# Europeiska unionens L 106/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 106 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången24 april 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 106

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången24 april 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 442/2007 av den 19 april 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 443/2007 av den 23 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 20 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 444/2007 av den 23 april 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 avseende fångstbegränsningar för beståndet av sill i ICES-områdena I och II | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 445/2007 av den 23 april 2007 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2991/94 om regler för bredbara fetter och rådets förordning (EEG) nr 1898/87 om skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter (kodifierad version) | 24 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 446/2007 av den 23 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 2273/2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1254/1999 när det gäller övervakning av priser på vissa nötkreatur på representativa gemenskapsmarknader | 30 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 447/2007 av den 23 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1043/2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen | 31 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2007/25/EG av den 23 april 2007 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb som verksamma ämnen (
  1
  ) | 34 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 442/2007 av den 19 april 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

1

Kommissionens förordning (EG) nr 443/2007 av den 23 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

20

*

Kommissionens förordning (EG) nr 444/2007 av den 23 april 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 avseende fångstbegränsningar för beståndet av sill i ICES-områdena I och II

22

*

Kommissionens förordning (EG) nr 445/2007 av den 23 april 2007 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2991/94 om regler för bredbara fetter och rådets förordning (EEG) nr 1898/87 om skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter (kodifierad version)

24

*

Kommissionens förordning (EG) nr 446/2007 av den 23 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 2273/2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1254/1999 när det gäller övervakning av priser på vissa nötkreatur på representativa gemenskapsmarknader

30

*

Kommissionens förordning (EG) nr 447/2007 av den 23 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1043/2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen

31

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2007/25/EG av den 23 april 2007 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb som verksamma ämnen (
  1
  )

1

34

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2007/241/EG |
| | * | Rådets beslut av den 27 mars 2007 om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering | 43 |
| Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete | 44 |
| | | 2007/242/EG |
| | * | Rådets beslut av den 23 april 2007 om genomförande av artikel 7.2 i förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran | 51 |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/243/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 april 2007 om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)
  [delgivet med nr K(2007) 1663]

   (
  1
  ) | 55 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2007/241/EG

*

Rådets beslut av den 27 mars 2007 om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering

43

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete

44

2007/242/EG

*

Rådets beslut av den 23 april 2007 om genomförande av artikel 7.2 i förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran

51

Kommissionen

2007/243/EG

*

Kommissionens beslut av den 18 april 2007 om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)
  [delgivet med nr K(2007) 1663]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1663]

1

55

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets beslut 2007/244/GUSP av den 23 april 2007 om genomförande av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan | 63 |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2007/245/GUSP av den 23 april 2007 om ändring av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan med avseende på inbegripandet av militärt stöd som bidrag till inrättandet av Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) | 65 |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2007/246/GUSP av den 23 april 2007 om ändring av gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP om restriktiva åtgärder mot Iran | 67 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets beslut 2007/244/GUSP av den 23 april 2007 om genomförande av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan

63

*

Rådets gemensamma åtgärd 2007/245/GUSP av den 23 april 2007 om ändring av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan med avseende på inbegripandet av militärt stöd som bidrag till inrättandet av Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom)

65

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2007/246/GUSP av den 23 april 2007 om ändring av gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP om restriktiva åtgärder mot Iran

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 442/2007

av den 19 april 2007

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Den 22 januari 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 132/2001 (2) en slutgiltig antidumpningstull (”de gällande åtgärderna”) på 33,25 EUR per ton på import av ammoniumnitrat som omfattas av KN-nummer 3102 30 90 och 3102 40 90 med ursprung i bland annat Ukraina. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 januari 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 132/2001 (2) en slutgiltig antidumpningstull (”de gällande åtgärderna”) på 33,25 EUR per ton på import av ammoniumnitrat som omfattas av KN-nummer 3102 30 90 och 3102 40 90 med ursprung i bland annat Ukraina. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”.

| (2) | Efter en partiell interimsöversyn beslutade rådet den 17 maj 2004 genom förordning (EG) nr 993/2004 (3) att import till gemenskapen av den berörda produkten som tillverkas av företag från vilka kommissionen godtog åtaganden skulle undantas från de antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 132/2001. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1001/2004 (4), godtogs åtaganden under en period fram till och med den 20 maj 2005. Syftet med dessa åtaganden var att beakta vissa konsekvenser av Europeiska unionens utvidgning till 25 medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Efter en partiell interimsöversyn beslutade rådet den 17 maj 2004 genom förordning (EG) nr 993/2004 (3) att import till gemenskapen av den berörda produkten som tillverkas av företag från vilka kommissionen godtog åtaganden skulle undantas från de antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 132/2001. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1001/2004 (4), godtogs åtaganden under en period fram till och med den 20 maj 2005. Syftet med dessa åtaganden var att beakta vissa konsekvenser av Europeiska unionens utvidgning till 25 medlemsstater.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 945/2005, som följde på en interimsöversyn vilken begränsades till att endast omfatta definitionen av den berörda produkten, beslöt rådet att definitionen av den berörda produkten skulle klargöras och att de gällande åtgärderna skulle tillämpas på den berörda produkten när denna tillsammans med andra marginella ämnen och näringsämnen ingick i andra gödselmedel, dock proportionellt mot produktens halt av ammoniumnitrat. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 945/2005, som följde på en interimsöversyn vilken begränsades till att endast omfatta definitionen av den berörda produkten, beslöt rådet att definitionen av den berörda produkten skulle klargöras och att de gällande åtgärderna skulle tillämpas på den berörda produkten när denna tillsammans med andra marginella ämnen och näringsämnen ingick i andra gödselmedel, dock proportionellt mot produktens halt av ammoniumnitrat.

2.   Begäran om översyn

| (4) | Efter ett tillkännagivande (5) den 5 maj 2005 om att giltighetstiden för åtgärderna snart skulle löpa ut lämnades det den 25 oktober 2005 in en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) (”den sökande”) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av ammoniumnitrat. |
| --- | --- |

(4)

Efter ett tillkännagivande (5) den 5 maj 2005 om att giltighetstiden för åtgärderna snart skulle löpa ut lämnades det den 25 oktober 2005 in en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) (”den sökande”) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av ammoniumnitrat.

| (5) | Den sökande gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma när det gäller import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina. |
| --- | --- |

(5)

Den sökande gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma när det gäller import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina.

| (6) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 25 januari 2006 i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 25 januari 2006 i Europeiska unionens officiella tidning
   (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3.   Undersökning

3.1   Undersökningsperiod

| (7) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005 (”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2002 fram till undersökningsperiodens slut (”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(7)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005 (”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2002 fram till undersökningsperiodens slut (”skadeundersökningsperioden”).

3.2   Parter som berörs av undersökningen

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportlandet, den sökande och gemenskapstillverkarna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportlandet, den sökande och gemenskapstillverkarna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (9) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (10) | Med tanke på det stora antalet tillverkare och importörer i gemenskapen ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka huruvida stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på det stora antalet tillverkare och importörer i gemenskapen ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka huruvida stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (11) | Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att tio gemenskapstillverkare visat samarbetsvilja beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde gemenskapstillverkarna. Bara en importör tillhandahöll de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta ytterligare med kommissionens tjänsteavdelningar. Denna importör fanns dock utanför gemenskapen och hade ingen import av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Det beslutades därför att man inte behövde använda något stickprovsförfarande för importörerna. |
| --- | --- |

(11)

Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att tio gemenskapstillverkare visat samarbetsvilja beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde gemenskapstillverkarna. Bara en importör tillhandahöll de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta ytterligare med kommissionens tjänsteavdelningar. Denna importör fanns dock utanför gemenskapen och hade ingen import av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Det beslutades därför att man inte behövde använda något stickprovsförfarande för importörerna.

| (12) | Tio gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. För dessa tio gemenskapstillverkare gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym för ammoniumnitrat i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet stod för 76 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden (se skäl 51 nedan) och de ovannämnda tio gemenskapstillverkarna för 70 %. |
| --- | --- |

(12)

Tio gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. För dessa tio gemenskapstillverkare gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym för ammoniumnitrat i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet stod för 76 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden (se skäl 51 nedan) och de ovannämnda tio gemenskapstillverkarna för 70 %.

| (13) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna om urvalet. De hade inte något att invända. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna om urvalet. De hade inte något att invända.

| (14) | Frågeformulär skickades till de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och till alla kända exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(14)

Frågeformulär skickades till de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och till alla kända exporterande tillverkare.

| (15) | Det kom in svar på frågeformulären från de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet, från tre tillverkare (varav två exporterande tillverkare) i Ukraina och från en handlare som var närstående de tillverkarna. |
| --- | --- |

(15)

Det kom in svar på frågeformulären från de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet, från tre tillverkare (varav två exporterande tillverkare) i Ukraina och från en handlare som var närstående de tillverkarna.

| (16) | En tillverkare i det jämförbara landet lämnade också in ett fullständigt svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(16)

En tillverkare i det jämförbara landet lämnade också in ett fullständigt svar på frågeformuläret.

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för återkommande dumpning och skada och för fastställandet av gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på platsen hos följande företag:






  a) | Handlare närstående den ukrainska tillverkaren Stirol






  — | IBE Trading, New York, New York, Förenta staterna. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för återkommande dumpning och skada och för fastställandet av gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på platsen hos följande företag:

a)

Handlare närstående den ukrainska tillverkaren Stirol

—

IBE Trading, New York, New York, Förenta staterna.

| b) | Tillverkare i det jämförbara landet






  — | Terra Industries, Sioux City, Iowa, Förenta staterna. |
| --- | --- | --- |

b)

Tillverkare i det jämförbara landet

—

Terra Industries, Sioux City, Iowa, Förenta staterna.

| c) | Gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet






  — | Terra Nitrogen Limited, Stockton, Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- |

c)

Gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet

—

Terra Nitrogen Limited, Stockton, Förenade kungariket.

| — | Grande Paroisse SA, Paris, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA, Paris, Frankrike.

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA, Polen. |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA, Polen.

| — | Yara SA, Bryssel, Belgien och dess närstående tillverkare Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Bryssel, Belgien och dess närstående tillverkare Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nederländerna.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (18) | Den produkt som berörs är gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina och som klassificeras enligt KN-nummer 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 och ex 3105 90 91. Ammoniumnitrat är ett kvävegödselmedel i fast form som är vanligt förekommande inom jordbruket. Det framställs av ammoniak och salpetersyra och innehåller mer än 28 viktprocent kväve i pelletform eller granulatform. |
| --- | --- |

(18)

Den produkt som berörs är gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina och som klassificeras enligt KN-nummer 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 och ex 3105 90 91. Ammoniumnitrat är ett kvävegödselmedel i fast form som är vanligt förekommande inom jordbruket. Det framställs av ammoniak och salpetersyra och innehåller mer än 28 viktprocent kväve i pelletform eller granulatform.

| (19) | I förordning (EG) nr 945/2005 klargjordes den berörda produktens räckvidd. |
| --- | --- |

(19)

I förordning (EG) nr 945/2005 klargjordes den berörda produktens räckvidd.

2.   Likadan produkt

| (20) | I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna översyn att ammoniumnitrat är en utpräglad stapelvara och att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden och till tredjeländer, de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på hemmamarknaden i det landet har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna översyn att ammoniumnitrat är en utpräglad stapelvara och att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden och till tredjeländer, de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på hemmamarknaden i det landet har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT OCH ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Allmänt

| (21) | Tre ukrainska tillverkare av den berörda produkten samarbetade i undersökningen. Två av de samarbetsvilliga tillverkarna exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden. Det finns minst en känd icke samarbetsvillig tillverkare av den berörda produkten i Ukraina. |
| --- | --- |

(21)

Tre ukrainska tillverkare av den berörda produkten samarbetade i undersökningen. Två av de samarbetsvilliga tillverkarna exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden. Det finns minst en känd icke samarbetsvillig tillverkare av den berörda produkten i Ukraina.

| (22) | Jämförelsen av de uppgifter om export till gemenskapen som lämnats av de exporterande tillverkarna och den totala importvolymen enligt Eurostat visade att de två exporterande tillverkarna stod för ca 60 % av all import till gemenskapen från Ukraina under undersökningsperioden. Det kunde dock konstateras att huvuddelen av den återstående importen (dvs. 40 %) av den berörda produkten fakturerades i december 2004 (och därför inte rapporterades av de samarbetsvilliga tillverkarna) men fördes in i gemenskapen under undersökningsperioden (och därför ingick i importstatistiken). Den exportförsäljning som fakturerades i december 2005 och fördes in i gemenskapen i januari 2006 var däremot obetydlig. På grundval av detta kunde man konstatera att 85–90 % av all import till gemenskapen från Ukraina under undersökningsperioden kom från samarbetsvilliga tillverkare. Graden av samarbete var således hög. |
| --- | --- |

(22)

Jämförelsen av de uppgifter om export till gemenskapen som lämnats av de exporterande tillverkarna och den totala importvolymen enligt Eurostat visade att de två exporterande tillverkarna stod för ca 60 % av all import till gemenskapen från Ukraina under undersökningsperioden. Det kunde dock konstateras att huvuddelen av den återstående importen (dvs. 40 %) av den berörda produkten fakturerades i december 2004 (och därför inte rapporterades av de samarbetsvilliga tillverkarna) men fördes in i gemenskapen under undersökningsperioden (och därför ingick i importstatistiken). Den exportförsäljning som fakturerades i december 2005 och fördes in i gemenskapen i januari 2006 var däremot obetydlig. På grundval av detta kunde man konstatera att 85–90 % av all import till gemenskapen från Ukraina under undersökningsperioden kom från samarbetsvilliga tillverkare. Graden av samarbete var således hög.

| (23) | Den totala importen av den berörda produkten från Ukraina var liten, dvs. mindre än 1 % jämfört med gemenskapsmarknaden som helhet. |
| --- | --- |

(23)

Den totala importen av den berörda produkten från Ukraina var liten, dvs. mindre än 1 % jämfört med gemenskapsmarknaden som helhet.

