných pracovných noriem. |
| --- | --- |

5.3

zdieľa názor Komisie, že rovnosť pohlaví je základným cieľom vnútorných a vonkajších politík EÚ a základným prvkom medzinárodne dohodnutých základných pracovných noriem.

6.   Cezhraničná, transnárodná a medziregionálna spolupráca (napr. susedská politika)

VÝBOR REGIÓNOV,

| 6.1 | zdôrazňuje, že budúci nástroj EÚ pre územnú spoluprácu musí byť usporiadaný takým spôsobom, aby to pomohol regionálnym a miestnym orgánom v ich boji proti negatívnym vplyvom globalizácie, |
| --- | --- |

6.1

zdôrazňuje, že budúci nástroj EÚ pre územnú spoluprácu musí byť usporiadaný takým spôsobom, aby to pomohol regionálnym a miestnym orgánom v ich boji proti negatívnym vplyvom globalizácie,

| 6.2 | podporuje„európsku susedskú politiku“ ako aktivity zamerané na posilnenie vzťahov s východnými a južnými susednými krajinami únie po rozšírení, |
| --- | --- |

6.2

podporuje„európsku susedskú politiku“ ako aktivity zamerané na posilnenie vzťahov s východnými a južnými susednými krajinami únie po rozšírení,

| 6.3 | zdieľa názor Komisie, že konečným cieľom tejto iniciatívy je vytvoriť oblasť stability a prosperity založenú na zdieľaných hodnotách a spoločných záujmoch, |
| --- | --- |

6.3

zdieľa názor Komisie, že konečným cieľom tejto iniciatívy je vytvoriť oblasť stability a prosperity založenú na zdieľaných hodnotách a spoločných záujmoch,

| 6.4 | bude prispievať k pomoci partnerským krajinám pri vykonávaní politických a ekonomických reforiem pri posilňovaní dialógu a spolupráci s nimi v sociálnej oblasti, |
| --- | --- |

6.4

bude prispievať k pomoci partnerským krajinám pri vykonávaní politických a ekonomických reforiem pri posilňovaní dialógu a spolupráci s nimi v sociálnej oblasti,

| 6.5 | pripomína potrebu pomoci pri riadnej úprave pre tie sektory a regióny v EÚ, ktoré sú postihnuté väčšou integráciou medzi EÚ a východnými a južnými susednými krajinami. |
| --- | --- |

6.5

pripomína potrebu pomoci pri riadnej úprave pre tie sektory a regióny v EÚ, ktoré sú postihnuté väčšou integráciou medzi EÚ a východnými a južnými susednými krajinami.

7.   Obchodné politiky EÚ

VÝBOR REGIÓNOV,

| 7.1 | nalieha na Komisiu, ako partnera v rokovaniach WTO, aby zvážila nasledovné otázky:






  — | aby mala na mysli, že liberalizácia nie je cieľom sama osebe, ale prostriedkom na zvyšovanie prosperity. Preto nie je liberalizácia jednodimenzionálna, ale má sa vyvíjať s ohľadom na celkové sociálne, ekonomické a environmentálne dôsledky, hlavne pre regionálnu a miestnu úroveň, oblasť, ktorá bola priamo zasiahnutá, |
| --- | --- | --- |

7.1

nalieha na Komisiu, ako partnera v rokovaniach WTO, aby zvážila nasledovné otázky:

—

aby mala na mysli, že liberalizácia nie je cieľom sama osebe, ale prostriedkom na zvyšovanie prosperity. Preto nie je liberalizácia jednodimenzionálna, ale má sa vyvíjať s ohľadom na celkové sociálne, ekonomické a environmentálne dôsledky, hlavne pre regionálnu a miestnu úroveň, oblasť, ktorá bola priamo zasiahnutá,

| — | aby zvážili princípy regionálnej a miestnej samosprávy v rokovaniach WTO, v súlade s ustanoveniami článku 6 Zmluvy o EÚ a Ústavnej zmluvy, |
| --- | --- |

—

aby zvážili princípy regionálnej a miestnej samosprávy v rokovaniach WTO, v súlade s ustanoveniami článku 6 Zmluvy o EÚ a Ústavnej zmluvy,

| 7.2 | víta snahy Komisie zlepšiť transparentnosť medzinárodných obchodných rokovaní a zahrnúť zainteresované skupiny zo všetkých relevantných sektorov služieb. Nazdáva sa však, že treba rozlišovať medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, pretože sú demokraticky prehlásené za legitímne a pretože riadenie sektora verejných služieb je súčasťou ich kompetencií v rámci demokratického procesu. |
| --- | --- |

7.2

víta snahy Komisie zlepšiť transparentnosť medzinárodných obchodných rokovaní a zahrnúť zainteresované skupiny zo všetkých relevantných sektorov služieb. Nazdáva sa však, že treba rozlišovať medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a občianskou spoločnosťou, pretože sú demokraticky prehlásené za legitímne a pretože riadenie sektora verejných služieb je súčasťou ich kompetencií v rámci demokratického procesu.

V Bruseli 23. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2003, s. 83

1

(2)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 46

2

(3)  Ú. v. EÚ C 244, 10.10.2003, s. 5

3

(4)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 30.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 48

5

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/87

---

Uznesenie Výboru regiónov k pracovnému programu Európskej komisie a k prioritám Výboru regiónov na rok 2005

(2005/C 164/12)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA pracovný program Komisie na rok 2005 (KOM(2005) 15 v konečnom znení);

SO ZRETEĽOM NA strategické ciele 2005-2009 (KOM(2005) 12 v konečnom znení);

SO ZRETEĽOM NA operačný program luxemburského a britského predsedníctva na rok 2005;

SO ZRETEĽOM NA priority luxemburského predsedníctva;

SO ZRETEĽOM NA viacročný strategický program 2004-2006 šiestich predsedníctiev;

SO ZRETEĽOM NA protokol o spôsoboch spolupráce s Európskou komisiou a Výborom regiónov (DI CdR 81/2001 rev. 2);

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Výboru regiónov k oživeniu lisabonskej stratégie (CdR 518/2004);

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Európskeho parlamentu z 23. februára 2005 k strategickým usmerneniam Komisie/Legislatívny a pracovný program na rok 2005;

KEĎŽE sa Európska komisia zaviazala podporovať nové formy riadenia;

KEĎŽE miestne a regionálne úrady sú kompetentnými orgánmi na uplatňovanie významnej časti politík EÚ;

KEĎŽE miestne a regionálne orgány prispievajú k definovaniu priorít EÚ, je prirodzené, že vo vysokej miere posilňujú demokratickú legitimitu politík EÚ;

prijal na svojom 58. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 23. a 24. februára 2005 (na schôdzi 24. februára) nasledujúce uznesenie.

VÝBOR REGIÓNOV,

Všeobecné pripomienky

| 1. | sa domnieva, že priority Výboru regiónov sa zhodujú s prioritami Komisie, hlavne čo sa týka kampane za ratifikáciu ústavnej zmluvy; posilnenia hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; angažovania sa za lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť, solidaritu a trvalo udržateľný rozvoj; posilnenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; angažovania sa za rozšírenie Únie a za európsku politiku susedstva založenú na aktívnej účasti regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

1.

sa domnieva, že priority Výboru regiónov sa zhodujú s prioritami Komisie, hlavne čo sa týka kampane za ratifikáciu ústavnej zmluvy; posilnenia hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; angažovania sa za lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť, solidaritu a trvalo udržateľný rozvoj; posilnenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; angažovania sa za rozšírenie Únie a za európsku politiku susedstva založenú na aktívnej účasti regionálnych a miestnych orgánov;

| 2. | vyzdvihuje význam a postavenie regiónov a miest v rozšírenej Európskej únii a požaduje, aby sa európska politika okrem presadzovania hospodárskej, sociálnej a menovej únie sústreďovala viac ako v minulosti aj na dobudovanie skutočnej politickej únie založenej na podpore jej občanov a na Európskej ústave, ktorá bola podpísaná v Ríme dňa 19. októbra 2004; |
| --- | --- |

2.

vyzdvihuje význam a postavenie regiónov a miest v rozšírenej Európskej únii a požaduje, aby sa európska politika okrem presadzovania hospodárskej, sociálnej a menovej únie sústreďovala viac ako v minulosti aj na dobudovanie skutočnej politickej únie založenej na podpore jej občanov a na Európskej ústave, ktorá bola podpísaná v Ríme dňa 19. októbra 2004;

| 3. | vyjadruje svoju podporu Európskej komisii a zaväzuje sa spolu s ňou vyhodnotiť výsledky zavedenia Protokolu o spolupráci, ktorý je v platnosti od roku 2001 a začať práce spojené s vypracovaním nového protokolu o spolupráci medzi týmito dvoma inštitúciami; |
| --- | --- |

3.

vyjadruje svoju podporu Európskej komisii a zaväzuje sa spolu s ňou vyhodnotiť výsledky zavedenia Protokolu o spolupráci, ktorý je v platnosti od roku 2001 a začať práce spojené s vypracovaním nového protokolu o spolupráci medzi týmito dvoma inštitúciami;

| 4. | vyzýva Európsku komisiu, aby pri vypracúvaní legislatívy Spoločenstva prihliadala na „literu a duch“ ústavnej zmluvy, hlavne čo sa týka uplatňovania princípov subsidiarity a proporcionality, a aby ich formálne schválila v rámci nového protokolu o spolupráci; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Európsku komisiu, aby pri vypracúvaní legislatívy Spoločenstva prihliadala na „literu a duch“ ústavnej zmluvy, hlavne čo sa týka uplatňovania princípov subsidiarity a proporcionality, a aby ich formálne schválila v rámci nového protokolu o spolupráci;

| 5. | zdieľa postoj Komisie, podľa ktorého nie je realistické obhajovať princíp „viac Európy za menej peňazí“, pretože nové oblasti politík Spoločenstva si vyžadujú dodatočné finančné prostriedky primerané výške verejne vyhlasovaných ambícií; |
| --- | --- |

5.

zdieľa postoj Komisie, podľa ktorého nie je realistické obhajovať princíp „viac Európy za menej peňazí“, pretože nové oblasti politík Spoločenstva si vyžadujú dodatočné finančné prostriedky primerané výške verejne vyhlasovaných ambícií;

| 6. | zdôrazňuje význam propagovania kultúrnej rôznorodosti v Európskej únii a teší sa na aktívne plnenie svojich priorít, ktoré spočívajú v rešpektovaní a presadzovaní kultúrnej rôznorodosti ako zdroja bohatstva, ktoré sa musí zachovať; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje význam propagovania kultúrnej rôznorodosti v Európskej únii a teší sa na aktívne plnenie svojich priorít, ktoré spočívajú v rešpektovaní a presadzovaní kultúrnej rôznorodosti ako zdroja bohatstva, ktoré sa musí zachovať;

Ratifikácia ústavnej zmluvy

| 7. | sa domnieva, že ratifikácia ústavnej zmluvy predstavuje zásadnú etapu v procese politickej integrácie európskej štruktúry a preto sa zapojil do tohto procesu svojou účasťou v iniciatíve „Tisíc diskusií pre Európu“; vyzýva miestne a regionálne orgány, aby sa vo väčšej miere podieľali na informačnej a vysvetľujúcej kampani o európskej ústave; |
| --- | --- |

7.

sa domnieva, že ratifikácia ústavnej zmluvy predstavuje zásadnú etapu v procese politickej integrácie európskej štruktúry a preto sa zapojil do tohto procesu svojou účasťou v iniciatíve „Tisíc diskusií pre Európu“; vyzýva miestne a regionálne orgány, aby sa vo väčšej miere podieľali na informačnej a vysvetľujúcej kampani o európskej ústave;

| 8. | považuje za potrebné lepšie informovať občanov o európskej štruktúre a ústave a preto vyzýva Európsku komisiu, aby oživila túto kampaň; |
| --- | --- |

8.

považuje za potrebné lepšie informovať občanov o európskej štruktúre a ústave a preto vyzýva Európsku komisiu, aby oživila túto kampaň;

| 9. | pripomína základnú úlohu miestnej a regionálnej tlače v šírení informácií a komunikácii potrebnej pri propagovaní a vysvetľovaní činnosti Spoločenstva a hodnôt Únie; preto vyzýva Európsku komisiu, aby zapojila Výbor regiónov do novej komunikačnej stratégie; |
| --- | --- |

9.

pripomína základnú úlohu miestnej a regionálnej tlače v šírení informácií a komunikácii potrebnej pri propagovaní a vysvetľovaní činnosti Spoločenstva a hodnôt Únie; preto vyzýva Európsku komisiu, aby zapojila Výbor regiónov do novej komunikačnej stratégie;

Európske riadenie

| 10. | vyjadruje uspokojenie nad prioritným strategickým cieľom, ktorý si stanovila Európska komisia v dohode o „Zlepšení tvorby právnych predpisov“ a interinštitucionálnej spolupráci, ktorá bola vypracovaná na tento účel; ľutuje však, že v nej nebol dostatočne uznaný miestny a regionálny rozmer EÚ; dôrazne vyzýva predsedníctva Rady, Európskeho parlamentu a Komisie, aby ho zohľadnili vo väčšej miere; takisto ľutuje, že Európska komisia vo svojom ročnom programe nezohľadňuje pridanú hodnotu vytváranú preventívnymi konzultáciami miestnych a regionálnych orgánov, čo sa týka dodržiavania subsidiarity; |
| --- | --- |

10.

vyjadruje uspokojenie nad prioritným strategickým cieľom, ktorý si stanovila Európska komisia v dohode o „Zlepšení tvorby právnych predpisov“ a interinštitucionálnej spolupráci, ktorá bola vypracovaná na tento účel; ľutuje však, že v nej nebol dostatočne uznaný miestny a regionálny rozmer EÚ; dôrazne vyzýva predsedníctva Rady, Európskeho parlamentu a Komisie, aby ho zohľadnili vo väčšej miere; takisto ľutuje, že Európska komisia vo svojom ročnom programe nezohľadňuje pridanú hodnotu vytváranú preventívnymi konzultáciami miestnych a regionálnych orgánov, čo sa týka dodržiavania subsidiarity;

| 11. | požaduje konkrétne zapojenie svojich zástupcov do minimálnych konzultačných procedúr, ako je tomu v prípade občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

11.

požaduje konkrétne zapojenie svojich zástupcov do minimálnych konzultačných procedúr, ako je tomu v prípade občianskej spoločnosti;

| 12. | vyjadruje potešenie nad zavedením novej metódy analýzy dosahu pre všetky významné iniciatívy Európskej komisie, ale konštatuje, že táto metóda nezohľadňuje dostatočným spôsobom dosah na miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

12.

vyjadruje potešenie nad zavedením novej metódy analýzy dosahu pre všetky významné iniciatívy Európskej komisie, ale konštatuje, že táto metóda nezohľadňuje dostatočným spôsobom dosah na miestne a regionálne samosprávy;

| 13. | vyzýva Európsku komisiu, aby obnovila uzatváranie dohôd a tripartitných zmlúv a aby diverzifikovala využívanie tohto nástroja v rámci iných politík Spoločenstva; |
| --- | --- |

13.

vyzýva Európsku komisiu, aby obnovila uzatváranie dohôd a tripartitných zmlúv a aby diverzifikovala využívanie tohto nástroja v rámci iných politík Spoločenstva;

Oživenie lisabonskej stratégie

| 14. | víta a zdieľa zameranie sa na realizáciu návrhov revízie lisabonskej stratégie, tak ako to je uvedené v uznesení VR týkajúcej sa obnovy lisabonskej stratégie. Strednodobý prehľad považuje za kritický časový moment, a to nielen pre strategické riadenie dotknutých politík, ale rovnako pre budúcnosť viacúrovňového riadenia potrebného vzhľadom na výzvy, pred ktorými stojí Európska únia. Náklady spojené s nedosiahnutím cieľov vytýčených v tejto stratégii by zvýšila absencia regionálnych a miestnych činiteľov pri vypracúvaní programov a ich plnení; |
| --- | --- |

14.

víta a zdieľa zameranie sa na realizáciu návrhov revízie lisabonskej stratégie, tak ako to je uvedené v uznesení VR týkajúcej sa obnovy lisabonskej stratégie. Strednodobý prehľad považuje za kritický časový moment, a to nielen pre strategické riadenie dotknutých politík, ale rovnako pre budúcnosť viacúrovňového riadenia potrebného vzhľadom na výzvy, pred ktorými stojí Európska únia. Náklady spojené s nedosiahnutím cieľov vytýčených v tejto stratégii by zvýšila absencia regionálnych a miestnych činiteľov pri vypracúvaní programov a ich plnení;

| 15. | domnieva sa, že úspech lisabonskej stratégie závisí od politickej účasti miestnych a regionálnych činiteľov na jej vypracúvaní a plnení; ľutuje však, že miestne a regionálne orgány ako aj Výbor regiónov nie sú začlenené do nového prístupu riadenia lisabonskej stratégie; trvá na zapojení miestnej a regionálnej úrovne nielen do plánov činnosti jednotlivých štátov ale aj do rokovaní o novom prístupe k riadeniu; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila regionálnu dimenziu pri koncipovaní a zavádzaní stratégie na úrovni Únie ako aj na úrovni členských štátov; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že úspech lisabonskej stratégie závisí od politickej účasti miestnych a regionálnych činiteľov na jej vypracúvaní a plnení; ľutuje však, že miestne a regionálne orgány ako aj Výbor regiónov nie sú začlenené do nového prístupu riadenia lisabonskej stratégie; trvá na zapojení miestnej a regionálnej úrovne nielen do plánov činnosti jednotlivých štátov ale aj do rokovaní o novom prístupe k riadeniu; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila regionálnu dimenziu pri koncipovaní a zavádzaní stratégie na úrovni Únie ako aj na úrovni členských štátov;

| 16. | víta myšlienku Partnerstva pre rast a prácu, ako aj hlavné princípy zamerania sa na činnosť Európy, mobilizovanie podpory pre zmeny a zjednodušenie spravodajstva. Upozorňuje však, že lisabonský plán činnosti by sa nemal zakladať výlučne na činnosti členských štátov a EÚ a že by sa nemalo pozabudnúť na vyvážený prístup medzi hospodárskymi cieľmi, trvalo udržateľným rozvojom, modernizáciou a napredovaním európskeho sociálneho modelu; takisto sa domnieva, že nový sociálny program by mal byť neoddeliteľnou súčasťou sociálneho piliera lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

16.

víta myšlienku Partnerstva pre rast a prácu, ako aj hlavné princípy zamerania sa na činnosť Európy, mobilizovanie podpory pre zmeny a zjednodušenie spravodajstva. Upozorňuje však, že lisabonský plán činnosti by sa nemal zakladať výlučne na činnosti členských štátov a EÚ a že by sa nemalo pozabudnúť na vyvážený prístup medzi hospodárskymi cieľmi, trvalo udržateľným rozvojom, modernizáciou a napredovaním európskeho sociálneho modelu; takisto sa domnieva, že nový sociálny program by mal byť neoddeliteľnou súčasťou sociálneho piliera lisabonskej stratégie;