2.   Dumpning av import under undersökningsperioden

2.1   Jämförbart land

| (24) | Eftersom Ukraina ännu inte betraktades som ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (7) lämnades in måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av uppgifter som lämnats av en tillverkare i ett tredje land med marknadsekonomi. I tillkännagivandet om att ett förfarande inletts anges att Förenta staterna och Rumänien var lämpliga jämförbara länder. I den ursprungliga undersökningen valdes Polen som jämförbart land. Sedan Polen i maj 2004 anslöt sig till Europeiska unionen är detta inte längre möjligt. Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på valet av Förenta staterna och Rumänien som jämförbara länder. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom Ukraina ännu inte betraktades som ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (7) lämnades in måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av uppgifter som lämnats av en tillverkare i ett tredje land med marknadsekonomi. I tillkännagivandet om att ett förfarande inletts anges att Förenta staterna och Rumänien var lämpliga jämförbara länder. I den ursprungliga undersökningen valdes Polen som jämförbart land. Sedan Polen i maj 2004 anslöt sig till Europeiska unionen är detta inte längre möjligt. Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på valet av Förenta staterna och Rumänien som jämförbara länder.

| (25) | Den analys som gjordes efter att tillkännagivandet om inledandet av undersökningen offentliggjorts visade dock att den rumänska marknaden för ammoniumnitrat dominerades av import från Ukraina och Ryssland, medan de rumänska tillverkarna var starkt inriktade på export och endast sålde obetydliga kvantiteter på hemmamarknaden. Därför konstaterades det att Rumänien på grund av den ovan beskrivna strukturen på hemmamarknaden inte kan betraktas som det mest lämpliga valet av jämförbart land. |
| --- | --- |

(25)

Den analys som gjordes efter att tillkännagivandet om inledandet av undersökningen offentliggjorts visade dock att den rumänska marknaden för ammoniumnitrat dominerades av import från Ukraina och Ryssland, medan de rumänska tillverkarna var starkt inriktade på export och endast sålde obetydliga kvantiteter på hemmamarknaden. Därför konstaterades det att Rumänien på grund av den ovan beskrivna strukturen på hemmamarknaden inte kan betraktas som det mest lämpliga valet av jämförbart land.

| (26) | Endast en samarbetsvillig tillverkare lämnade synpunkter. Den samarbetsvilliga tillverkaren föreslog Algeriet som ett bättre alternativ eftersom landet har tillgång till den huvudsakliga råvaran gas. Det bör här påpekas att landets tillgång till utvinningsplatser för naturgas inte är en viktig faktor i valet av jämförbart land. Huvudfrågan är om gaspriserna motsvarar marknadsvärdet. Eftersom Algeriet tillämpar ett system med dubbla priser är det tydligt att så inte är fallet, och Algeriet är därför inte ett lämpligt jämförbart land. Det noteras också att både Förenta staterna och Ukraina är både tillverkningsländer och nettoimportörer av naturgas, medan Algeriet är en nettoexportör av naturgas. Förenta staterna uppvisar därför större likheter med Ukraina än Algeriet. |
| --- | --- |

(26)

Endast en samarbetsvillig tillverkare lämnade synpunkter. Den samarbetsvilliga tillverkaren föreslog Algeriet som ett bättre alternativ eftersom landet har tillgång till den huvudsakliga råvaran gas. Det bör här påpekas att landets tillgång till utvinningsplatser för naturgas inte är en viktig faktor i valet av jämförbart land. Huvudfrågan är om gaspriserna motsvarar marknadsvärdet. Eftersom Algeriet tillämpar ett system med dubbla priser är det tydligt att så inte är fallet, och Algeriet är därför inte ett lämpligt jämförbart land. Det noteras också att både Förenta staterna och Ukraina är både tillverkningsländer och nettoimportörer av naturgas, medan Algeriet är en nettoexportör av naturgas. Förenta staterna uppvisar därför större likheter med Ukraina än Algeriet.

| (27) | Det hävdades också att Förenta staterna inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land eftersom gasleverantörerna på hemmamarknaden tog ut för höga priser under undersökningsperioden. Även om gaspriserna på grund av naturkatastrofer var mycket höga under fjärde kvartalet av undersökningsperioden, är det enkelt att justera siffrorna för att ta hänsyn till detta (se skäl 35 nedan). |
| --- | --- |

(27)

Det hävdades också att Förenta staterna inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land eftersom gasleverantörerna på hemmamarknaden tog ut för höga priser under undersökningsperioden. Även om gaspriserna på grund av naturkatastrofer var mycket höga under fjärde kvartalet av undersökningsperioden, är det enkelt att justera siffrorna för att ta hänsyn till detta (se skäl 35 nedan).

| (28) | Valet av Förenta staterna som jämförbart land ifrågasattes även med avseende på framställningsprocessen. Det hävdades att den framställningsprocess som används i Algeriet i större utsträckning liknar den ukrainska. Tillverkaren kunde dock inte underbygga sitt påstående. |
| --- | --- |

(28)

Valet av Förenta staterna som jämförbart land ifrågasattes även med avseende på framställningsprocessen. Det hävdades att den framställningsprocess som används i Algeriet i större utsträckning liknar den ukrainska. Tillverkaren kunde dock inte underbygga sitt påstående.

| (29) | Det hävdades också att Algeriet uppvisar större likheter med Ukraina när det gäller tillverkningsvolym, förbrukning och konsumentefterfrågan. Enligt tillgängliga uppgifter är både tillverkningen (8) och den inhemska förbrukningen (9) i Algeriet obetydliga. Däremot har både Ukraina och Förenta staterna betydande tillverkning och stora hemmamarknader. |
| --- | --- |

(29)

Det hävdades också att Algeriet uppvisar större likheter med Ukraina när det gäller tillverkningsvolym, förbrukning och konsumentefterfrågan. Enligt tillgängliga uppgifter är både tillverkningen (8) och den inhemska förbrukningen (9) i Algeriet obetydliga. Däremot har både Ukraina och Förenta staterna betydande tillverkning och stora hemmamarknader.

| (30) | Trots att antidumpningsåtgärder tillämpas på import av ammoniumnitrat från Ukraina befanns Förenta staterna vara en öppen och konkurrensutsatt marknad där många inhemska tillverkare möter betydande konkurrens från utländsk import från andra tredjeländer. De amerikanska tillverkarna har dessutom en representativ inhemsk försäljning och ungefär samma tillgång till råvaran som de ukrainska tillverkarna. |
| --- | --- |

(30)

Trots att antidumpningsåtgärder tillämpas på import av ammoniumnitrat från Ukraina befanns Förenta staterna vara en öppen och konkurrensutsatt marknad där många inhemska tillverkare möter betydande konkurrens från utländsk import från andra tredjeländer. De amerikanska tillverkarna har dessutom en representativ inhemsk försäljning och ungefär samma tillgång till råvaran som de ukrainska tillverkarna.

| (31) | Undersökningen visade därför att det var lämpligt att använda Förenta staterna som jämförbart land. Beräkningarna baserades följaktligen på kontrollerade uppgifter från den enda samarbetsvilliga tillverkare i Förenta staterna som lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(31)

Undersökningen visade därför att det var lämpligt att använda Förenta staterna som jämförbart land. Beräkningarna baserades följaktligen på kontrollerade uppgifter från den enda samarbetsvilliga tillverkare i Förenta staterna som lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret.

2.2   Normalvärde

| (32) | Eftersom Ukraina ännu inte ansågs vara ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in, måste normalvärdet för Ukraina fastställas på grundval av uppgifter från en tillverkare i Förenta staterna, vilket förklaras i skäl 31 ovan. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom Ukraina ännu inte ansågs vara ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in, måste normalvärdet för Ukraina fastställas på grundval av uppgifter från en tillverkare i Förenta staterna, vilket förklaras i skäl 31 ovan.

| (33) | Bedömningen av hur representativ den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten i det jämförbara landet är gjordes på grundval av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till gemenskapen. Det bör noteras att endast en typ av produkten exporterades till gemenskapen. Någon analys efter produkttyp gjordes därför inte. |
| --- | --- |

(33)

Bedömningen av hur representativ den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten i det jämförbara landet är gjordes på grundval av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till gemenskapen. Det bör noteras att endast en typ av produkten exporterades till gemenskapen. Någon analys efter produkttyp gjordes därför inte.

| (34) | Den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten i det jämförbara landet ansågs vara representativ, eftersom den var betydligt större än importen av ammoniumnitrat till gemenskapen från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Ukraina. |
| --- | --- |

(34)

Den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten i det jämförbara landet ansågs vara representativ, eftersom den var betydligt större än importen av ammoniumnitrat till gemenskapen från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Ukraina.

| (35) | För att fastställa om den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning skedde vid normal handel jämfördes de inhemska försäljningspriserna med tillverkningskostnaderna. Vid bedömningen konstaterades det att naturkatastrofer hade påverkat den amerikanska tillverkarens tillverkningskostnader under fjärde kvartalet. Enligt uppgifter som offentliggjorts av den tillverkaren hade ”orkaner i Mexikanska gulfen under tredje kvartalet lett till en kaotisk utveckling på naturgasmarknaden och inverkat negativt både på resultatet för fjärde kvartalet och på helårsresultatet” (10). De amerikanska gaspriserna (11) fördubblades mellan augusti (12) och oktober (13), medan orkanerna Katrina och Rita nådde den amerikanska kusten vid Mexikanska golfen den 23–31 augusti respektive den 17–26 september 2005. Eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat fick detta betydande effekter, och det konstruerade normalvärdet skulle därför ha blivit onormalt högt. Det beslutades därför att tillverkningskostnaden för fjärde kvartalet 2005 skulle fastställas på grundval av det genomsnittliga gaspriset för tillverkaren under de första tre kvartalen 2005. |
| --- | --- |

(35)

För att fastställa om den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning skedde vid normal handel jämfördes de inhemska försäljningspriserna med tillverkningskostnaderna. Vid bedömningen konstaterades det att naturkatastrofer hade påverkat den amerikanska tillverkarens tillverkningskostnader under fjärde kvartalet. Enligt uppgifter som offentliggjorts av den tillverkaren hade ”orkaner i Mexikanska gulfen under tredje kvartalet lett till en kaotisk utveckling på naturgasmarknaden och inverkat negativt både på resultatet för fjärde kvartalet och på helårsresultatet” (10). De amerikanska gaspriserna (11) fördubblades mellan augusti (12) och oktober (13), medan orkanerna Katrina och Rita nådde den amerikanska kusten vid Mexikanska golfen den 23–31 augusti respektive den 17–26 september 2005. Eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat fick detta betydande effekter, och det konstruerade normalvärdet skulle därför ha blivit onormalt högt. Det beslutades därför att tillverkningskostnaden för fjärde kvartalet 2005 skulle fastställas på grundval av det genomsnittliga gaspriset för tillverkaren under de första tre kvartalen 2005.

| (36) | Den inhemska försäljningen befanns till största delen vara lönsam, och normalvärdet fastställdes därför på grundval av inhemska försäljningspriser till den första oberoende kunden på hemmamarknaden. Eftersom de ukrainska exporterande tillverkarna endast exporterade en produkttyp till gemenskapen under undersökningsperioden begränsades analysen till den produkttypen. |
| --- | --- |

(36)

Den inhemska försäljningen befanns till största delen vara lönsam, och normalvärdet fastställdes därför på grundval av inhemska försäljningspriser till den första oberoende kunden på hemmamarknaden. Eftersom de ukrainska exporterande tillverkarna endast exporterade en produkttyp till gemenskapen under undersökningsperioden begränsades analysen till den produkttypen.

2.3   Exportpris

| (37) | Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till gemenskapen. All försäljning från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. |
| --- | --- |

(37)

Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till gemenskapen. All försäljning från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen.

2.4   Jämförelse

| (38) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes, där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer, justeringar för olikheter avseende transport-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader samt provisioner. |
| --- | --- |

(38)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes, där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer, justeringar för olikheter avseende transport-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader samt provisioner.

2.5   Dumpningsmarginal

| (39) | Eftersom Ukraina inte anses vara en marknadsekonomi i denna undersökning fastställdes en nationell dumpningsmarginal på grundval av ett vägt genomsnittligt normalvärde med ett vägt genomsnittligt exportpris i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Som anges i skäl 21 ovan var graden av samarbete hög. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom Ukraina inte anses vara en marknadsekonomi i denna undersökning fastställdes en nationell dumpningsmarginal på grundval av ett vägt genomsnittligt normalvärde med ett vägt genomsnittligt exportpris i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Som anges i skäl 21 ovan var graden av samarbete hög.

| (40) | Jämförelsen ovan visar att dumpningens omfattning (ca 30–40 %) var något mindre under undersökningsperioden än i den ursprungliga undersökningen. Med tanke på den begränsade importen från Ukraina till gemenskapen under undersökningsperioden inriktades analysen dock främst på sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(40)

Jämförelsen ovan visar att dumpningens omfattning (ca 30–40 %) var något mindre under undersökningsperioden än i den ursprungliga undersökningen. Med tanke på den begränsade importen från Ukraina till gemenskapen under undersökningsperioden inriktades analysen dock främst på sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning.

3.   Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

3.1   Outnyttjad kapacitet

| (41) | För de tre tillverkare som samarbetade i undersökningen var tillverkningsvolymen stabil under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten var också oförändrad under perioden. De har en ledig kapacitet på ca 600 000–700 000 ton (8–10 % av förbrukningen i gemenskapen) och det finns således ett betydande utrymme att öka exporten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla. Det finns dessutom minst en annan känd tillverkare av den berörda produkten i Ukraina som inte samarbetade i undersökningen. Den icke samarbetsvilliga tillverkarens lediga kapacitet är inte känd, men det kan inte uteslutas att den också är betydande, eftersom de tre samarbetsvilliga tillverkarna hade en genomsnittlig ledig kapacitet på 30 %. |
| --- | --- |

(41)

För de tre tillverkare som samarbetade i undersökningen var tillverkningsvolymen stabil under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten var också oförändrad under perioden. De har en ledig kapacitet på ca 600 000–700 000 ton (8–10 % av förbrukningen i gemenskapen) och det finns således ett betydande utrymme att öka exporten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla. Det finns dessutom minst en annan känd tillverkare av den berörda produkten i Ukraina som inte samarbetade i undersökningen. Den icke samarbetsvilliga tillverkarens lediga kapacitet är inte känd, men det kan inte uteslutas att den också är betydande, eftersom de tre samarbetsvilliga tillverkarna hade en genomsnittlig ledig kapacitet på 30 %.

| (42) | De tre samarbetsvilliga tillverkarnas inhemska försäljning under skadeundersökningsperioden motsvarade i genomsnitt 30–40 % av tillverkningskapaciteten. Det verkar därför osannolikt att den inhemska marknaden i Ukraina skulle kunna absorbera merparten av denna lediga kapacitet och därför är det sannolikt att ökad tillverkning även skulle leda till ökad export. |
| --- | --- |

(42)

De tre samarbetsvilliga tillverkarnas inhemska försäljning under skadeundersökningsperioden motsvarade i genomsnitt 30–40 % av tillverkningskapaciteten. Det verkar därför osannolikt att den inhemska marknaden i Ukraina skulle kunna absorbera merparten av denna lediga kapacitet och därför är det sannolikt att ökad tillverkning även skulle leda till ökad export.

| (43) | I avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle därför en del av den lediga kapaciteten kunna användas för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(43)

I avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle därför en del av den lediga kapaciteten kunna användas för export till gemenskapen.

3.2   Förhållandet mellan Ukrainas försäljningspris på andra marknader och försäljningspriset i gemenskapen

| (44) | En analys av de samarbetsvilliga ukrainska tillverkarnas exportförsäljning till tredjeländer visade att denna försäljning, jämförd till priset levererat vid den ukrainska gränsen/fob-priset, i genomsnitt var 20–30 % billigare än försäljningen till gemenskapen under undersökningsperioden. Den inhemska försäljningen skedde dessutom till priser som var 20–30 % lägre än försäljningspriserna till gemenskapen. Tillgängliga uppgifter om undersökningsperioden tyder alltså på att det om åtgärderna upphörde att gälla skulle finnas ett incitament styra över tredjelandsexporten till gemenskapen för att dra nytta av högre priser och bättre marginaler. |
| --- | --- |

(44)

En analys av de samarbetsvilliga ukrainska tillverkarnas exportförsäljning till tredjeländer visade att denna försäljning, jämförd till priset levererat vid den ukrainska gränsen/fob-priset, i genomsnitt var 20–30 % billigare än försäljningen till gemenskapen under undersökningsperioden. Den inhemska försäljningen skedde dessutom till priser som var 20–30 % lägre än försäljningspriserna till gemenskapen. Tillgängliga uppgifter om undersökningsperioden tyder alltså på att det om åtgärderna upphörde att gälla skulle finnas ett incitament styra över tredjelandsexporten till gemenskapen för att dra nytta av högre priser och bättre marginaler.

| (45) | Det noteras dock att de ukrainska importpriserna på naturgas har ökat betydligt sedan undersökningsperioden. Eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat kan det inte uteslutas att de ukrainska tillverkarna måste höja sina exportpriser till tredjeländer, vilket i väsentlig utsträckning minskar eller eliminerar prisskillnaden mellan försäljningen till tredjeländer och försäljningen till gemenskapen enligt skäl 44 ovan. Preliminära uppgifter (14) tyder mycket riktigt på att prisskillnaden minskade. |
| --- | --- |

(45)

Det noteras dock att de ukrainska importpriserna på naturgas har ökat betydligt sedan undersökningsperioden. Eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat kan det inte uteslutas att de ukrainska tillverkarna måste höja sina exportpriser till tredjeländer, vilket i väsentlig utsträckning minskar eller eliminerar prisskillnaden mellan försäljningen till tredjeländer och försäljningen till gemenskapen enligt skäl 44 ovan. Preliminära uppgifter (14) tyder mycket riktigt på att prisskillnaden minskade.

4.   Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

| (46) | Undersökningen visade att två av de samarbetsvilliga tillverkarna fortsatte dumpningen trots de åtgärder som hade satts i kraft. Det kan heller inte uteslutas att exportförsäljningen till tredjeländer styrs om till gemenskapen. |
| --- | --- |

(46)

Undersökningen visade att två av de samarbetsvilliga tillverkarna fortsatte dumpningen trots de åtgärder som hade satts i kraft. Det kan heller inte uteslutas att exportförsäljningen till tredjeländer styrs om till gemenskapen.

| (47) | De vägda genomsnittliga exportpriser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tar ut på tredjelandsmarknader är dessutom betydligt lägre än den rådande prisnivån i gemenskapen. Med tanke på den betydande lediga kapacitet som finns ger detta således de ukrainska exporterande tillverkarna incitament att styra om exporten till gemenskapsmarknaden, sannolikt till dumpade priser, om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(47)

De vägda genomsnittliga exportpriser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tar ut på tredjelandsmarknader är dessutom betydligt lägre än den rådande prisnivån i gemenskapen. Med tanke på den betydande lediga kapacitet som finns ger detta således de ukrainska exporterande tillverkarna incitament att styra om exporten till gemenskapsmarknaden, sannolikt till dumpade priser, om åtgärderna upphör att gälla.

D.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (48) | Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av 14 tillverkare som svarar för gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av 14 tillverkare som svarar för gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (49) | Det är att märka att de företag som hade ”Hydro Agri” i sitt företagsnamn bytt detta mot ”Yara” sedan den ursprungliga undersökningen. Utvidgningen av Europeiska unionen 2004 ledde till att fem av de 14 företagen numera ingår i gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(49)

Det är att märka att de företag som hade ”Hydro Agri” i sitt företagsnamn bytt detta mot ”Yara” sedan den ursprungliga undersökningen. Utvidgningen av Europeiska unionen 2004 ledde till att fem av de 14 företagen numera ingår i gemenskapsindustrin.

| (50) | Tio av de 14 gemenskapstillverkarna samarbetade i undersökningen, och alla dessa nämndes i begäran om översyn. De återstående fyra tillverkarna (”de övriga gemenskapstillverkarna”) gav sig till känna inom de tidsfrister som fastställts och lämnade de uppgifter som efterfrågades i stickprovsförfarandet. De var dock inte beredda till ett vidare samarbete. Detta innebär att följande tio tillverkare var samarbetsvilliga:






  — | Achema AB (Litauen). |
| --- | --- | --- |

(50)

Tio av de 14 gemenskapstillverkarna samarbetade i undersökningen, och alla dessa nämndes i begäran om översyn. De återstående fyra tillverkarna (”de övriga gemenskapstillverkarna”) gav sig till känna inom de tidsfrister som fastställts och lämnade de uppgifter som efterfrågades i stickprovsförfarandet. De var dock inte beredda till ett vidare samarbete. Detta innebär att följande tio tillverkare var samarbetsvilliga:

—

Achema AB (Litauen).

| — | Zakłady Azotowe Anwil SA (Polen). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Anwil SA (Polen).

| — | BASF AG (Tyskland). |
| --- | --- |

—

BASF AG (Tyskland).

| — | DSM Agro (Nederländerna). |
| --- | --- |

—

DSM Agro (Nederländerna).

| — | Fertiberia SA (Spanien). |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Spanien).

| — | Grande Paroisse SA (Frankrike). |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Frankrike).

| — | Nitrogénművek Rt (Ungern). |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Rt (Ungern).

| — | Terra Nitrogen Limited, (Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Terra Nitrogen Limited, (Förenade kungariket).

| — | Yara (Tyskland, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Yara (Tyskland, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket).

| — | Zakłady Azotowe w Tarnowie (Polen). |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe w Tarnowie (Polen).

| (51) | Eftersom dessa tio tillverkare svarade för 70 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen under undersökningsperioden anses de svara för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom dessa tio tillverkare svarade för 70 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen under undersökningsperioden anses de svara för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.

| (52) | Såsom anges i skäl 11 och 14 ovan gjordes ett urval bestående av fyra företag. Alla gemenskapstillverkare som ingick i urvalet var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret inom de fastställda tidsfristerna. De sex återstående tillverkarna i gemenskapen lämnade dessutom vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. |
| --- | --- |

(52)

Såsom anges i skäl 11 och 14 ovan gjordes ett urval bestående av fyra företag. Alla gemenskapstillverkare som ingick i urvalet var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret inom de fastställda tidsfristerna. De sex återstående tillverkarna i gemenskapen lämnade dessutom vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen.

E.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1.   Förbrukning på gemenskapsmarknaden

| (53) | Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden samt uppgifter från Eurostat om all import till EU. Till följd av utvidgningen av Europeiska unionen 2004 och i syfte att göra analysen tydligare och mer konsekvent fastställdes förbrukningen på grundval av marknaden för EU-25 för hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden samt uppgifter från Eurostat om all import till EU. Till följd av utvidgningen av Europeiska unionen 2004 och i syfte att göra analysen tydligare och mer konsekvent fastställdes förbrukningen på grundval av marknaden för EU-25 för hela skadeundersökningsperioden.

| (54) | Mellan 2002 och undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med 1 %. 2003 skedde en ökning på 4 %, men utvecklingen under 2004 tydde på en stabilisering, och den ytterligare minskningen (– 1 %) under undersökningsperioden visar på en i viss utsträckning nedåtgående trend. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i gemenskapen (i ton) | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 99 |

(54)

Mellan 2002 och undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med 1 %. 2003 skedde en ökning på 4 %, men utvecklingen under 2004 tydde på en stabilisering, och den ytterligare minskningen (– 1 %) under undersökningsperioden visar på en i viss utsträckning nedåtgående trend.