Spoločnosť založená na poznatkoch

| 17. | víta oznámenie Európskej komisie týkajúce sa Rámcového programu EÚ pre výskum a vývoj technológií na obdobie 2007 – 2013 (FP7) a Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktoré posilnia rozvoj smerom k vybudovaniu spoločnosti založenej na poznatkoch. Výbor regiónov zdôrazňuje potrebu začlenenia regionálneho komponentu do FP7, ktorý by stimuloval regionálne iniciatívy prispievajúce do európskeho priestoru výskumu. Okrem toho vyzdvihuje potrebu zavedenia mechanizmu, ktorý by umožnil všetkým regiónom čerpať úžitok zo zvýšených investícií do výskumu a inovácií prostredníctvom interaktívnej „výučby“; |
| --- | --- |

17.

víta oznámenie Európskej komisie týkajúce sa Rámcového programu EÚ pre výskum a vývoj technológií na obdobie 2007 – 2013 (FP7) a Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktoré posilnia rozvoj smerom k vybudovaniu spoločnosti založenej na poznatkoch. Výbor regiónov zdôrazňuje potrebu začlenenia regionálneho komponentu do FP7, ktorý by stimuloval regionálne iniciatívy prispievajúce do európskeho priestoru výskumu. Okrem toho vyzdvihuje potrebu zavedenia mechanizmu, ktorý by umožnil všetkým regiónom čerpať úžitok zo zvýšených investícií do výskumu a inovácií prostredníctvom interaktívnej „výučby“;

| 18. | podporuje názor Európskej komisie, podľa ktorého je dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti celoživotného vzdelávania nevyhnutné na vybudovanie vedomostnej spoločnosti v EÚ, a zdôrazňuje, že na celoživotné vzdelávanie by sa malo nahliadať z hľadiska konkurencieschopnosti, rozvíjania schopnosti jednotlivcov zapojiť sa do hospodárskeho života a z hľadiska podporovania osobného rozvoja jednotlivcov prostredníctvom vzdelávania, odbornej prípravy a ich schopnosti zapojiť sa do sociálneho a občianskeho života; |
| --- | --- |

18.

podporuje názor Európskej komisie, podľa ktorého je dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti celoživotného vzdelávania nevyhnutné na vybudovanie vedomostnej spoločnosti v EÚ, a zdôrazňuje, že na celoživotné vzdelávanie by sa malo nahliadať z hľadiska konkurencieschopnosti, rozvíjania schopnosti jednotlivcov zapojiť sa do hospodárskeho života a z hľadiska podporovania osobného rozvoja jednotlivcov prostredníctvom vzdelávania, odbornej prípravy a ich schopnosti zapojiť sa do sociálneho a občianskeho života;

| 19. | má v úmysle aktívne prispieť k vytvoreniu novej iniciatívy na pokračovanie programu eEurópa i2010, ktorá bude podporovať európsky informačný priestor bez hraníc a stimulovať inovácie prostredníctvom investícií do výskumu, vývoja a rozvoja v ICT. Zdôrazňuje hlavne, že je potrebné zabezpečiť, aby všetky zložky spoločnosti mohli čerpať úžitok z nových technológií, a to nielen z hľadiska hospodárskeho rastu, ale aj z hľadiska účasti, transparentnosti a prístupnosti; |
| --- | --- |

19.

má v úmysle aktívne prispieť k vytvoreniu novej iniciatívy na pokračovanie programu eEurópa i2010, ktorá bude podporovať európsky informačný priestor bez hraníc a stimulovať inovácie prostredníctvom investícií do výskumu, vývoja a rozvoja v ICT. Zdôrazňuje hlavne, že je potrebné zabezpečiť, aby všetky zložky spoločnosti mohli čerpať úžitok z nových technológií, a to nielen z hľadiska hospodárskeho rastu, ale aj z hľadiska účasti, transparentnosti a prístupnosti;

| 20. | považuje za potrebnú aktualizáciu právnych úprav v audiovizuálnom sektore, hlavne novelizáciu smernice „Televízia bez hraníc“. Audiovizuálne média nepredstavujú len dôležitý sektor kultúry, ale takisto sú dôležité pre rozvoj európskych sociálnych hodnôt, regionálnej a miestnej kultúrnej identity a pre fungovanie demokratickej spoločnosti. |
| --- | --- |

20.

považuje za potrebnú aktualizáciu právnych úprav v audiovizuálnom sektore, hlavne novelizáciu smernice „Televízia bez hraníc“. Audiovizuálne média nepredstavujú len dôležitý sektor kultúry, ale takisto sú dôležité pre rozvoj európskych sociálnych hodnôt, regionálnej a miestnej kultúrnej identity a pre fungovanie demokratickej spoločnosti.

Územná súdržnosť

| 21. | opakuje svoje presvedčenie, že referenčným kritériom pracovného programu Európskej únie na rok 2005 by malo zostať posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, čo umožní podporu harmonického rozvoja Spoločenstva ako celku a odstránenie rozdielov, ktoré vytvorilo ostatné rozšírenie medzi úrovňou rozvoja rôznych regiónov a oneskorením znevýhodnených regiónov; |
| --- | --- |

21.

opakuje svoje presvedčenie, že referenčným kritériom pracovného programu Európskej únie na rok 2005 by malo zostať posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, čo umožní podporu harmonického rozvoja Spoločenstva ako celku a odstránenie rozdielov, ktoré vytvorilo ostatné rozšírenie medzi úrovňou rozvoja rôznych regiónov a oneskorením znevýhodnených regiónov;

| 22. | sa zaväzuje podporiť splnenie tejto priority prostredníctvom rozsiahlej úvahy o reforme politiky súdržnosti, ktorej cieľom je dosiahnuť vyšší súlad medzi cieľom súdržnosti a sektorovými politikami Spoločenstva so širokým územným dosahom; |
| --- | --- |

22.

sa zaväzuje podporiť splnenie tejto priority prostredníctvom rozsiahlej úvahy o reforme politiky súdržnosti, ktorej cieľom je dosiahnuť vyšší súlad medzi cieľom súdržnosti a sektorovými politikami Spoločenstva so širokým územným dosahom;

| 23. | pripomína neoddeliteľné prepojenie medzi účinnou regionálnou politikou na európskej úrovni a zavádzaním lisabonskej agendy. Presadzovanie regionálnej politiky EÚ, ktorá má dosah na všetky regióny, podporí budúci rast a konkurencieschopnosť vo všetkých regiónoch Európy, pretože konkurencieschopnosť Únie závisí od konkurencieschopnosti každého regiónu; |
| --- | --- |

23.

pripomína neoddeliteľné prepojenie medzi účinnou regionálnou politikou na európskej úrovni a zavádzaním lisabonskej agendy. Presadzovanie regionálnej politiky EÚ, ktorá má dosah na všetky regióny, podporí budúci rast a konkurencieschopnosť vo všetkých regiónoch Európy, pretože konkurencieschopnosť Únie závisí od konkurencieschopnosti každého regiónu;

| 24. | vyjadruje obavy o budúcnosť regionálnej štátnej pomoci, obzvlášť v súvislosti s politikou súdržnosti a zdôrazňuje riziko, ktoré predstavuje skutočnosť, že cieľ konkurencieschopnosti sa relativizuje alebo zanedbáva len preto, aby sa našiel minimalistický kompromis počas vyjednávaní o finančných vyhliadkach; požaduje, aby sa vyhlo akýmkoľvek nezrovnalostiam medzi cieľom zbližovania a regionálnou štátnou pomocou udeľovanou menej rozvinutým regiónom; vyzýva Európsku komisiu, aby poskytla rámec pre územnú diferenciáciu právnych úprav týkajúcich sa štátnej pomoci, čo by umožnilo verejným investíciám zamerať sa na nápravu súčasných narušení trhu a tým prispieť k dosiahnutiu cieľa územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

24.

vyjadruje obavy o budúcnosť regionálnej štátnej pomoci, obzvlášť v súvislosti s politikou súdržnosti a zdôrazňuje riziko, ktoré predstavuje skutočnosť, že cieľ konkurencieschopnosti sa relativizuje alebo zanedbáva len preto, aby sa našiel minimalistický kompromis počas vyjednávaní o finančných vyhliadkach; požaduje, aby sa vyhlo akýmkoľvek nezrovnalostiam medzi cieľom zbližovania a regionálnou štátnou pomocou udeľovanou menej rozvinutým regiónom; vyzýva Európsku komisiu, aby poskytla rámec pre územnú diferenciáciu právnych úprav týkajúcich sa štátnej pomoci, čo by umožnilo verejným investíciám zamerať sa na nápravu súčasných narušení trhu a tým prispieť k dosiahnutiu cieľa územnej súdržnosti;

| 25. | zdôrazňuje význam solidarity pre úspech a plné uplatnenie princípov subsidiarity a proporcionality. Aby bol presun úloh a kompetencií z Európy alebo z jednotlivých štátov smerom k regiónom spravodlivý a účinný, bude musieť byť sprevádzaný presunom zdrojov a schopností, t.j. „vertikálnou“ solidaritou medzi centrom a perifériami, ale rovnako aj horizontálnou solidaritou medzi silnejšími (bohatšími, výkonnejšími, schopnejšími) a slabšími regiónmi; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje význam solidarity pre úspech a plné uplatnenie princípov subsidiarity a proporcionality. Aby bol presun úloh a kompetencií z Európy alebo z jednotlivých štátov smerom k regiónom spravodlivý a účinný, bude musieť byť sprevádzaný presunom zdrojov a schopností, t.j. „vertikálnou“ solidaritou medzi centrom a perifériami, ale rovnako aj horizontálnou solidaritou medzi silnejšími (bohatšími, výkonnejšími, schopnejšími) a slabšími regiónmi;

| 26. | opakuje svoje presvedčenie, že rozvoj dopravnej infraštruktúry je nevyhnutnou súčasťou budovania Európy, pretože uľahčuje obchod (zdroj hospodárskeho rastu) a prispieva k územnej súdržnosti a k vytváraniu Európy „blízkosti“. Vyváženie jednotlivých spôsobov dopravy je nevyhnutnou podmienkou pre udržateľný rozvoj transeurópskych sietí, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na právne úpravy v námornej, železničnej a leteckej doprave; |
| --- | --- |