2002

2003

2004

UP

Total förbrukning i gemenskapen (i ton)

7 757 697

8 099 827

7 775 470

7 641 817

Index (2002 = 100)

100

104

100

99

2.   Importvolym, marknadsandel och importpriser från Ukraina

| (55) | I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser på importen från Ukraina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (ton) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 |
| Marknadsandel | 2,7 % | 1,5 % | 0,7 % | 0,8 % |
| Pris på importen (euro/ton) | 88 | 83 | 112 | 122 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 127 | 139 |

(55)

I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser på importen från Ukraina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

2002

2003

2004

UP

Importvolym (ton)

212 827

123 477

51 031

62 077

Marknadsandel

2,7 %

1,5 %

0,7 %

0,8 %

Pris på importen (euro/ton)

88

83

112

122

Index (2002 = 100)

100

94

127

139

| (56) | Volymen på importen från Ukraina minskade stadigt under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen föll dessutom från 2,7 % 2002 till 0,8 % under undersökningsperioden. Priserna ökade från 88 till 122 EUR/ton under skadeundersökningsperioden, vilket avspeglar de gynnsamma marknadsvillkor som beskrivs i skäl 73 nedan. |
| --- | --- |

(56)

Volymen på importen från Ukraina minskade stadigt under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen föll dessutom från 2,7 % 2002 till 0,8 % under undersökningsperioden. Priserna ökade från 88 till 122 EUR/ton under skadeundersökningsperioden, vilket avspeglar de gynnsamma marknadsvillkor som beskrivs i skäl 73 nedan.

| (57) | För att beräkna prisunderskridandet under undersökningsperioden har gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke närstående kunder jämförts med importvärdet cif vid gemenskapens gräns för samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Ukraina, med justering för att landningspriset skulle avspeglas. Jämförelsen visar att importen från Ukraina underskred gemenskapsindustrins priser med 10–15 %. |
| --- | --- |

(57)

För att beräkna prisunderskridandet under undersökningsperioden har gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke närstående kunder jämförts med importvärdet cif vid gemenskapens gräns för samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Ukraina, med justering för att landningspriset skulle avspeglas. Jämförelsen visar att importen från Ukraina underskred gemenskapsindustrins priser med 10–15 %.

3.   Import från andra länder

| (58) | I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Ryssland (ton) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 |
| Marknadsandel | 8,9 % | 6,5 % | 6,5 % | 3,4 % |
| Pris på importen från Ryssland (EUR/ton) | 79 | 77 | 106 | 123 |
| Importvolym från Georgien (ton) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 |
| Marknadsandel | 1,1 % | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Pris på importen från Georgien (EUR/ton) | 103 | 113 | 137 | 164 |
| Importvolym från Rumänien (ton) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 |
| Marknadsandel | 2,4 % | 0,2 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Pris på importen från Rumänien (EUR/ton) | 117 | 113 | 126 | 144 |
| Importvolym från Bulgarien (ton) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 |
| Marknadsandel | 2,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 1,0 % |
| Pris på importen från Bulgarien (EUR/ton) | 133 | 139 | 157 | 176 |
| Importvolym från Egypten (ton) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 |
| Marknadsandel | 0,8 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,6 % |
| Pris på importen från Egypten (EUR/ton) | 148 | 142 | 193 | 199 |
| Importvolym från övriga länder (ton) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 |
| Marknadsandel | 1,2 % | 1,6 % | 0,7 % | 0,2 % |
| Pris på importen från övriga länder (EUR/ton) | 124 | 124 | 141 | 169 |

(58)

I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

2002

2003

2004

UP

Importvolym från Ryssland (ton)

690 233

528 609

504 026

257 921

Marknadsandel

8,9 %

6,5 %

6,5 %

3,4 %

Pris på importen från Ryssland (EUR/ton)

79

77

106

123

Importvolym från Georgien (ton)

86 517

100 025

132 457

153 844

Marknadsandel

1,1 %

1,2 %

1,7 %

2,0 %

Pris på importen från Georgien (EUR/ton)

103

113

137

164

Importvolym från Rumänien (ton)

186 834

14 114

107 585

111 126

Marknadsandel

2,4 %

0,2 %

1,4 %

1,5 %

Pris på importen från Rumänien (EUR/ton)

117

113

126

144

Importvolym från Bulgarien (ton)

160 423

140 677

79 716

73 441

Marknadsandel

2,1 %

1,7 %

1,0 %

1,0 %

Pris på importen från Bulgarien (EUR/ton)

133

139

157

176

Importvolym från Egypten (ton)

63 368

133 427

16 508

46 249

Marknadsandel

0,8 %

1,6 %

0,2 %

0,6 %

Pris på importen från Egypten (EUR/ton)

148

142

193

199

Importvolym från övriga länder (ton)

94 915

128 213

54 510

17 752

Marknadsandel

1,2 %

1,6 %

0,7 %

0,2 %

Pris på importen från övriga länder (EUR/ton)

124

124

141

169

| (59) | Det bör först och främst noteras att exportvolymen minskade från 2002 till undersökningsperioden för alla länder som nämns ovan utom Georgien, vars marknadsandel på gemenskapsmarknaden ökade något från 1,1 % 2002 till 2 % under undersökningsperioden. För alla länder utom Ryssland och Rumänien var exportpriserna till gemenskapen högre än gemenskapindustrins priser under undersökningsperioden, och i vissa fall under hela skadeundersökningsperioden. För importen från Ryssland tillämpas sedan april 2002 med stöd av förordning (EG) nr 658/2002 (15) en antidumpningstull på 47,07 EUR per ton. Det bör här noteras att importpriserna var lägre än de ukrainska priserna under hela skadeundersökningsperioden utom undersökningsperioden. De rumänska priserna var lägre än gemenskapsindustrins priser, men exportvolymen minskade från 187 000 ton 2002 till 111 000 ton under undersökningsperioden, vilket innebär att den redan låga marknadsandelen minskade från 2,4 % 2002 till 1,5 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(59)

Det bör först och främst noteras att exportvolymen minskade från 2002 till undersökningsperioden för alla länder som nämns ovan utom Georgien, vars marknadsandel på gemenskapsmarknaden ökade något från 1,1 % 2002 till 2 % under undersökningsperioden. För alla länder utom Ryssland och Rumänien var exportpriserna till gemenskapen högre än gemenskapindustrins priser under undersökningsperioden, och i vissa fall under hela skadeundersökningsperioden. För importen från Ryssland tillämpas sedan april 2002 med stöd av förordning (EG) nr 658/2002 (15) en antidumpningstull på 47,07 EUR per ton. Det bör här noteras att importpriserna var lägre än de ukrainska priserna under hela skadeundersökningsperioden utom undersökningsperioden. De rumänska priserna var lägre än gemenskapsindustrins priser, men exportvolymen minskade från 187 000 ton 2002 till 111 000 ton under undersökningsperioden, vilket innebär att den redan låga marknadsandelen minskade från 2,4 % 2002 till 1,5 % under undersökningsperioden.

4.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (60) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

4.1   Inledande anmärkningar

| (61) | Tre samarbetsvilliga tillverkare i gemenskapsindustrin befanns använda den likadana produkten för vidare bearbetning till blandat gödselmedel eller konstgödsel, som är ett senare led i förädlingskedjan och som utöver kväve även innehåller andra huvudnäringsämnen som vattenlöslig fosfor och/eller vattenlösligt kalium. Dessa produkter, som har en ammoniumnitrathalt på mindre än 80 viktprocent, konkurrerar inte på marknaden med den likadana produkten. |
| --- | --- |

(61)

Tre samarbetsvilliga tillverkare i gemenskapsindustrin befanns använda den likadana produkten för vidare bearbetning till blandat gödselmedel eller konstgödsel, som är ett senare led i förädlingskedjan och som utöver kväve även innehåller andra huvudnäringsämnen som vattenlöslig fosfor och/eller vattenlösligt kalium. Dessa produkter, som har en ammoniumnitrathalt på mindre än 80 viktprocent, konkurrerar inte på marknaden med den likadana produkten.

| (62) | Sådana företagsinterna överföringar av ammoniumnitrat kommer inte ut på den öppna marknaden och konkurrerar därför inte direkt med importen av den berörda produkten. Man undersökte därför om och i vilken utsträckning den senare användningen av gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten måste beaktas i analysen. Eftersom undersökningen visade att företagsinterna överföringar stod för en obetydlig del av gemenskapsindustrins produktion (högst 2 %) ansågs det inte nödvändigt att skilja mellan den fria marknaden och den företagsinterna. För tydlighetens och öppenhetens skull redovisas dock de volymer av ammoniumnitrat som framställts av gemenskapsindustrin och använts vid företagsinterna överföringar i skäl 64 nedan. |
| --- | --- |

(62)

Sådana företagsinterna överföringar av ammoniumnitrat kommer inte ut på den öppna marknaden och konkurrerar därför inte direkt med importen av den berörda produkten. Man undersökte därför om och i vilken utsträckning den senare användningen av gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten måste beaktas i analysen. Eftersom undersökningen visade att företagsinterna överföringar stod för en obetydlig del av gemenskapsindustrins produktion (högst 2 %) ansågs det inte nödvändigt att skilja mellan den fria marknaden och den företagsinterna. För tydlighetens och öppenhetens skull redovisas dock de volymer av ammoniumnitrat som framställts av gemenskapsindustrin och använts vid företagsinterna överföringar i skäl 64 nedan.

| (63) | När ett stickprovsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, tillverkningskapacitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för gemenskapsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(63)

När ett stickprovsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, tillverkningskapacitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för gemenskapsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet.

4.2   Uppgifter som rör gemenskapsindustrin som helhet

a)   Produktion

| (64) | Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 7 % mellan 2002 och undersökningsperioden, dvs. från cirka 5,1 miljoner ton 2002 till ca 5,4 miljoner ton under undersökningsperioden. Tillverkningen för företagsinterna överföringar låg praktiskt taget på samma mycket låga nivå under hela skadeundersökningsperioden och kan därför inte påverka skadebilden för gemenskapsindustrin. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet; tillverkning (i ton) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 106 | 107 |
| Gemenskapsindustrins tillverkning för företagsinterna överföringar | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 |
| I % av total produktion | 1,6 % | 1,5 % | 1,7 % | 2,0 % |
| Källa: De klagande, frågeformulärssvar från urvalet och kontrollerade frågeformulärssvar. |

(64)

Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 7 % mellan 2002 och undersökningsperioden, dvs. från cirka 5,1 miljoner ton 2002 till ca 5,4 miljoner ton under undersökningsperioden. Tillverkningen för företagsinterna överföringar låg praktiskt taget på samma mycket låga nivå under hela skadeundersökningsperioden och kan därför inte påverka skadebilden för gemenskapsindustrin.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet; tillverkning (i ton)

5 075 456

5 424 732

5 358 283

5 446 307

Index (2002 = 100)

100

107

106

107

Gemenskapsindustrins tillverkning för företagsinterna överföringar

83 506

83 911

93 187

107 461

I % av total produktion

1,6 %

1,5 %

1,7 %

2,0 %

Källa: De klagande, frågeformulärssvar från urvalet och kontrollerade frågeformulärssvar.

b)   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (65) | Tillverkningskapaciteten var praktiskt taget stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen ökade, ökade även kapacitetsutnyttjandet, från 52 % under 2002 till 56 % under undersökningsperioden. Såsom påpekats redan i den ursprungliga undersökningen kan kapacitetsutnyttjandet för denna slags tillverkning och industri påverkas av tillverkningen av andra produkter som kan tillverkas med samma utrustning. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet; produktionskapacitet (i ton) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 |
| Gemenskapsindustrin som helhet; kapacitetsutnyttjande | 52 % | 55 % | 55 % | 56 % |

(65)

Tillverkningskapaciteten var praktiskt taget stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen ökade, ökade även kapacitetsutnyttjandet, från 52 % under 2002 till 56 % under undersökningsperioden. Såsom påpekats redan i den ursprungliga undersökningen kan kapacitetsutnyttjandet för denna slags tillverkning och industri påverkas av tillverkningen av andra produkter som kan tillverkas med samma utrustning.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet; produktionskapacitet (i ton)

9 813 156

9 843 266

9 681 968

9 718 866

Gemenskapsindustrin som helhet; kapacitetsutnyttjande

52 %

55 %

55 %

56 %

c)   Lager

| (66) | Gemenskapsindustrins utgående lager minskade med tio procentenheter från 2002 till undersökningsperioden. Den kraftiga minskningen 2003 och 2004 berodde på en ökning av försäljningen – särskilt gemenskapsindustrins export (se nedanstående skäl) – snarare än av tillverkningsvolymen. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet; utgående lager (i ton) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 69 | 52 | 90 |

(66)

Gemenskapsindustrins utgående lager minskade med tio procentenheter från 2002 till undersökningsperioden. Den kraftiga minskningen 2003 och 2004 berodde på en ökning av försäljningen – särskilt gemenskapsindustrins export (se nedanstående skäl) – snarare än av tillverkningsvolymen.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet; utgående lager (i ton)

312 832

216 857

163 824

282 942

Index (2002 = 100)

100

69

52

90

d)   Försäljningsvolym

| (67) | Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade med 13 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Denna utveckling måste ses mot bakgrund av den något minskade förbrukningen på gemenskapsmarknaden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet; försäljning i gemenskapen (i ton) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 112 | 111 | 113 |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; försäljningsvolymen till tredjeland (i ton) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 126 | 124 | 89 |

(67)

Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade med 13 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Denna utveckling måste ses mot bakgrund av den något minskade förbrukningen på gemenskapsmarknaden.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet; försäljning i gemenskapen (i ton)

4 499 898

5 045 582

4 975 864

5 074 188

Index (2002 = 100)

100

112

111

113

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; försäljningsvolymen till tredjeland (i ton)

420 588

528 437

522 349

373 106

Index (2002 = 100)

100

126

124

89

e)   Marknadsandel

| (68) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade mellan 2002 och undersökningsperioden. Mer specifikt ökade gemenskapsindustrin sin marknadsandel med mer än 8 procentenheter under skadeundersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrins marknadsandel | 58,0 % | 62,3 % | 64,0 % | 66,4 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 110 | 114 |

(68)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade mellan 2002 och undersökningsperioden. Mer specifikt ökade gemenskapsindustrin sin marknadsandel med mer än 8 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrins marknadsandel

58,0 %

62,3 %

64,0 %

66,4 %

Index (2002 = 100)

100

107

110

114

f)   Tillväxt

| (69) | Under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin öka sin marknadsandel på en något krympande marknad. |
| --- | --- |

(69)

Under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin öka sin marknadsandel på en något krympande marknad.

g)   Sysselsättning

| (70) | Sysselsättningen i gemenskapsindustrin minskade med 5 % mellan 2002 och undersökningsperioden medan tillverkningen ökade, vilket avspeglar industrins behov av att hela tiden höja sin produktivitet och stärka sin konkurrenskraft. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet; sysselsättning för den berörda produkten | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 96 | 95 |

(70)

Sysselsättningen i gemenskapsindustrin minskade med 5 % mellan 2002 och undersökningsperioden medan tillverkningen ökade, vilket avspeglar industrins behov av att hela tiden höja sin produktivitet och stärka sin konkurrenskraft.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet; sysselsättning för den berörda produkten

1 653

1 613

1 593

1 572

Index (2002 = 100)

100

98

96

95

h)   Produktivitet

| (71) | Produktionen per anställd i gemenskapsindustrin ökade betydligt mellan 2002 och undersökningsperioden, vilket berodde både på att sysselsättningen minskat och på att produktionen ökat. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrin som helhet; produktivitet (i ton per anställd) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 109 | 110 | 113 |

(71)

Produktionen per anställd i gemenskapsindustrin ökade betydligt mellan 2002 och undersökningsperioden, vilket berodde både på att sysselsättningen minskat och på att produktionen ökat.

2002

2003

2004

UP

Gemenskapsindustrin som helhet; produktivitet (i ton per anställd)

3 071

3 362

3 364

3 464

Index (2002 = 100)

100

109

110

113

i)   Dumpningsmarginalens storlek

| (72) | Med tanke på de små volymer som i dag importeras från Ukraina anses den faktiska dumpningsmarginalens verkningar på gemenskapsindustrin vara obetydlig, och indikatorn är därför inte lämplig. |
| --- | --- |

(72)

Med tanke på de små volymer som i dag importeras från Ukraina anses den faktiska dumpningsmarginalens verkningar på gemenskapsindustrin vara obetydlig, och indikatorn är därför inte lämplig.

4.3   Uppgifter rörande de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet

a)   Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (73) | Det genomsnittliga nettoförsäljningspriset för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet ökade väsentligt under 2004 och undersökningsperioden, vilket är ett resultat av de gynnsamma marknadsvillkor som rådde för den berörda produkten under samma period. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; pris per enhet på gemenskapsmarknaden (EUR per ton) | 132 | 133 | 146 | 167 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 111 | 127 |

(73)

Det genomsnittliga nettoförsäljningspriset för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet ökade väsentligt under 2004 och undersökningsperioden, vilket är ett resultat av de gynnsamma marknadsvillkor som rådde för den berörda produkten under samma period.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; pris per enhet på gemenskapsmarknaden (EUR per ton)

132

133

146

167

Index (2002 = 100)

100

101

111

127

b)   Löner

| (74) | Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 9 % (se tabellen nedan). Löneökningen anses med tanke på inflationstakten och den totalt sett lägre sysselsättningen vara måttlig. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; årlig arbetskostnad per anställd (i tusen EUR) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 109 |

(74)

Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 9 % (se tabellen nedan). Löneökningen anses med tanke på inflationstakten och den totalt sett lägre sysselsättningen vara måttlig.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; årlig arbetskostnad per anställd (i tusen EUR)

46,5

46,8

46,7

50,5

Index (2002 = 100)

100

101

100

109

c)   Investeringar

| (75) | De årliga investeringarna i den likadana produkten som tillverkas av de fyra tillverkare som ingår stickprovsförfarandet ökade med 69 % under skadeundersökningsperioden, men fluktuerade något. Investeringarna gjordes främst för att modernisera maskinparken. Detta visar att gemenskapsindustrin satsar på att hela tiden förbättra sin produktivitet och konkurrenskraft. Resultaten avspeglas i utvecklingen av produktiviteten, som ökade väsentligt (se skäl 71 ovan) under samma period. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; nettoinvesteringar (i tusen EUR) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 79 | 106 | 169 |

(75)

De årliga investeringarna i den likadana produkten som tillverkas av de fyra tillverkare som ingår stickprovsförfarandet ökade med 69 % under skadeundersökningsperioden, men fluktuerade något. Investeringarna gjordes främst för att modernisera maskinparken. Detta visar att gemenskapsindustrin satsar på att hela tiden förbättra sin produktivitet och konkurrenskraft. Resultaten avspeglas i utvecklingen av produktiviteten, som ökade väsentligt (se skäl 71 ovan) under samma period.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; nettoinvesteringar (i tusen EUR)

21 079

16 751

22 287

35 546

Index (2002 = 100)

100

79

106

169

d)   Lönsamhet och räntabilitet

| (76) | Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet förbättrades gradvis, särskilt från och med 2003, och nådde upp till 8,2 % under undersökningsperioden. I den ursprungliga undersökningen hade man fastställt att en vinstmarginal på 8 % kunde uppnås i avsaknad av skadevållande dumpning. Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; försäljning till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen). | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 139 | 194 | 209 |
| De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; räntabilitet (vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto)) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 139 | 197 | 252 |

(76)

Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet förbättrades gradvis, särskilt från och med 2003, och nådde upp till 8,2 % under undersökningsperioden. I den ursprungliga undersökningen hade man fastställt att en vinstmarginal på 8 % kunde uppnås i avsaknad av skadevållande dumpning. Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; försäljning till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen).

3,9 %

5,5 %

7,6 %

8,2 %

Index (2002 = 100)

100

139

194

209

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; räntabilitet (vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto))

10,1 %

14,0 %

20,0 %

25,5 %

Index (2002 = 100)

100

139

197

252

e)   Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (77) | Kassaflödet ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ligger i linje med utvecklingen av den totala lönsamheten under skadeundersökningsperioden. | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De gemenskapsföretag som ingick i urvalet; kassaflöde (i tusen EUR) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 117 | 113 |

(77)

Kassaflödet ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ligger i linje med utvecklingen av den totala lönsamheten under skadeundersökningsperioden.

2002

2003

2004

UP

De gemenskapsföretag som ingick i urvalet; kassaflöde (i tusen EUR)

59 631

61 446

69 848

67 216

Index (2002 = 100)

100

103

117

113

| (78) | Det framgick inte av undersökningen om de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet haft svårigheter med att anskaffa kapital. Det är att märka att eftersom många av dessa företag ingår i större företagsgrupper så finansierar de sin verksamhet inom den grupp de tillhör, antigen genom centraliserad likviditetsförvaltning eller genom företagsinterna lån från moderbolaget. |
| --- | --- |

(78)

Det framgick inte av undersökningen om de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet haft svårigheter med att anskaffa kapital. Det är att märka att eftersom många av dessa företag ingår i större företagsgrupper så finansierar de sin verksamhet inom den grupp de tillhör, antigen genom centraliserad likviditetsförvaltning eller genom företagsinterna lån från moderbolaget.

5.   Slutsatser

| (79) | Mellan 2002 och undersökningsperioden utvecklades alla skadeindikatorer positivt. Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym, försäljningspriser per enhet och försäljningsvolymer ökade och dess lönsamhet ökade väsentligt i linje med prisökningen. Även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt. Lönerna ökade måttligt och gemenskapsindustrin fortsatte att investera. |
| --- | --- |

(79)

Mellan 2002 och undersökningsperioden utvecklades alla skadeindikatorer positivt. Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym, försäljningspriser per enhet och försäljningsvolymer ökade och dess lönsamhet ökade väsentligt i linje med prisökningen. Även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt. Lönerna ökade måttligt och gemenskapsindustrin fortsatte att investera.

| (80) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade också med 9 % på en något krympande marknad. Även produktiviteten ökade väsentligt till följd av den positiva produktionsutvecklingen och gemenskapsindustrins investeringssatsningar. |
| --- | --- |

(80)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade också med 9 % på en något krympande marknad. Även produktiviteten ökade väsentligt till följd av den positiva produktionsutvecklingen och gemenskapsindustrins investeringssatsningar.

| (81) | Allmänt sett konstaterades en väsentligt förbättrad situation för gemenskapsindustrin jämfört med situationen före införandet år 2001 av antidumpningsåtgärder beträffande import av ammoniumnitrat från de berörda länderna. Det är således tydligt att dessa åtgärder inverkade positivt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(81)

Allmänt sett konstaterades en väsentligt förbättrad situation för gemenskapsindustrin jämfört med situationen före införandet år 2001 av antidumpningsåtgärder beträffande import av ammoniumnitrat från de berörda länderna. Det är således tydligt att dessa åtgärder inverkade positivt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| (82) | Därför konstateras det att gemenskapsindustrins situation har förbättrats successivt under skadeundersökningsperioden jämfört med den period som föregick införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(82)

Därför konstateras det att gemenskapsindustrins situation har förbättrats successivt under skadeundersökningsperioden jämfört med den period som föregick införandet av åtgärder.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

1.   Allmänt

| (83) | Eftersom det inte förekom någon fortsatt väsentlig skada orsakad av import från Ukraina inriktades analysen på sannolikheten för att skadan skulle återkomma. För detta ändamål undersöktes två viktiga faktorer, nämligen: i) möjliga exportvolymer och priser för Ukraina och ii) följderna för gemenskapsindustrin av dessa beräknade volymer och priser för Ukraina. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom det inte förekom någon fortsatt väsentlig skada orsakad av import från Ukraina inriktades analysen på sannolikheten för att skadan skulle återkomma. För detta ändamål undersöktes två viktiga faktorer, nämligen: i) möjliga exportvolymer och priser för Ukraina och ii) följderna för gemenskapsindustrin av dessa beräknade volymer och priser för Ukraina.

2.   Möjliga exportvolymer och priser för Ukraina

| (84) | Som visas i skäl 41 finns en känd ledig kapacitet på ca 600 000–700 000 ton hos de samarbetsvilliga ukrainska tillverkarna, vars försäljning står för 8–10 % av gemenskapsmarknaden. Denna lediga kapacitet tyder på att de ukrainska tillverkarna kan öka sin nuvarande produktion och därmed även exporten av ammoniumnitrat. |
| --- | --- |

(84)

Som visas i skäl 41 finns en känd ledig kapacitet på ca 600 000–700 000 ton hos de samarbetsvilliga ukrainska tillverkarna, vars försäljning står för 8–10 % av gemenskapsmarknaden. Denna lediga kapacitet tyder på att de ukrainska tillverkarna kan öka sin nuvarande produktion och därmed även exporten av ammoniumnitrat.

| (85) | Den relativt begränsade hemmamarknaden gör att de ukrainska tillverkarna är starkt beroende av exporten till tredjeländer. Som visas i tabellen nedan var den totala exporten från Ukraina till tredjeländer 2005 omkring 847 000 ton, dvs. ungefär 11 % av gemenskapsmarknaden.








  Ukrainas export till tredjeländer | | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | Volym i ton | 295 436 | 292 943 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 98 | 98 |
| Egypten | Volym i ton | 81 522 | 183 248 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 95 | 97 |
| Marocko | Volym i ton | 92 541 | 62 879 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 96 | 94 |
| Indien | Volym i ton | 42 456 | 48 256 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 77 | 106 |
| Syrien | Volym i ton | 50 851 | 41 143 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 100 | 110 |
| Brasilien | Volym i ton | 8 000 | 38 870 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 74 | 91 |
| Malaysia | Volym i ton | — | 35 913 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | | 101 |
| Argentina | Volym i ton | 28 790 | 28 815 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 99 | 97 |
| Övriga länder | Volym i ton | 140 225 | 114 783 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 90 | 106 |
| Total export till tredjeländer | Volym i ton | 739 821 | 846 849 |
| Pris (i EUR per ton) (16) | 95 | 99 |
| Källa: Ukrainas statistik. |

(85)

Den relativt begränsade hemmamarknaden gör att de ukrainska tillverkarna är starkt beroende av exporten till tredjeländer. Som visas i tabellen nedan var den totala exporten från Ukraina till tredjeländer 2005 omkring 847 000 ton, dvs. ungefär 11 % av gemenskapsmarknaden.