26.

opakuje svoje presvedčenie, že rozvoj dopravnej infraštruktúry je nevyhnutnou súčasťou budovania Európy, pretože uľahčuje obchod (zdroj hospodárskeho rastu) a prispieva k územnej súdržnosti a k vytváraniu Európy „blízkosti“. Vyváženie jednotlivých spôsobov dopravy je nevyhnutnou podmienkou pre udržateľný rozvoj transeurópskych sietí, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na právne úpravy v námornej, železničnej a leteckej doprave;

Trvalo udržateľný rozvoj

| 27. | vyzýva Komisiu, aby uznala úlohu miestnych a regionálnych vlád pri vypracúvaní siedmich tematických stratégií vychádzajúcich zo šiesteho environmentálneho akčného programu a podporuje ju v tom, aby preskúmala výhody širšieho využitia dohôd mestského rozvoja alebo tripartitných dohôd, ako v prípade tematickej stratégie pre mestské prostredie, s cieľom doplniť súčasnú legislatívu; |
| --- | --- |

27.

vyzýva Komisiu, aby uznala úlohu miestnych a regionálnych vlád pri vypracúvaní siedmich tematických stratégií vychádzajúcich zo šiesteho environmentálneho akčného programu a podporuje ju v tom, aby preskúmala výhody širšieho využitia dohôd mestského rozvoja alebo tripartitných dohôd, ako v prípade tematickej stratégie pre mestské prostredie, s cieľom doplniť súčasnú legislatívu;

| 28. | víta vstúpenie Kjótskeho protokolu do platnosti a vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby plne podporovali dosahovanie cieľov vytýčených v tomto protokole; |
| --- | --- |

28.

víta vstúpenie Kjótskeho protokolu do platnosti a vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby plne podporovali dosahovanie cieľov vytýčených v tomto protokole;

| 29. | podporuje strategický prístup Komisie k rozvoju vidieka a zdôrazňuje, že pridaná hodnota Európskej stratégie musí byť jasne určená a že by malo byť na členských štátoch, regiónoch a miestnych orgánoch, aby upravili tento všeobecný rámec podľa potrieb vidieckych oblastí a politiky rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

29.

podporuje strategický prístup Komisie k rozvoju vidieka a zdôrazňuje, že pridaná hodnota Európskej stratégie musí byť jasne určená a že by malo byť na členských štátoch, regiónoch a miestnych orgánoch, aby upravili tento všeobecný rámec podľa potrieb vidieckych oblastí a politiky rozvoja vidieka;

| 30. | odporúča, aby návrh na vytvorenie nástroja solidarity a rýchlej reakcie vychádzal z celkového prístupu, ktorý pokrýva všetky aspekty civilnej ochrany proti pohromám, ako napr. preventívne opatrenia, záchranné služby a následné opatrenia, a aby uľahčil integráciu a koordináciu úzko špecializovaných jednotiek z rôznych členských štátov a regiónov; |
| --- | --- |

30.

odporúča, aby návrh na vytvorenie nástroja solidarity a rýchlej reakcie vychádzal z celkového prístupu, ktorý pokrýva všetky aspekty civilnej ochrany proti pohromám, ako napr. preventívne opatrenia, záchranné služby a následné opatrenia, a aby uľahčil integráciu a koordináciu úzko špecializovaných jednotiek z rôznych členských štátov a regiónov;

| 31. | víta iniciatívy v prospech trvalo udržateľného rozvoja a zdôrazňuje hlavne, že činnosti a financie Spoločenstva týkajúce sa zlepšenia životného prostredia by mali vytvoriť tzv. „pákový efekt“ na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni; |
| --- | --- |

31.

víta iniciatívy v prospech trvalo udržateľného rozvoja a zdôrazňuje hlavne, že činnosti a financie Spoločenstva týkajúce sa zlepšenia životného prostredia by mali vytvoriť tzv. „pákový efekt“ na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni;

| 32. | vyzýva EÚ, aby propagovala trvalo udržateľný model produkcie a distribúcie potravinových výrobkov, ktorý by zohľadňoval environmentálne zdroje, zachovanie biodiverzity, ako aj kvalitu výrobkov a spôsobov výroby; |
| --- | --- |

32.

vyzýva EÚ, aby propagovala trvalo udržateľný model produkcie a distribúcie potravinových výrobkov, ktorý by zohľadňoval environmentálne zdroje, zachovanie biodiverzity, ako aj kvalitu výrobkov a spôsobov výroby;

| 33. | vyjadruje spokojnosť nad skutočnosťou, že Európska komisia uznala potrebu navrhnutia horizontálneho a integrovaného prístupu v rámci námornej politiky Európskej únie; |
| --- | --- |

33.

vyjadruje spokojnosť nad skutočnosťou, že Európska komisia uznala potrebu navrhnutia horizontálneho a integrovaného prístupu v rámci námornej politiky Európskej únie;

Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti

| 34. | víta ambície prejavené Európskou úniou vzhľadom na konsolidáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti hlavne prostredníctvom uplatňovania komunitárnej metódy a z tohto dôvodu podporuje strategický cieľ bezpečnosti pre občanov stanovený Európskou komisiou; |
| --- | --- |

34.

víta ambície prejavené Európskou úniou vzhľadom na konsolidáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti hlavne prostredníctvom uplatňovania komunitárnej metódy a z tohto dôvodu podporuje strategický cieľ bezpečnosti pre občanov stanovený Európskou komisiou;

| 35. | podporuje hlavné usmernenia programu z Haagu vo veci posilňovania slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v EÚ, vyjadruje hlboké poľutovanie nad chýbajúcou zmienkou o zapojení územných celkov Európskej únie do realizácie príslušných politík a dôrazne vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadnila túto inštitucionálnu, politickú a realizačnú skutočnosť v rôznych akčných plánoch, ktoré budú vypracované v priebehu budúcich mesiacov; |
| --- | --- |

35.

podporuje hlavné usmernenia programu z Haagu vo veci posilňovania slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v EÚ, vyjadruje hlboké poľutovanie nad chýbajúcou zmienkou o zapojení územných celkov Európskej únie do realizácie príslušných politík a dôrazne vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadnila túto inštitucionálnu, politickú a realizačnú skutočnosť v rôznych akčných plánoch, ktoré budú vypracované v priebehu budúcich mesiacov;

| 36. | opätovne odporúča využívať štrukturálne fondy pre podporu a rozvoj nástrojov na realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a vyzýva Európsku komisiu, aby zaviedla do praxe hlavné usmernenia spojené s týmto cieľom obsiahnuté v tretej správe o súdržnosti; |
| --- | --- |

36.

opätovne odporúča využívať štrukturálne fondy pre podporu a rozvoj nástrojov na realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a vyzýva Európsku komisiu, aby zaviedla do praxe hlavné usmernenia spojené s týmto cieľom obsiahnuté v tretej správe o súdržnosti;

| 37. | víta väčší dôraz na zintenzívnenie boja proti terorizmu, pričom treba mať stále na pamäti, že by v praxi nemal viesť k porušovaniu občianskych práv a vyzýva k avizovanému posilneniu sietí a schopnosti zapojiť miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

37.

víta väčší dôraz na zintenzívnenie boja proti terorizmu, pričom treba mať stále na pamäti, že by v praxi nemal viesť k porušovaniu občianskych práv a vyzýva k avizovanému posilneniu sietí a schopnosti zapojiť miestne a regionálne orgány;

| 38. | vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadnila návrhy VR týkajúce sa nového akčného plánu Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva; |
| --- | --- |

38.

vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadnila návrhy VR týkajúce sa nového akčného plánu Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva;

Proces rozširovania Európskej únie

| 39. | pripomína svoju angažovanosť v procese rozširovania, predovšetkým pokiaľ ide o zabezpečenie interkultúrneho politického dialógu medzi zástupcami miestnych a regionálnych orgánov členských štátov a kandidátskych a predkandidátskych krajín; |
| --- | --- |

39.

pripomína svoju angažovanosť v procese rozširovania, predovšetkým pokiaľ ide o zabezpečenie interkultúrneho politického dialógu medzi zástupcami miestnych a regionálnych orgánov členských štátov a kandidátskych a predkandidátskych krajín;

| 40. | vyzýva Európsku komisiu, aby aktívnejšie propagovala demokratickú decentralizáciu v procese rozširovania a v predvstupovej politike; v tejto súvislosti odporúča zamerať predvstupovú pomoc na posilnenie administratívnych kapacít na miestnej a regionálnej úrovni a nabáda k výmene skúseností a osvedčenej praxe, ako aj k vytváraniu partnerstiev medzi miestnymi orgánmi; |
| --- | --- |

40.