Ukrainas export till tredjeländer

2004

2005

Turkiet

Volym i ton

295 436

292 943

Pris (i EUR per ton) (16)

98

98

Egypten

Volym i ton

81 522

183 248

Pris (i EUR per ton) (16)

95

97

Marocko

Volym i ton

92 541

62 879

Pris (i EUR per ton) (16)

96

94

Indien

Volym i ton

42 456

48 256

Pris (i EUR per ton) (16)

77

106

Syrien

Volym i ton

50 851

41 143

Pris (i EUR per ton) (16)

100

110

Brasilien

Volym i ton

8 000

38 870

Pris (i EUR per ton) (16)

74

91

Malaysia

Volym i ton

—

35 913

Pris (i EUR per ton) (16)

101

Argentina

Volym i ton

28 790

28 815

Pris (i EUR per ton) (16)

99

97

Övriga länder

Volym i ton

140 225

114 783

Pris (i EUR per ton) (16)

90

106

Total export till tredjeländer

Volym i ton

739 821

846 849

Pris (i EUR per ton) (16)

95

99

Källa: Ukrainas statistik.

| (86) | Som framgår av tabellen har Ukraina ökat sin exportvolym av ammoniumnitrat till tredjeländer mellan 2004 och 2005. Den exporten skedde till betydligt lägre priser än exporten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(86)

Som framgår av tabellen har Ukraina ökat sin exportvolym av ammoniumnitrat till tredjeländer mellan 2004 och 2005. Den exporten skedde till betydligt lägre priser än exporten till gemenskapen.

| (87) | Mot bakgrund av ovanstående förefaller gemenskapsmarknaden attraktiv för de ukrainska exporterande tillverkarna med tanke på prisnivån jämförd med alla andra exportmarknader. Det är därför rimligt att förvänta sig att en betydande del av exportvolymen till tredjeländer sannolikt kommer att styras över till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla, trots de preliminära uppgifter som tydde på att prisskillnaderna mellan försäljningen till tredjeländer och försäljningen till gemenskapsmarknaden minskade (se skäl 45 ovan). Den relativa närheten till gemenskapsmarknaden jämfört med andra exportmarknader gör också gemenskapsmarknaden mer attraktiv och detta kan leda till att de ukrainska tillverkarnas export till tredjeländer styrs över till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av ovanstående förefaller gemenskapsmarknaden attraktiv för de ukrainska exporterande tillverkarna med tanke på prisnivån jämförd med alla andra exportmarknader. Det är därför rimligt att förvänta sig att en betydande del av exportvolymen till tredjeländer sannolikt kommer att styras över till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla, trots de preliminära uppgifter som tydde på att prisskillnaderna mellan försäljningen till tredjeländer och försäljningen till gemenskapsmarknaden minskade (se skäl 45 ovan). Den relativa närheten till gemenskapsmarknaden jämfört med andra exportmarknader gör också gemenskapsmarknaden mer attraktiv och detta kan leda till att de ukrainska tillverkarnas export till tredjeländer styrs över till gemenskapsmarknaden.

| (88) | Eftersom ukrainska produkter i dag har en svag ställning på gemenskapsmarknaden skulle de ukrainska exportörerna dock behöva ta tillbaka förlorade marknadsandelar eller bredda sin kundbas. Detta skulle sannolikt ske till de dumpade priser som förekommit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom ukrainska produkter i dag har en svag ställning på gemenskapsmarknaden skulle de ukrainska exportörerna dock behöva ta tillbaka förlorade marknadsandelar eller bredda sin kundbas. Detta skulle sannolikt ske till de dumpade priser som förekommit under undersökningsperioden.

| (89) | Den sökande hävdade att gemenskapsindustrins lönsamhet var mycket dålig under skadeundersökningsperioden och att det endast var under undersökningsperioden som den nådde nivån på 8 %. Det framhölls också att en kapitalintensiv industri som gödselindustrin med en sådan lönsamhet inte skulle kunna överleva på längre sikt, dvs. underhålla och ersätta fasta tillgångar och upprätthålla verksamheten. Här bör först noteras att den icke skadevållande lönsamheten på 8 %, som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, ansågs vara normal för detta slags industri i avsaknad av skadevållande dumpning. I den ursprungliga undersökningen fastställdes det också att lönsamheten på grund av skadevållande dumpning från bl.a. Ukraina hade minskat till – 12,4 %. Om åtgärderna upphör att gälla är risken därför stor att lönsamheten sjunker till en nivå som är betydligt lägre än den icke-skadevållande nivån. |
| --- | --- |

(89)

Den sökande hävdade att gemenskapsindustrins lönsamhet var mycket dålig under skadeundersökningsperioden och att det endast var under undersökningsperioden som den nådde nivån på 8 %. Det framhölls också att en kapitalintensiv industri som gödselindustrin med en sådan lönsamhet inte skulle kunna överleva på längre sikt, dvs. underhålla och ersätta fasta tillgångar och upprätthålla verksamheten. Här bör först noteras att den icke skadevållande lönsamheten på 8 %, som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, ansågs vara normal för detta slags industri i avsaknad av skadevållande dumpning. I den ursprungliga undersökningen fastställdes det också att lönsamheten på grund av skadevållande dumpning från bl.a. Ukraina hade minskat till – 12,4 %. Om åtgärderna upphör att gälla är risken därför stor att lönsamheten sjunker till en nivå som är betydligt lägre än den icke-skadevållande nivån.

| (90) | Det bör noteras att omkring 80 % av den totala ukrainska exporten till gemenskapen under undersökningsperioden omfattades av ett prisåtagande och att priserna låg 20–25 % över minimiimportpriserna enligt prisåtagandet. Det bör dock noteras att åtagandet omfattades av ett kvantitativt tak och att det därför inte var möjligt att dra någon generell slutsats om exportörernas prissättning i avsaknad av ett kvantitativt tak. |
| --- | --- |

(90)

Det bör noteras att omkring 80 % av den totala ukrainska exporten till gemenskapen under undersökningsperioden omfattades av ett prisåtagande och att priserna låg 20–25 % över minimiimportpriserna enligt prisåtagandet. Det bör dock noteras att åtagandet omfattades av ett kvantitativt tak och att det därför inte var möjligt att dra någon generell slutsats om exportörernas prissättning i avsaknad av ett kvantitativt tak.

| (91) | Det är därför sannolikt att betydande kvantiteter ammoniumnitrat från Ukraina skulle styras över till gemenskapsmarknaden till dumpade priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(91)

Det är därför sannolikt att betydande kvantiteter ammoniumnitrat från Ukraina skulle styras över till gemenskapsmarknaden till dumpade priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna upphör att gälla.

3.   De prognostiserade exportvolymernas inverkan på gemenskapsindustrin och prisverkningarna vid ett upphävande av åtgärderna

| (92) | Som fastställts ovan är det sannolikt att exportvolymen från Ukraina till gemenskapsmarknaden skulle öka betydligt och att detta skulle innebära dumpade priser och prisunderskridande. Gemenskapsindustrin skulle därför behöva sänka sina priser avsevärt för att behålla sina kunder, särskilt eftersom ammoniumnitrat är en råvara med volatila priser som kan påverkas väsentligt av dumpad import som underskrider gemenskapsindustrins priser. Det skulle leda till betydligt lägre vinst eftersom gemenskapsindustrins förbättrade resultat är en följd av försäljningspriser som avspeglar gynnsamma marknadsvillkor, särskilt under 2004 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Som fastställts ovan är det sannolikt att exportvolymen från Ukraina till gemenskapsmarknaden skulle öka betydligt och att detta skulle innebära dumpade priser och prisunderskridande. Gemenskapsindustrin skulle därför behöva sänka sina priser avsevärt för att behålla sina kunder, särskilt eftersom ammoniumnitrat är en råvara med volatila priser som kan påverkas väsentligt av dumpad import som underskrider gemenskapsindustrins priser. Det skulle leda till betydligt lägre vinst eftersom gemenskapsindustrins förbättrade resultat är en följd av försäljningspriser som avspeglar gynnsamma marknadsvillkor, särskilt under 2004 och undersökningsperioden.

| (93) | Det bör noteras att de gynnsamma marknadsvillkoren under de sista två åren av skadeundersökningsperioden var en viktig förklaring till den höga prisnivån, utöver antidumpningsåtgärderna. Under den perioden ledde nämligen en snäv balans mellan tillgång och efterfrågan på världsmarknaden till höga priser på alla kvävehaltiga gödselmedel. Ammoniumnitrat är liksom andra kvävehaltiga gödselmedel en vara vars pris påverkas av många olika faktorer, från det priskänsliga gaspriset som har stort inflytande på tillgången eftersom det är den viktigaste kostnadsfaktorn, till vädret och lagernivåerna för skörd och grödor som ger minskad eller ökad efterfrågan. Med särskild hänsyn till gemenskapsmarknaden förväntas efterfrågan på kvävehaltiga gödselmedel minska något under kommande år (17). Att så höga priser bibehålls beror därför, som undersökningen visade, på en knapp tillgång, något som dock är mycket osannolikt med hänsyn till de berörda ländernas outnyttjade exportkapacitet och sannolikheten för att delar av deras export till tredjeländer under undersökningsperioden skulle styras över till gemenskapen, om åtgärderna skulle upphöra. Eftersom Ukrainas priser väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser skulle den sannolika ökningen av importen från Ukraina leda till att gemenskapsindustrins priser pressas ned betydligt (och därigenom lägre vinst) och/eller till att gemenskapsindustrin förlorar marknadsandelar (och därigenom lägre intäkter). En lyckad omstrukturering av gemenskapsindustrin skulle troligen inte kompensera pristrycket fullt ut, och hela återhämtningen skulle äventyras. Det sannolika resultatet om åtgärderna upphör att gälla är därför en försämring av gemenskapsindustrins övergripande resultat. |
| --- | --- |

(93)

Det bör noteras att de gynnsamma marknadsvillkoren under de sista två åren av skadeundersökningsperioden var en viktig förklaring till den höga prisnivån, utöver antidumpningsåtgärderna. Under den perioden ledde nämligen en snäv balans mellan tillgång och efterfrågan på världsmarknaden till höga priser på alla kvävehaltiga gödselmedel. Ammoniumnitrat är liksom andra kvävehaltiga gödselmedel en vara vars pris påverkas av många olika faktorer, från det priskänsliga gaspriset som har stort inflytande på tillgången eftersom det är den viktigaste kostnadsfaktorn, till vädret och lagernivåerna för skörd och grödor som ger minskad eller ökad efterfrågan. Med särskild hänsyn till gemenskapsmarknaden förväntas efterfrågan på kvävehaltiga gödselmedel minska något under kommande år (17). Att så höga priser bibehålls beror därför, som undersökningen visade, på en knapp tillgång, något som dock är mycket osannolikt med hänsyn till de berörda ländernas outnyttjade exportkapacitet och sannolikheten för att delar av deras export till tredjeländer under undersökningsperioden skulle styras över till gemenskapen, om åtgärderna skulle upphöra. Eftersom Ukrainas priser väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser skulle den sannolika ökningen av importen från Ukraina leda till att gemenskapsindustrins priser pressas ned betydligt (och därigenom lägre vinst) och/eller till att gemenskapsindustrin förlorar marknadsandelar (och därigenom lägre intäkter). En lyckad omstrukturering av gemenskapsindustrin skulle troligen inte kompensera pristrycket fullt ut, och hela återhämtningen skulle äventyras. Det sannolika resultatet om åtgärderna upphör att gälla är därför en försämring av gemenskapsindustrins övergripande resultat.

4.   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (94) | Det som anförs ovan leder till slutsatsen att det är mycket sannolikt att exporten från Ukraina ökar betydligt och att detta sker till dumpade priser som underskrider gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna upphör att gälla. Detta skulle med största sannolikhet leda till en förstärkning av prisnedgången på gemenskapsmarknaden, vilket förväntas påverka gemenskapsindustrins ekonomiska situation negativt. Detta skulle framför allt motverka den ekonomiska återhämtning som skedde under 2004 och undersökningsperioden, vilket i sin tur sannolikt skulle leda till återkommande skada. |
| --- | --- |

(94)

Det som anförs ovan leder till slutsatsen att det är mycket sannolikt att exporten från Ukraina ökar betydligt och att detta sker till dumpade priser som underskrider gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna upphör att gälla. Detta skulle med största sannolikhet leda till en förstärkning av prisnedgången på gemenskapsmarknaden, vilket förväntas påverka gemenskapsindustrins ekonomiska situation negativt. Detta skulle framför allt motverka den ekonomiska återhämtning som skedde under 2004 och undersökningsperioden, vilket i sin tur sannolikt skulle leda till återkommande skada.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledning

| (95) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. |
| --- | --- |

(95)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen.

| (96) | Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den ursprungliga undersökningen. Genom att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, är det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har några oberättigade negativa verkningar för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(96)

Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den ursprungliga undersökningen. Genom att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, är det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har några oberättigade negativa verkningar för de berörda parterna.

| (97) | På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(97)

På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (98) | Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturellt livskraftig industri. Detta har bekräftats av den positiva utveckling som observerats när det gäller dess ekonomiska situation efter det att antidumpningsåtgärder infördes 2001. Gemenskapsindustrins lönsamhet förbättrades också mellan 2002 och undersökningsperioden, och genomgick även en framgångsrik omstrukturering. |
| --- | --- |

(98)

Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturellt livskraftig industri. Detta har bekräftats av den positiva utveckling som observerats när det gäller dess ekonomiska situation efter det att antidumpningsåtgärder infördes 2001. Gemenskapsindustrins lönsamhet förbättrades också mellan 2002 och undersökningsperioden, och genomgick även en framgångsrik omstrukturering.

| (99) | Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den bibehåller och stabiliserar sin lönsamhet. Om åtgärderna inte bibehålls kommer detta sannolikt att leda till ökad import till dumpade priser från de berörda länderna, vilket skulle vålla skada för gemenskapsindustrin genom ett pristryck neråt på försäljningspriserna som äventyrar industrins nuvarande positiva ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(99)

Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den bibehåller och stabiliserar sin lönsamhet. Om åtgärderna inte bibehålls kommer detta sannolikt att leda till ökad import till dumpade priser från de berörda länderna, vilket skulle vålla skada för gemenskapsindustrin genom ett pristryck neråt på försäljningspriserna som äventyrar industrins nuvarande positiva ekonomiska situation.

3.   Importörernas intresse

| (100) | Såsom anges i skäl 11 var det endast en importör som var villig att ingå i stickprovet och som lämnade de grundläggande uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Den importören hade dock ingen import under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Såsom anges i skäl 11 var det endast en importör som var villig att ingå i stickprovet och som lämnade de grundläggande uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Den importören hade dock ingen import under undersökningsperioden.

| (101) | I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle leda till några betydande verkningar även om det fortfarande skulle förekomma import, eftersom denna skulle ske till icke skadevållande priser och importörerna dessutom vanligtvis inte endast bedriver handel med ammoniumnitrat utan också i betydande utsträckning med andra gödselmedel. Det faktum att importen från Ukraina minskade under skadeundersökningsperioden leder till slutsatsen att införandet av åtgärder kan ha påverkat vissa importörer negativt, som framhålls i skäl 52 i kommissionens förordning (EG) nr 1629/2000 (18). Eftersom inga importörer var samarbetsvilliga och det således inte fanns tillräcklig bevisning för att bedöma några betydande negativa konsekvenser, drogs slutsatsen att åtgärderna föreföll endast ha fått begränsade konsekvenser för de flesta importörer/handlare. |
| --- | --- |

(101)

I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle leda till några betydande verkningar även om det fortfarande skulle förekomma import, eftersom denna skulle ske till icke skadevållande priser och importörerna dessutom vanligtvis inte endast bedriver handel med ammoniumnitrat utan också i betydande utsträckning med andra gödselmedel. Det faktum att importen från Ukraina minskade under skadeundersökningsperioden leder till slutsatsen att införandet av åtgärder kan ha påverkat vissa importörer negativt, som framhålls i skäl 52 i kommissionens förordning (EG) nr 1629/2000 (18). Eftersom inga importörer var samarbetsvilliga och det således inte fanns tillräcklig bevisning för att bedöma några betydande negativa konsekvenser, drogs slutsatsen att åtgärderna föreföll endast ha fått begränsade konsekvenser för de flesta importörer/handlare.

| (102) | Det finns ingen tillförlitlig information som tyder på att bibehållande av åtgärderna skulle påverka importörerna eller handlarna negativt i betydande utsträckning. |
| --- | --- |

(102)

Det finns ingen tillförlitlig information som tyder på att bibehållande av åtgärderna skulle påverka importörerna eller handlarna negativt i betydande utsträckning.

4.   Användarnas intresse

| (103) | Ammoniumnitrat används av jordbrukare i gemenskapen. Eftersom ammoniumnitrat inte är en stor kostnad för jordbrukarna, konstaterades det i den ursprungliga undersökningen att en kostnadsökning knappast skulle påverka dem negativt. Det faktum att ingen användare eller användarorganisation lämnade några upplysningar inom ramen för den nuvarande undersökningen som motsade dessa undersökningsresultatet förefaller bekräfta slutsatsen i) att ammoniumnitrat utgör en mycket liten del av dessa jordbrukares totala produktionskostnader, ii) att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa effekter på deras ekonomiska situation och iii) att fortsatta åtgärder inte skulle påverka användarindustriernas ekonomiska intressen negativt. |
| --- | --- |

(103)

Ammoniumnitrat används av jordbrukare i gemenskapen. Eftersom ammoniumnitrat inte är en stor kostnad för jordbrukarna, konstaterades det i den ursprungliga undersökningen att en kostnadsökning knappast skulle påverka dem negativt. Det faktum att ingen användare eller användarorganisation lämnade några upplysningar inom ramen för den nuvarande undersökningen som motsade dessa undersökningsresultatet förefaller bekräfta slutsatsen i) att ammoniumnitrat utgör en mycket liten del av dessa jordbrukares totala produktionskostnader, ii) att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa effekter på deras ekonomiska situation och iii) att fortsatta åtgärder inte skulle påverka användarindustriernas ekonomiska intressen negativt.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (104) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(104)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (105) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(105)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter.

| (106) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består av specifika tullar. |
| --- | --- |

(106)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består av specifika tullar.

| (107) | Som anges i skäl 45 har de ukrainska importpriserna på naturgas ökat betydligt sedan undersökningsperioden och de kommer sannolikt att successivt anpassas till den internationella prisnivån under de närmaste åren. Som påpekas i skäl 32 baserades också undersökningsresultaten avseende dumpning på ett normalvärde som fastställdes på grundval av uppgifter från en tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi. Efter ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång beviljades Ukraina marknadsekonomisk status. Med tanke på detta och eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat är det möjligt att resultaten av en eventuell senare undersökning av dumpning på grundval av normalvärdesuppgifter för de ukrainska exportörerna skulle skilja sig från resultaten av denna översyn. Gasprisernas utveckling på hemmamarknaden leder också till ökade produktionskostnader, vilket i sin tur påverkar exportpriserna och därmed även de potentiellt skadevållande effekterna av den reviderade dumpningen. Av försiktighetsskäl anses det därför lämpligt att begränsa åtgärdernas giltighetstid till två år, dock utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i artikel 11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(107)

Som anges i skäl 45 har de ukrainska importpriserna på naturgas ökat betydligt sedan undersökningsperioden och de kommer sannolikt att successivt anpassas till den internationella prisnivån under de närmaste åren. Som påpekas i skäl 32 baserades också undersökningsresultaten avseende dumpning på ett normalvärde som fastställdes på grundval av uppgifter från en tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi. Efter ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång beviljades Ukraina marknadsekonomisk status. Med tanke på detta och eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat är det möjligt att resultaten av en eventuell senare undersökning av dumpning på grundval av normalvärdesuppgifter för de ukrainska exportörerna skulle skilja sig från resultaten av denna översyn. Gasprisernas utveckling på hemmamarknaden leder också till ökade produktionskostnader, vilket i sin tur påverkar exportpriserna och därmed även de potentiellt skadevållande effekterna av den reviderade dumpningen. Av försiktighetsskäl anses det därför lämpligt att begränsa åtgärdernas giltighetstid till två år, dock utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i artikel 11 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av gödselmedel i fast form som innehåller mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat och omfattas av KN-nummer 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 och ex 3105 90 91 med ursprung i Ukraina.

2.   Antidumpningstullen skall fastställas till följande fasta belopp EUR per ton:

| Varuslag | KN-nummer | TARIC-nummer | Tull
  (EUR/ton) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ammoniumnitrat, annat än löst i vatten | 3102 30 90 | — | 33,25 |
| Blandningar av ammoniumnitrat med kalciumkarbonat eller andra oorganiska ämnen utan gödselverkan, innehållande mer än 28 viktprocent kväve | 3102 40 90 | | 33,25 |
| Dubbelsalter och blandningar av ammoniumsulfat och ammoniumnitrat – gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |
| Dubbelsalter och blandningar av ammoniumsulfat och ammoniumnitrat – gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, varken innehållande fosfor eller kalium | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 20 | 32,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 10,40 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 10,40 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |
| Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |

Varuslag

KN-nummer

TARIC-nummer

Tull

(EUR/ton)

Ammoniumnitrat, annat än löst i vatten

3102 30 90

—

33,25

Blandningar av ammoniumnitrat med kalciumkarbonat eller andra oorganiska ämnen utan gödselverkan, innehållande mer än 28 viktprocent kväve

3102 40 90

33,25

Dubbelsalter och blandningar av ammoniumsulfat och ammoniumnitrat – gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat

3102 29 00

10

33,25

Dubbelsalter och blandningar av ammoniumsulfat och ammoniumnitrat – gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat

3102 60 00

10

33,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat

3102 90 00

10

33,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, varken innehållande fosfor eller kalium

3105 10 00

10

33,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O

3105 10 00

20

32,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5och/eller kalium räknat som K2O

3105 10 00

30

31,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5och/eller kalium räknat som K2O

3105 10 00

40

30,26

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O

3105 10 00

50

29,26

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O

3105 20 10

30

32,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O

3105 20 10

40

31,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O

3105 20 10

50

30,26

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O

3105 20 10

60

29,26

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 51 00

10

32,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 51 00

20

31,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 51 00

30

30,26

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 10,40 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 51 00

40

29,79

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 59 00

10

32,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 59 00

20

31,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 59 00

30

30,26

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 10,40 viktprocent fosfor räknat som P2O5

3105 59 00

40

29,79

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent kalium räknat som K2O

3105 90 91

30

32,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent kalium räknat som K2O

3105 90 91

40

31,25

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent kalium räknat som K2O

3105 90 91

50

30,26

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent kalium räknat som K2O

3105 90 91

60

29,26

3.   I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (19), skall det på grundval av den ovan angivna antidumpningstullen beräknade antidumpningstullbeloppet sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

4.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den skall gälla i två år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 19 april 2007.

På rådets vägnar

B. ZYPRIES

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 23, 25.1.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 945/2005 (EUT L 160, 23.6.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 182, 19.5.2004, s. 28.

3

(4)  EUT L 183, 20.5.2004, s. 13.

4

(5)  EUT C 110, 5.5.2005, s. 15.

5

(6)  EUT C 18, 25.1.2006, s. 2.

6

(7)  Artikel 2 i förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

7

(8)  Här ingår ej framställning av ammoniumnitrat som bearbetas vidare av vertikalt integrerade tillverkare.

8

(9)  Källa: IFADATA statistics online (International Fertilizer Industry Association).

9

Källa

(10)  Terra Industries 2005 Annual Report – Form 10-K, s. 6.

10

(11)  Terminskontrakt på naturgas på Nymex; priser från Heren EGM.

11

(12)  Terminskontrakt augusti, priser per den 30 juni 2005, Nymex, Heren EGM.

12

(13)  Terminskontrakt oktober, priser per den 29 september 2005, Nymex, Heren EGM.

13

(14)  Ukrainas exportstatistik, 2005 och första halvåret 2006.

14

(15)  EGT L 102, 18.4.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 945/2005.

15

(16)  Enhetspriset är baserat på tullvärdet på produkten vid den ukrainska gränsen. Detta värde kan anses jämförbart med värdet på importen från Ukraina till gemenskapen enligt Eurostat.

16

(17)  Källa: ”Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”, A05/71b, juni 2005, International Fertiliser Industry Association (IFA).

17

Källa

(18)  EGT L 187, 26.7.2000, s. 12.