vyzýva Európsku komisiu, aby aktívnejšie propagovala demokratickú decentralizáciu v procese rozširovania a v predvstupovej politike; v tejto súvislosti odporúča zamerať predvstupovú pomoc na posilnenie administratívnych kapacít na miestnej a regionálnej úrovni a nabáda k výmene skúseností a osvedčenej praxe, ako aj k vytváraniu partnerstiev medzi miestnymi orgánmi;

| 41. | považuje za správne vyzdvihnúť príspevok miestnej a regionálnej demokracie v procese demokratickej konsolidácie v krajinách západného Balkánu, ktorej predpokladom je ochrana etnických menšín; |
| --- | --- |

41.

považuje za správne vyzdvihnúť príspevok miestnej a regionálnej demokracie v procese demokratickej konsolidácie v krajinách západného Balkánu, ktorej predpokladom je ochrana etnických menšín;

| 42. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že zriadenie spoločného zmiešaného výboru medzi Chorvátskom a Výborom regiónov nie je zahrnuté do Dohody o stabilizácii a asociácii medzi Európskym spoločenstvom, jeho členskými štátmi a Chorvátskou republikou a žiada Európsku komisiu, aby v tejto veci čo najskôr navrhla operatívne riešenie; |
| --- | --- |

42.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že zriadenie spoločného zmiešaného výboru medzi Chorvátskom a Výborom regiónov nie je zahrnuté do Dohody o stabilizácii a asociácii medzi Európskym spoločenstvom, jeho členskými štátmi a Chorvátskou republikou a žiada Európsku komisiu, aby v tejto veci čo najskôr navrhla operatívne riešenie;

Susedská politika

| 43. | pripája sa k angažovanosti Európskej komisie v oblasti susedskej politiky a plne zdieľa jej analýzu významu a prínosu tejto politiky pre bezpečnosť, stabilitu a prosperitu európskeho kontinentu; |
| --- | --- |

43.

pripája sa k angažovanosti Európskej komisie v oblasti susedskej politiky a plne zdieľa jej analýzu významu a prínosu tejto politiky pre bezpečnosť, stabilitu a prosperitu európskeho kontinentu;

| 44. | vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadnila prínos cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce tak v ustanoveniach nového nástroja susedskej politiky, ako aj v akčných plánoch a žiada, aby bol VR zapojený do vypracovania, realizácie a hodnotenia tejto novej politiky; |
| --- | --- |

44.

vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadnila prínos cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce tak v ustanoveniach nového nástroja susedskej politiky, ako aj v akčných plánoch a žiada, aby bol VR zapojený do vypracovania, realizácie a hodnotenia tejto novej politiky;

| 45. | vyzýva konferenciu EUROMED pri príležitosti osláv desiateho výročia Barcelonskej deklarácie, aby umožnila aktívnejšiu účasť miestnych a regionálnych orgánov na euro-stredomorskom partnerstve a pripomína svoj návrh na vytvorenie orgánu zameraného na zastupovanie decentralizovaných subštátnych orgánov členských štátov a partnerských krajín z oblasti Stredozemného mora; |
| --- | --- |

45.

vyzýva konferenciu EUROMED pri príležitosti osláv desiateho výročia Barcelonskej deklarácie, aby umožnila aktívnejšiu účasť miestnych a regionálnych orgánov na euro-stredomorskom partnerstve a pripomína svoj návrh na vytvorenie orgánu zameraného na zastupovanie decentralizovaných subštátnych orgánov členských štátov a partnerských krajín z oblasti Stredozemného mora;

| 46. | vyzdvihuje strategický význam partnerstva s Ruskom a príležitosť zvážiť možnosti cezhraničnej spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni s autonómnou oblasťou Kaliningrad; |
| --- | --- |

46.

vyzdvihuje strategický význam partnerstva s Ruskom a príležitosť zvážiť možnosti cezhraničnej spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni s autonómnou oblasťou Kaliningrad;

| 47. | domnieva sa, že demokratické procesy začaté v niektorých susediacich krajinách, ako nedávno na Ukrajine a v Gruzínsku, by mala Európska únia podporovať a vyzdvihuje dôležitosť hospodárskej, administratívnej a kultúrnej spolupráce, ku ktorej by územné celky Únie mohli prispieť; |
| --- | --- |

47.

domnieva sa, že demokratické procesy začaté v niektorých susediacich krajinách, ako nedávno na Ukrajine a v Gruzínsku, by mala Európska únia podporovať a vyzdvihuje dôležitosť hospodárskej, administratívnej a kultúrnej spolupráce, ku ktorej by územné celky Únie mohli prispieť;

| 48. | poveruje svojho predsedu predložením tohto uznesenia Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade, luxemburskému a britskému predsedníctvu. |
| --- | --- |

48.

poveruje svojho predsedu predložením tohto uznesenia Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade, luxemburskému a britskému predsedníctvu.

Brusel 24. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 164/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 164/91

---

Uznesenie Výboru regiónov ohľadom obnovenia dynamiky lisabonskej stratégie

(2005/C 164/13)

VÝBOR REGIÓNOV

VZHĽADOM NA správu zasadnutia na vysokej úrovni skupiny, ktorej predsedal Wim KOK „Prijať výzvu. Lisabonská stratégia pre nárast zamestnanosti“, november 2004;

VZHĽADOM NA správu Komisie o „strategických cieľoch pre roky 2005-2009: Európa 2010 – partnerstvo pre európsku obnovu – prosperitu, solidaritu a bezpečnosť (1)“;

VZHĽADOM NA správu Komisie a „pracovnom programe Komisie pre rok 2005 (2)“;

VZHĽADOM NA správu Komisie pre Radu európskej únie z jari 2005: Spoluprácou ku rastu a pracovným miestam: Nový začiatok pre Lisabonskú stratégiu (3);

VZHĽADOM NA stanovisko výboru z 29. septembra ku „Vyhodnoteniu Lisabonskej stratégie po prejdení pol cesty“ (VR 125/2004);

VZHĽADOM NA stanovisko výboru z 18. novembra 2004 ku téme „Veda a technológia, kľúče ku budúcnosti Európy – orientácia na politiku podpory pri hľadaní jednoty“ (VR 194/2004);

VZHĽADOM NA stanovisko výboru (23. február 2005) ku správe Komisie adresovanej Rade a Európskemu Parlamentu pod názvom „Budovať našu spoločnú budúcnosť – Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie – 2007-213“ (VR 162/2004);

VZHĽADOM NA svoje stanovisko (23. február 2005) ku „Návrhu uznesenia Európskeho parlamentu a Rady zakladajúceho akčný program začlenený do oblasti vzdelávania a celoživotného vzdelávania“ (VR 258/2004);

VZHĽADOM NA svoje stanovisko (23. február 2005) ku „sociálnemu rozmeru globalizácie“ (VR 328/2004);

BERÚC DO ÚVAHY skutočnosť, že územné celky sú kompetentnými orgánmi pri realizácii dôležitej časti politiky EÚ;

BERÚC DO ÚVAHY skutočnosť, že územné celky prispievajú ku definovaniu priorít EÚ, čím sa výrazne posilňuje demokratická legitimita politiky EÚ,

prijal nasledovné uznesenie počas svojho 58. plenárneho zasadnutia z 23. a 24. februára 2005 (schôdza z 24. februára ).

Ciele Lisabonskej stratégie

| 1. | opätovne vyjadruje svoju podporu Lisabonskej stratégii, ktorej uskutočnenie predstavuje prioritnú politickú stratégiu v horizonte 2010; |
| --- | --- |

1.

opätovne vyjadruje svoju podporu Lisabonskej stratégii, ktorej uskutočnenie predstavuje prioritnú politickú stratégiu v horizonte 2010;

| 2. | prijíma s uspokojením miesto, ktorého sa dostalo Lisabonskej stratégii medzi päťročnými prioritami 2005 – 2005 Európskej komisie; |
| --- | --- |

2.

prijíma s uspokojením miesto, ktorého sa dostalo Lisabonskej stratégii medzi päťročnými prioritami 2005 – 2005 Európskej komisie;

| 3. | pripomína, že pre realizáciu cieľov Lisabonskej stratégie (4) je potrebná globálna stratégia, na ktorej sa podieľajú členské štáty, zameraná na zvýšenie ekonomického rastu a vytváranie nových pracovných miest predovšetkým urýchlením štrukturálnych reforiem na posilnenie konkurencieschopnosti a inovácie a dokončením vnútorného trhu, modernizáciou európskeho sociálneho modelu investovaním do ľudských zdrojov e bojom proti sociálnemu vylúčeniu; vytváraním podmienok pre zdravý vývoj ekonomiky a priaznivých perspektív rastu rozvážnym uplatňovaním politiky v oblasti makroekonomiky; a podporou ekonomiky založenej na poznaní, prostredníctvom politiky, ktorá lepšie zodpovedá informačnej spoločnosti a R&D; posilnením regionálnej súdržnosti v jej strede (5); |
| --- | --- |

3.

pripomína, že pre realizáciu cieľov Lisabonskej stratégie (4) je potrebná globálna stratégia, na ktorej sa podieľajú členské štáty, zameraná na zvýšenie ekonomického rastu a vytváranie nových pracovných miest predovšetkým urýchlením štrukturálnych reforiem na posilnenie konkurencieschopnosti a inovácie a dokončením vnútorného trhu, modernizáciou európskeho sociálneho modelu investovaním do ľudských zdrojov e bojom proti sociálnemu vylúčeniu; vytváraním podmienok pre zdravý vývoj ekonomiky a priaznivých perspektív rastu rozvážnym uplatňovaním politiky v oblasti makroekonomiky; a podporou ekonomiky založenej na poznaní, prostredníctvom politiky, ktorá lepšie zodpovedá informačnej spoločnosti a R&D; posilnením regionálnej súdržnosti v jej strede (5);

| 4. | zdôrazňuje skutočnosť, že takéto návrhy nemôžu byť korunované úspechom bez aktívneho a strategického úsilia podporiť ľudské práva a rovnosť medzi mužmi a ženami vo všetkých oblastiach života. |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje skutočnosť, že takéto návrhy nemôžu byť korunované úspechom bez aktívneho a strategického úsilia podporiť ľudské práva a rovnosť medzi mužmi a ženami vo všetkých oblastiach života.

Realizácia cieľov Lisabonskej stratégie, vierohodná kohézna politika a finančný rámec prispôsobený týmto ambíciám: nerozdeliteľný triptych.

| 5. | je rád, že Komisia sa zaviazala navrhnúť ciele a nástroje budúcej politiky kohézie, ktorá zabezpečí kohéziu s Lisabonskou stratégiou ale je aj naďalej presvedčený o tom, že tento záväzok nie je možné zrealizovať, ak Európska únia na to nemá vhodné zdroje; |
| --- | --- |

5.

je rád, že Komisia sa zaviazala navrhnúť ciele a nástroje budúcej politiky kohézie, ktorá zabezpečí kohéziu s Lisabonskou stratégiou ale je aj naďalej presvedčený o tom, že tento záväzok nie je možné zrealizovať, ak Európska únia na to nemá vhodné zdroje;

| 6. | poukazuje na výzvu Európskej komisie adresovanú európskym miestnym a regionálnym správnym celkom zúčastniť sa v rámci politiky štrukturálnych fondov na vypracovaní projektov, ktoré umožnia realizovať túto politiku a Lisabonskú stratégiu (6); |
| --- | --- |

6.

poukazuje na výzvu Európskej komisie adresovanú európskym miestnym a regionálnym správnym celkom zúčastniť sa v rámci politiky štrukturálnych fondov na vypracovaní projektov, ktoré umožnia realizovať túto politiku a Lisabonskú stratégiu (6);

| 7. | je toho názoru, že štrukturálna politika EÚ poskytuje základné príklady pridanej hodnoty európskej politiky. Investovanie EÚ do oblastí výskumu a rozvoja, medzihraničnej výmeny a projektov zameraných na infraštruktúru sa uberá smerom ku zblíženiu partnerstva obsiahnutého v Lisabonskej stratégii zameranej na posilnenie rastu, konvergencie, konkurencieschopnosti a trvalého rozvoja; |
| --- | --- |

7.

je toho názoru, že štrukturálna politika EÚ poskytuje základné príklady pridanej hodnoty európskej politiky. Investovanie EÚ do oblastí výskumu a rozvoja, medzihraničnej výmeny a projektov zameraných na infraštruktúru sa uberá smerom ku zblíženiu partnerstva obsiahnutého v Lisabonskej stratégii zameranej na posilnenie rastu, konvergencie, konkurencieschopnosti a trvalého rozvoja;

| 8. | vyzýva európske inštitúcie, aby sa zamerali na účinné uplatňovanie jestvujúcich rozhodnutí a vyvarovali sa spúšťania nových procesov alebo definovania nových cieľov. Lisabonská stratégia sa nesmie používať na všeobecné odôvodnenie každého nového legislatívneho návrhu spoločenstva v tom zmysle, že neoslobodzuje od potreby právnej bázy v zmluvách a od dodržiavania pravidiel dobrého riadenia. |
| --- | --- |

8.

vyzýva európske inštitúcie, aby sa zamerali na účinné uplatňovanie jestvujúcich rozhodnutí a vyvarovali sa spúšťania nových procesov alebo definovania nových cieľov. Lisabonská stratégia sa nesmie používať na všeobecné odôvodnenie každého nového legislatívneho návrhu spoločenstva v tom zmysle, že neoslobodzuje od potreby právnej bázy v zmluvách a od dodržiavania pravidiel dobrého riadenia.

Realizácia Lisabonskej stratégie: za koherentnejšie a demokratickejšie hospodárske a sociálne riadenie.

| 9. | je mu ľúto, že prístup Komisie je zameraný výhradne na vzťah medzi ústrednými orgánmi a členskými štátmi a že miestne a regionálne orgány nemôžu participovať cez priame komunikačné stupne na európskej úrovni. Realizácia Národných akčných plánov a ich vydávanie je prenechaná takmer výhradne členským štátom. Vzhľadom na to, že jednou z príčin meškania realizácie Lisabonskej agendy je absencia skutočne decentralizovaného prístupu, opätovne zdôrazňuje, že požaduje intenzívnejšie a decentralizovanejšie uskutočňovanie Lisabonskej stratégie v súlade so závermi Európskej rady v Lisabone s tým, že stanoví, že „prístup (realizácie Lisabonskej stratégie) sa úplne decentralizuje v súlade so zásadou subsidiarity; Únia, členské štáty, miestne a regionálne orgány ako aj sociálni partneri a občianska spoločnosť sa budú aktívne združovať v rôznych formách partnerstvo (7)“; |
| --- | --- |

9.

je mu ľúto, že prístup Komisie je zameraný výhradne na vzťah medzi ústrednými orgánmi a členskými štátmi a že miestne a regionálne orgány nemôžu participovať cez priame komunikačné stupne na európskej úrovni. Realizácia Národných akčných plánov a ich vydávanie je prenechaná takmer výhradne členským štátom. Vzhľadom na to, že jednou z príčin meškania realizácie Lisabonskej agendy je absencia skutočne decentralizovaného prístupu, opätovne zdôrazňuje, že požaduje intenzívnejšie a decentralizovanejšie uskutočňovanie Lisabonskej stratégie v súlade so závermi Európskej rady v Lisabone s tým, že stanoví, že „prístup (realizácie Lisabonskej stratégie) sa úplne decentralizuje v súlade so zásadou subsidiarity; Únia, členské štáty, miestne a regionálne orgány ako aj sociálni partneri a občianska spoločnosť sa budú aktívne združovať v rôznych formách partnerstvo (7)“;

| 10. | berie do úvahy, že štrukturálne reformy spolu s dobudovaním jednotného trhu potrebné na realizáciu Lisabonských cieľov sa nesmú robiť na úkor sociálnej kohézie a teda musia ich doprevádzať výrazné ekonomické, sociálne a vzdelávacie investície; |
| --- | --- |

10.

berie do úvahy, že štrukturálne reformy spolu s dobudovaním jednotného trhu potrebné na realizáciu Lisabonských cieľov sa nesmú robiť na úkor sociálnej kohézie a teda musia ich doprevádzať výrazné ekonomické, sociálne a vzdelávacie investície;

| 11. | zdôrazňuje, že ciele Lisabonskej stratégie budú dosiahnuteľné len vtedy, ak uplatnené opatrenia umožnia maximálny stupeň účasti občanov Európy na európskej ekonomike, a doporučuje, aby spájajúcim politickým princípom v každej hospodárskej politike bola podpora aktívnej účasti občana na ekonomike a odstránenie bariér, ktoré tomu bránia; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že ciele Lisabonskej stratégie budú dosiahnuteľné len vtedy, ak uplatnené opatrenia umožnia maximálny stupeň účasti občanov Európy na európskej ekonomike, a doporučuje, aby spájajúcim politickým princípom v každej hospodárskej politike bola podpora aktívnej účasti občana na ekonomike a odstránenie bariér, ktoré tomu bránia;

| 12. | vyžaduje, aby modernizácia európskeho sociálneho modelu investovaním do ľudských zdrojov a bojom proti sociálnemu vylúčeniu bola základom pre realizáciu Lisabonskej stratégie. Výbor regiónov je teda znepokojený absenciou odkazu v správe Komisie na pokračovanie v boji proti sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

12.

vyžaduje, aby modernizácia európskeho sociálneho modelu investovaním do ľudských zdrojov a bojom proti sociálnemu vylúčeniu bola základom pre realizáciu Lisabonskej stratégie. Výbor regiónov je teda znepokojený absenciou odkazu v správe Komisie na pokračovanie v boji proti sociálnemu vylúčeniu;

| 13. | je toho názoru, že rozprava o budúcnosti sociálnej agendy by mala byť zaradená do rozpravy o obnovení dynamiky Lisabonskej stratégie s tým, že zameria snahy jednotlivých krajín na vytváranie nových pracovných miest a boj proti prekážkam v zamestnávaní, kde neúmerne trpia ženy, pracovníci staršieho veku alebo bez kvalifikácie alebo tiež prisťahovalci. Pre dosiahnutie stále lepších pracovných miest je potrebné urobiť ďalší pokrok smerom ku vytvoreniu skutočne mobilného európskeho trhu práce; |
| --- | --- |

13.

je toho názoru, že rozprava o budúcnosti sociálnej agendy by mala byť zaradená do rozpravy o obnovení dynamiky Lisabonskej stratégie s tým, že zameria snahy jednotlivých krajín na vytváranie nových pracovných miest a boj proti prekážkam v zamestnávaní, kde neúmerne trpia ženy, pracovníci staršieho veku alebo bez kvalifikácie alebo tiež prisťahovalci. Pre dosiahnutie stále lepších pracovných miest je potrebné urobiť ďalší pokrok smerom ku vytvoreniu skutočne mobilného európskeho trhu práce;

| 14. | doporučuje, aby do každej politiky bola zabudovaná starostlivosť o životné prostredie; |
| --- | --- |

14.

doporučuje, aby do každej politiky bola zabudovaná starostlivosť o životné prostredie;

| 15. | opätovne zdôrazňuje svoj záujem o to, aby bola venovaná pozornosť trom pilierom Lisabonskej stratégie – hospodárskemu, sociálnemu a enviromentálnemu – aby kvalita života bola v strede hlavného záujmu; |
| --- | --- |

15.

opätovne zdôrazňuje svoj záujem o to, aby bola venovaná pozornosť trom pilierom Lisabonskej stratégie – hospodárskemu, sociálnemu a enviromentálnemu – aby kvalita života bola v strede hlavného záujmu;

| 16. | zdôrazňuje základnú úlohu podnikania a inovácie. Vyzýva ku zníženiu byrokracie za účelom podpory podnikania a ku informačným kampaniam na podporu obrazu podnikateľov, boja proti stigme neúspechu a podpory európskeho podnikateľského ducha; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje základnú úlohu podnikania a inovácie. Vyzýva ku zníženiu byrokracie za účelom podpory podnikania a ku informačným kampaniam na podporu obrazu podnikateľov, boja proti stigme neúspechu a podpory európskeho podnikateľského ducha;

| 17. | je toho názoru, že hlavnou slabou stránkou Lisabonu je realizácia a to hlavne zo strany členských štátov. Pre zlepšenie tejto situácie je potrebné, aby sa Lisabonský proces stal adresnejším, transparentnejším a demokratickejším. Výbor regiónov teda podporuje požiadavku (8) spustiť informačnú kampaň na európskej úrovni za účelom informovania európskych občanov o Lisabonskej agende a jej dopadoch na ich každodenný život; |
| --- | --- |

17.

je toho názoru, že hlavnou slabou stránkou Lisabonu je realizácia a to hlavne zo strany členských štátov. Pre zlepšenie tejto situácie je potrebné, aby sa Lisabonský proces stal adresnejším, transparentnejším a demokratickejším. Výbor regiónov teda podporuje požiadavku (8) spustiť informačnú kampaň na európskej úrovni za účelom informovania európskych občanov o Lisabonskej agende a jej dopadoch na ich každodenný život;

| 18. | ak Rada príjme návrh Komisie ustanoviť „Mrs“ alebo „Mr Lisbon“ na národných úrovniach, potom VR apeluje na túto osobu, aby bez vytvárania nových administratívnych štruktúr úzko spolupracovala s regionálnymi a miestnymi orgánmi; |
| --- | --- |

18.

ak Rada príjme návrh Komisie ustanoviť „Mrs“ alebo „Mr Lisbon“ na národných úrovniach, potom VR apeluje na túto osobu, aby bez vytvárania nových administratívnych štruktúr úzko spolupracovala s regionálnymi a miestnymi orgánmi;

| 19. | ľutuje, že Komisia nepočíta s komparatívnym vyhodnotením ani s hodnotiacim stupnicami, čo sťažuje hodnotenie a porovnávanie reformných snáh v členských krajinách. Zostavenie hodnotiacich stupníc a analýza silných a slabých stránok na národnej a v prípadne nutnosti aj na regionálnej úrovni by viedlo ku väčšej konkurencii a zvýšeniu tlaku na dosiahnutie výrazného pokroku pri uskutočňovaní reforiem; |
| --- | --- |

19.

ľutuje, že Komisia nepočíta s komparatívnym vyhodnotením ani s hodnotiacim stupnicami, čo sťažuje hodnotenie a porovnávanie reformných snáh v členských krajinách. Zostavenie hodnotiacich stupníc a analýza silných a slabých stránok na národnej a v prípadne nutnosti aj na regionálnej úrovni by viedlo ku väčšej konkurencii a zvýšeniu tlaku na dosiahnutie výrazného pokroku pri uskutočňovaní reforiem;

| 20. | je spokojný s návrhom Komisie nahradiť súčasný nadbytok ročných správ jednou strategickou ročnou správou. Vyzýva členské štáty, aby do vypracovania svojich národných plánov zapojili miestne a regionálne celky tak, aby sa zohľadnili miestne a regionálne špecifiká a priority pri realizácii Lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

20.

je spokojný s návrhom Komisie nahradiť súčasný nadbytok ročných správ jednou strategickou ročnou správou. Vyzýva členské štáty, aby do vypracovania svojich národných plánov zapojili miestne a regionálne celky tak, aby sa zohľadnili miestne a regionálne špecifiká a priority pri realizácii Lisabonskej stratégie;

| 21. | ľutuje, že stratégia Komisie nedokázala združiť miestne a regionálne orgány a že spolupráca, ktorá sa vyvinula v jej rámci, zostala hlavne spoluprácou medzivládnou. Vyžaduje teda od Komisie návrh reformy metódy otvorenej koordinácie zahrňujúcu aj miestne a regionálne celky. Výbor regiónov rovnako vyzýva Komisiu v súlade s Bielou knihou o dobrom riadení, aby pred vyjadrením stanovísk podľa tohto článku konzultovala Výbor regiónov; |
| --- | --- |

21.

ľutuje, že stratégia Komisie nedokázala združiť miestne a regionálne orgány a že spolupráca, ktorá sa vyvinula v jej rámci, zostala hlavne spoluprácou medzivládnou. Vyžaduje teda od Komisie návrh reformy metódy otvorenej koordinácie zahrňujúcu aj miestne a regionálne celky. Výbor regiónov rovnako vyzýva Komisiu v súlade s Bielou knihou o dobrom riadení, aby pred vyjadrením stanovísk podľa tohto článku konzultovala Výbor regiónov;

| 22. | na druhej strane pripomína záväzok Komisie v rámci jej iniciatívy „lepšie robiť zákony“ vytvoriť nástroj analýzy dopadu legislatívnych návrhov vo veciach sociálnych, hospodárskych a enviromentálnych ale aj pripojiť ku každému návrhu súbor o jeho dopade v oblasti subsidiarity. Výbor regiónov čaká na tento vývoj so živým záujmom; |
| --- | --- |

22.

na druhej strane pripomína záväzok Komisie v rámci jej iniciatívy „lepšie robiť zákony“ vytvoriť nástroj analýzy dopadu legislatívnych návrhov vo veciach sociálnych, hospodárskych a enviromentálnych ale aj pripojiť ku každému návrhu súbor o jeho dopade v oblasti subsidiarity. Výbor regiónov čaká na tento vývoj so živým záujmom;

Zosúladenie Lisabonskej stratégie a reformy Paktu stability a rastu

| 23. | je toho názoru, že EÚ nedosiahne úroveň rastu a zamestnanosti a sociálnej kohézie, ktorú potrebuje, ak makroekonomický členských štátov rámec tiež nebude zosúladený s Lisabonskou stratégiou a ak sa nezlepší koherencia európskych nástrojov spoločenstva; |
| --- | --- |

23.

je toho názoru, že EÚ nedosiahne úroveň rastu a zamestnanosti a sociálnej kohézie, ktorú potrebuje, ak makroekonomický členských štátov rámec tiež nebude zosúladený s Lisabonskou stratégiou a ak sa nezlepší koherencia európskych nástrojov spoločenstva;

| 24. | zdieľa cieľ zameraný na to, aby Pakt stability a rastu (PSR) pri rešpektovaní ustanovení Zmluvy o európskych spoločenstvách (9) mohol lepšie zohľadniť trvanie účinku v dôsledku ekonomickej konjunktúry a schodnosti rozpočtových situácií. Domnieva sa, že „celkové zhodnotenie“ uvedené v článku 104.6 zmluvy ES by malo byť upresnené v tom smere, že by sa uviedla tiež doba investovania verejných orgánov, ktoré sa podieľajú na realizácii Lisabonské stratégie a navrhuje teda, aby bol Pakt stability a rastu revidovaný, aby sa stal pružnejším a zohľadňoval rozdielnu hospodárskou realitu v členských štátoch Európskej únie. Malo by sa to diať bez ústupkov v oblasti disciplíny, pri plnom rešpektovaní kritérií Paktu a bez toho, aby určité výdajové položky boli vylúčené z výpočtu rozpočtového deficitu; |
| --- | --- |

24.

zdieľa cieľ zameraný na to, aby Pakt stability a rastu (PSR) pri rešpektovaní ustanovení Zmluvy o európskych spoločenstvách (9) mohol lepšie zohľadniť trvanie účinku v dôsledku ekonomickej konjunktúry a schodnosti rozpočtových situácií. Domnieva sa, že „celkové zhodnotenie“ uvedené v článku 104.6 zmluvy ES by malo byť upresnené v tom smere, že by sa uviedla tiež doba investovania verejných orgánov, ktoré sa podieľajú na realizácii Lisabonské stratégie a navrhuje teda, aby bol Pakt stability a rastu revidovaný, aby sa stal pružnejším a zohľadňoval rozdielnu hospodárskou realitu v členských štátoch Európskej únie. Malo by sa to diať bez ústupkov v oblasti disciplíny, pri plnom rešpektovaní kritérií Paktu a bez toho, aby určité výdajové položky boli vylúčené z výpočtu rozpočtového deficitu;

| 25. | schvaľuje návrh Európskej komisie na zvýšenie výšky finančných zdrojov určených na rozvoj transeurópskych sietí s osobitnou prioritou na nadnárodné projekty podporujúce intermodalitu a použitie trvalo udržateľných spôsobov prepravy s tým, že je toho názoru, že to pomôže zvládnuť narastajúci tok dopravy a obchodu. |
| --- | --- |

25.

schvaľuje návrh Európskej komisie na zvýšenie výšky finančných zdrojov určených na rozvoj transeurópskych sietí s osobitnou prioritou na nadnárodné projekty podporujúce intermodalitu a použitie trvalo udržateľných spôsobov prepravy s tým, že je toho názoru, že to pomôže zvládnuť narastajúci tok dopravy a obchodu.

Príspevok služieb všeobecného záujmu v obnove dynamiky Lisabonskej stratégie.

| 26. | je rád, že Komisia uznáva obavy vyjadrené najmä Výborom regiónov (10) ohľadom uplatnenia princípu krajiny pôvodu vo svojom návrhu smernice o službách (11); |
| --- | --- |

26.

je rád, že Komisia uznáva obavy vyjadrené najmä Výborom regiónov (10) ohľadom uplatnenia princípu krajiny pôvodu vo svojom návrhu smernice o službách (11);

| 27. | ľutuje, že Komisia neuvádza konkrétne pokračovanie Bielej knihy o službách všeobecného záujmu (12); |
| --- | --- |

27.

ľutuje, že Komisia neuvádza konkrétne pokračovanie Bielej knihy o službách všeobecného záujmu (12);

| 28. | pokladá za potrebné vo veciach štátnej pomoci sústrediť sa na uplatnenie horizontálnych cieľov spoločenstva akými sú: zamestnanosť, regionálny rozvoj, životné prostredie, vzdelávanie a výskum, a to najmä podporou malých a stredných inovačných podnikov. Bolo by vhodné, aby Európska únia namiesto snahy o dosiahnutie cieľa kvantitatívneho zníženia štátnej pomoci uprednostnila zlepšenie systému štátnej podpory, a tím dlhodobo zabezpečila dostatok kvalitných služieb; |
| --- | --- |

28.

pokladá za potrebné vo veciach štátnej pomoci sústrediť sa na uplatnenie horizontálnych cieľov spoločenstva akými sú: zamestnanosť, regionálny rozvoj, životné prostredie, vzdelávanie a výskum, a to najmä podporou malých a stredných inovačných podnikov. Bolo by vhodné, aby Európska únia namiesto snahy o dosiahnutie cieľa kvantitatívneho zníženia štátnej pomoci uprednostnila zlepšenie systému štátnej podpory, a tím dlhodobo zabezpečila dostatok kvalitných služieb;

| 29. | podporuje vypracovanie dopadových štúdií určených na lepšie stanovenie štátnej pomoci na miestnej a regionálnej úrovni, ktorá bude mať malý vplyv na konkurenciu a obchod v rámci EÚ, ale dokáže zlepšiť skutočné nedostatky trhu, prispieť ku rozvoju zaostalých regiónov a podporiť podnikateľského ducha. Výbor regiónov tiež nabáda Komisiu, aby pokračovala v úsilí zaručiť miestnym a regionálnym celkom viacej právnej bezpečnosti a transparentnosti vo financovaní a riadení služieb všeobecného záujmu; |
| --- | --- |

29.

podporuje vypracovanie dopadových štúdií určených na lepšie stanovenie štátnej pomoci na miestnej a regionálnej úrovni, ktorá bude mať malý vplyv na konkurenciu a obchod v rámci EÚ, ale dokáže zlepšiť skutočné nedostatky trhu, prispieť ku rozvoju zaostalých regiónov a podporiť podnikateľského ducha. Výbor regiónov tiež nabáda Komisiu, aby pokračovala v úsilí zaručiť miestnym a regionálnym celkom viacej právnej bezpečnosti a transparentnosti vo financovaní a riadení služieb všeobecného záujmu;

Ambícia európskeho priestoru poznania

| 30. | preberá výzvu Komisie v prospech zriadenia inovačných stredísk na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré by mali vytvoriť sieť malých a stredných inovačných podnikov, univerzít a odpovedajúcich finančných a obchodných štruktúr; |
| --- | --- |

30.

preberá výzvu Komisie v prospech zriadenia inovačných stredísk na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré by mali vytvoriť sieť malých a stredných inovačných podnikov, univerzít a odpovedajúcich finančných a obchodných štruktúr;

| 31. | podporuje projekt uvedenia paktu poznania zameraného na obnovu spoločného záväzku Únie a jej členských štátov rozvíjať výskum, inováciu a vzdelávanie. Cieľom tohto paktu by bolo zhromažďovanie rôznych programov súvisiacich s poznaním v Európe stanovenie limitovaného súboru kvantitatívne vyjadrených cieľov zahrňujúcich aktérov politiky poznania v Európe. Navrhuje, aby členské štáty venovali v budúcnosti 3 % svojho HNP na výskum. Naliehavo vyzýva všetky vládne sféry, aby zaviedli opatrenia, ktoré budú študentov nabádať ku tomu, aby začali kariéru v oblasti výskumu; |
| --- | --- |

31.

podporuje projekt uvedenia paktu poznania zameraného na obnovu spoločného záväzku Únie a jej členských štátov rozvíjať výskum, inováciu a vzdelávanie. Cieľom tohto paktu by bolo zhromažďovanie rôznych programov súvisiacich s poznaním v Európe stanovenie limitovaného súboru kvantitatívne vyjadrených cieľov zahrňujúcich aktérov politiky poznania v Európe. Navrhuje, aby členské štáty venovali v budúcnosti 3 % svojho HNP na výskum. Naliehavo vyzýva všetky vládne sféry, aby zaviedli opatrenia, ktoré budú študentov nabádať ku tomu, aby začali kariéru v oblasti výskumu;

| 32. | zdôrazňuje osobitne dôležitú úlohu územných celkov pre integrované ponímanie vzdelávania a celoživotného vzdelávania zameraného na spoločnosť založenú na vedomostiach. Inovácia pracovnej etiky ako aj štúdium cudzích jazykov, ktoré je základným nástrojom pre podporu mobility, predstavujú základné prvky tohoto ponímania; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje osobitne dôležitú úlohu územných celkov pre integrované ponímanie vzdelávania a celoživotného vzdelávania zameraného na spoločnosť založenú na vedomostiach. Inovácia pracovnej etiky ako aj štúdium cudzích jazykov, ktoré je základným nástrojom pre podporu mobility, predstavujú základné prvky tohoto ponímania;

| 33. | upozorňuje, že podstatnou súčasťou Lisabonskej stratégie je daňové rozlíšenie, a vyzýva členské štáty, aby vytvorili konkurenční daňové výhody tak, aby sa zvýšili investície do súkromného sektoru, najmä do výskumu; |
| --- | --- |

33.

upozorňuje, že podstatnou súčasťou Lisabonskej stratégie je daňové rozlíšenie, a vyzýva členské štáty, aby vytvorili konkurenční daňové výhody tak, aby sa zvýšili investície do súkromného sektoru, najmä do výskumu;

| 34. | podporuje vytvorenie Európskeho paktu pre mládež so zameraním na problémy nezamestnanosti a sociálnej a profesionálnej integrácie; |
| --- | --- |

34.

podporuje vytvorenie Európskeho paktu pre mládež so zameraním na problémy nezamestnanosti a sociálnej a profesionálnej integrácie;

| 35. | vyzýva vytvorenie Európskeho programu o starnutí so zameraním na využitie vedomostí a znalostí starnúcej Európy. |
| --- | --- |

35.

vyzýva vytvorenie Európskeho programu o starnutí so zameraním na využitie vedomostí a znalostí starnúcej Európy.

Celosvetový kontext Lisabonskej stratégie

| 36. | je toho názoru, že Lisabonská stratégia by nebola úspešnou bez toho, aby sa Európska únia vyslovila za definíciu globalizácie pomocou účinnejších a spravodlivejších pravidiel o konkurencii, sociálnych právach, životnom prostredí a intelektuálnom vlastníctve; |
| --- | --- |

36.

je toho názoru, že Lisabonská stratégia by nebola úspešnou bez toho, aby sa Európska únia vyslovila za definíciu globalizácie pomocou účinnejších a spravodlivejších pravidiel o konkurencii, sociálnych právach, životnom prostredí a intelektuálnom vlastníctve;

| 37. | domnieva sa, že prisťahovalectvo z tretích krajín môže predstavovať možnosť dostať do európskej ekonomiky novú dynamiku a nové myšlienky a plne súhlasí so záväzkom Komisie navrhnúť lepšie prepracovaný prístup ku legálnej migrácii; |
| --- | --- |

37.

domnieva sa, že prisťahovalectvo z tretích krajín môže predstavovať možnosť dostať do európskej ekonomiky novú dynamiku a nové myšlienky a plne súhlasí so záväzkom Komisie navrhnúť lepšie prepracovaný prístup ku legálnej migrácii;

| 38. | poveruje svojho predsedu odovzdaním tohto uznesenia Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade, luxemburskému a britskému predsedníctvu. |
| --- | --- |

38.

poveruje svojho predsedu odovzdaním tohto uznesenia Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade, luxemburskému a britskému predsedníctvu.

Brusel 24. februára 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  KOM (2005) 12, 26.1.2005

1

(2)  KOM (2005) 15, 26.1.2005

2

(3)  KOM (2005) 25, 2.2.2005

3

(4)  Podľa záverov Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000, bod 5

4

(5)  Bod 6 záverov

5

(6)  KOM (2005) 24 (EN), strana 10

6

(7)  Bod 38 záverov

7

(8)  sformulovala „Skupina pre budúcnosť sociálnej politiky v rozšírenej Európe“

8

(9)  článok 104.6 TCE a protokol o nadmerných deficitoch

9

(10)  VR 154/2004 koniec

10

(11)  KOM (2005) 24, str. 18

11

(12)  KOM (2005) 24, str. 18

12

---