18

(19)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

19

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 443/2007

av den 23 april 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 24 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 23 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 65,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 113,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 46,9 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 119,0 |
| 0709 90 70 | MA | 35,8 |
| TR | 114,1 |
| ZZ | 75,0 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 40,0 |
| EG | 41,3 |
| IL | 68,4 |
| MA | 45,6 |
| TN | 52,2 |
| ZZ | 49,5 |
| 0805 50 10 | AR | 37,2 |
| IL | 54,7 |
| TR | 42,8 |
| ZZ | 44,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 79,3 |
| CA | 105,7 |
| CL | 86,1 |
| CN | 84,0 |
| NZ | 127,3 |
| US | 128,3 |
| UY | 48,2 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 92,9 |
| 0808 20 50 | AR | 75,9 |
| CL | 80,0 |
| CN | 36,6 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 69,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

65,3

TN

139,0

TR

136,5

ZZ

113,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

46,9

TR

138,4

ZZ

119,0

0709 90 70

MA

35,8

TR

114,1

ZZ

75,0

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

40,0

EG

41,3

IL

68,4

MA

45,6

TN

52,2

ZZ

49,5

0805 50 10

AR

37,2

IL

54,7

TR

42,8

ZZ

44,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

79,3

CA

105,7

CL

86,1

CN

84,0

NZ

127,3

US

128,3

UY

48,2

ZA

94,7

ZZ

92,9

0808 20 50

AR

75,9

CL

80,0

CN

36,6

ZA

85,5

ZZ

69,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 444/2007

av den 23 april 2007

om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 avseende fångstbegränsningar för beståndet av sill i ICES-områdena I och II

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (1), särskilt bilaga IB, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 41/2007 fastställs för 2007 fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 41/2007 fastställs för 2007 fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs.

| (2) | Efter samråd mellan gemenskapen Färöarna, Island, Norge och Ryska federationen den 18 januari 2007, nåddes en överenskommelse om fiskemöjligheterna för beståndet av atlantoskandisk sill (norsk vårlekande sill) i Nordatlantens östra del. Den totala fångstbegränsningen för 2007 fastställs till en nivå på 1 280 000 ton i full överensstämmelse med de vetenskapliga utlåtandena från Internationella havsforskningsrådet (ICES). Den överenskommelsen bör införlivas i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(2)

Efter samråd mellan gemenskapen Färöarna, Island, Norge och Ryska federationen den 18 januari 2007, nåddes en överenskommelse om fiskemöjligheterna för beståndet av atlantoskandisk sill (norsk vårlekande sill) i Nordatlantens östra del. Den totala fångstbegränsningen för 2007 fastställs till en nivå på 1 280 000 ton i full överensstämmelse med de vetenskapliga utlåtandena från Internationella havsforskningsrådet (ICES). Den överenskommelsen bör införlivas i gemenskapslagstiftningen.

| (3) | Förordning (EG) nr 41/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 41/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IB till förordning (EG) nr 41/2007 skall ändras enligt bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 april 2007.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

I bilaga IB till förordning (EG) nr 41/2007 skall uppgiften om arten Sill i EG-vatten och internationella vatten i ICES-områdena ersättas med följande:

| ”Art | : | Sill

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

”Art

:

Sill

Clupea harengus

| Zon | : | EG-vatten och internationella vatten i zonerna I och II HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EG-vatten och internationella vatten i zonerna I och II HER/1/2.

Belgien

30

Danmark

28 550

Tyskland

5 000

Spanien

94

Frankrike

1 232

Irland

7 391

Nederländerna

10 217

Polen

1 445

Portugal

94

Finland

442

Sverige

10 580

Storbritannien

18 253

EG

83 328

Norge

74 995 (1)

TAC

1 280 000

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas.

Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas.

Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i de specificerade zonerna:

| | Norska vatten norr om 62 °N och fiskezonen runt Jan Mayen (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgien | 30 () |
| Danmark | 28 550 () |
| Tyskland | 5 000 () |
| Spanien | 94 () |
| Frankrike | 1 232 () |
| Irland | 7 391 () |
| Nederländerna | 10 217 () |
| Polen | 1 445 () |
| Portugal | 94 () |
| Finland | 442 () |
| Sverige | 10 580 () |
| Storbritannien | 18 253 () |
| ()  När alla medlemsstaternas samlade fångster uppnår 74 995 ton skall inga ytterligare fångster tillåtas.” |

Norska vatten norr om 62 °N och fiskezonen runt Jan Mayen (HER/*2AJMN)

Belgien

30 ()

Danmark

28 550 ()

Tyskland

5 000 ()

Spanien

94 ()

Frankrike

1 232 ()

Irland

7 391 ()

Nederländerna

10 217 ()

Polen

1 445 ()

Portugal

94 ()

Finland

442 ()

Sverige

10 580 ()

Storbritannien

18 253 ()

()  När alla medlemsstaternas samlade fångster uppnår 74 995 ton skall inga ytterligare fångster tillåtas.”

---

(1)  Fångster som tas från denna kvot skall dras av från Norges andel av denna TAC (tillträdeskvot). Denna kvot får endast fiskas i EG-vatten norr om 62 °N.

1

Särskilda villkor:

Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i de specificerade zonerna:

| | Norska vatten norr om 62 °N och fiskezonen runt Jan Mayen (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgien | 30 () |
| Danmark | 28 550 () |
| Tyskland | 5 000 () |
| Spanien | 94 () |
| Frankrike | 1 232 () |
| Irland | 7 391 () |
| Nederländerna | 10 217 () |
| Polen | 1 445 () |
| Portugal | 94 () |
| Finland | 442 () |
| Sverige | 10 580 () |
| Storbritannien | 18 253 () |
| ()  När alla medlemsstaternas samlade fångster uppnår 74 995 ton skall inga ytterligare fångster tillåtas.” |

Norska vatten norr om 62 °N och fiskezonen runt Jan Mayen (HER/*2AJMN)

Belgien

30 ()

Danmark

28 550 ()

Tyskland

5 000 ()

Spanien

94 ()

Frankrike

1 232 ()

Irland

7 391 ()

Nederländerna

10 217 ()

Polen

1 445 ()

Portugal

94 ()

Finland

442 ()

Sverige

10 580 ()

Storbritannien

18 253 ()

()  När alla medlemsstaternas samlade fångster uppnår 74 995 ton skall inga ytterligare fångster tillåtas.”

(2)  När alla medlemsstaternas samlade fångster uppnår 74 995 ton skall inga ytterligare fångster tillåtas.”

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 445/2007

av den 23 april 2007

om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2991/94 om regler för bredbara fetter och rådets förordning (EEG) nr 1898/87 om skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter

(kodifierad version)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2991/94 av den 5 december 1994 om regler för bredbara fetter (1), särskilt artikel 8,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1898/87 av den 2 juli 1987 om skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter (2), särskilt artikel 4.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 577/97 av den 1 april 1997 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2991/94 om regler för bredbara fetter och rådets förordning (EEG) nr 1898/87 om skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 577/97 av den 1 april 1997 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2991/94 om regler för bredbara fetter och rådets förordning (EEG) nr 1898/87 om skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter (3) har ändrats flera gånger (4) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen kodifieras.

| (2) | I förordning (EG) nr 2991/94 fastställs att varubeteckningarna för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen skall vara de som anges i bilagan till denna. Det finns dock vissa undantag från denna bestämmelse. Bestämmelsen gäller inte för beteckningar på produkter vars exakta beskaffenhet klart framgår av den traditionella användningen eller när beteckningen uppenbart används för att beskriva en karakteristisk egenskap hos produkten. Vissa tillämpningsföreskrifter bör införas för denna bestämmelse. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 2991/94 fastställs att varubeteckningarna för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen skall vara de som anges i bilagan till denna. Det finns dock vissa undantag från denna bestämmelse. Bestämmelsen gäller inte för beteckningar på produkter vars exakta beskaffenhet klart framgår av den traditionella användningen eller när beteckningen uppenbart används för att beskriva en karakteristisk egenskap hos produkten. Vissa tillämpningsföreskrifter bör införas för denna bestämmelse.

| (3) | Detta måste ske med hänsyn till artikel 1.3 i förordning (EG) nr 2991/94 i vilken föreskrivs att den förordningen skall tillämpas utan att det inverkar på förordning (EEG) nr 1898/87. Dessa två förordningar har i huvudsak samma syfte, det vill säga att skingra all förvirring som kunnat uppstå hos konsumenten beträffande de berörda produkternas egentliga egenskaper. För att säkerställa enhetlighet i gemenskapslagstiftningen är det därför lämpligt att i en enda text för förordning (EG) nr 2991/94 och förordning (EEG) nr 1898/87 föreskriva tillämpningsföreskrifter när det gäller användandet av beteckningen smör. |
| --- | --- |

(3)

Detta måste ske med hänsyn till artikel 1.3 i förordning (EG) nr 2991/94 i vilken föreskrivs att den förordningen skall tillämpas utan att det inverkar på förordning (EEG) nr 1898/87. Dessa två förordningar har i huvudsak samma syfte, det vill säga att skingra all förvirring som kunnat uppstå hos konsumenten beträffande de berörda produkternas egentliga egenskaper. För att säkerställa enhetlighet i gemenskapslagstiftningen är det därför lämpligt att i en enda text för förordning (EG) nr 2991/94 och förordning (EEG) nr 1898/87 föreskriva tillämpningsföreskrifter när det gäller användandet av beteckningen smör.

| (4) | För att exakt fastställa omfattningen av de undantag som anges i förordning (EG) nr 2991/94 bör det upprättas en uttömmande förteckning över de berörda beteckningarna åtföljd av en beskrivning av de produkter som avses. |
| --- | --- |

(4)

För att exakt fastställa omfattningen av de undantag som anges i förordning (EG) nr 2991/94 bör det upprättas en uttömmande förteckning över de berörda beteckningarna åtföljd av en beskrivning av de produkter som avses.

| (5) | Det första kriteriet för det undantag som föreskrivs i artikel 2.2 tredje stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 2991/94 avser en betecknings traditionella karaktär. Den traditionella karaktären kan anses som bevisad om beteckningen använts under en period som minst motsvarar vad som generellt sett brukar anses vara tidsperioden för en mänsklig generation, före den 9 april 1997. För att inte förvränga begreppet traditionell bör undantagen begränsas till att omfatta de produkter för vilka beteckningen faktiskt har använts. |
| --- | --- |

(5)

Det första kriteriet för det undantag som föreskrivs i artikel 2.2 tredje stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 2991/94 avser en betecknings traditionella karaktär. Den traditionella karaktären kan anses som bevisad om beteckningen använts under en period som minst motsvarar vad som generellt sett brukar anses vara tidsperioden för en mänsklig generation, före den 9 april 1997. För att inte förvränga begreppet traditionell bör undantagen begränsas till att omfatta de produkter för vilka beteckningen faktiskt har använts.

| (6) | Det andra kriteriet för detta undantag avser användningen av de beteckningar som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94 för att beskriva en karakteristisk egenskap hos den saluförda produkten. I detta fall gäller undantaget produkter som i sig inte hör till de produkter som anges i denna bilaga. |
| --- | --- |

(6)

Det andra kriteriet för detta undantag avser användningen av de beteckningar som anges i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94 för att beskriva en karakteristisk egenskap hos den saluförda produkten. I detta fall gäller undantaget produkter som i sig inte hör till de produkter som anges i denna bilaga.

| (7) | Det är lämpligt att begränsa nämnda undantag till de produkter som salufördes den 9 april 1997. Medlemsstaterna överlämnade före detta datum till kommissionen en förteckning över de produkter som de ansåg uppfylla kriterierna för detta undantag inom deras territorium. |
| --- | --- |

(7)

Det är lämpligt att begränsa nämnda undantag till de produkter som salufördes den 9 april 1997. Medlemsstaterna överlämnade före detta datum till kommissionen en förteckning över de produkter som de ansåg uppfylla kriterierna för detta undantag inom deras territorium.

| (8) | I kommissionens beslut 88/566/EEG av den 28 oktober 1988 om upprättande av en förteckning över produkter som avses i artikel 3.1 andra stycket i rådets förordning (EEG) nr 1898/87 (5) föreskrivs redan undantag avseende beteckningen smör vilka bör tas i beaktande. |
| --- | --- |

(8)

I kommissionens beslut 88/566/EEG av den 28 oktober 1988 om upprättande av en förteckning över produkter som avses i artikel 3.1 andra stycket i rådets förordning (EEG) nr 1898/87 (5) föreskrivs redan undantag avseende beteckningen smör vilka bör tas i beaktande.

| (9) | I gemenskapens förteckning enligt förordning (EG) nr 2991/94 bör beteckningarna för de berörda produkterna anges endast på det gemenskapsspråk på vilket de kan användas. |
| --- | --- |

(9)

I gemenskapens förteckning enligt förordning (EG) nr 2991/94 bör beteckningarna för de berörda produkterna anges endast på det gemenskapsspråk på vilket de kan användas.

| (10) | De varor som innehåller produkter som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94 eller koncentrerade produkter som fastställs i artikel 2.2 tredje stycket andra strecksatsen i nämnda förordning får i sin märkning hänvisa till motsvarande beteckningar som anges i nämnda bilaga, om de uppfyller bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (6) och de bör följaktligen inte tas med i förteckningen över ovannämnda undantag. |
| --- | --- |

(10)

De varor som innehåller produkter som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94 eller koncentrerade produkter som fastställs i artikel 2.2 tredje stycket andra strecksatsen i nämnda förordning får i sin märkning hänvisa till motsvarande beteckningar som anges i nämnda bilaga, om de uppfyller bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (6) och de bör följaktligen inte tas med i förteckningen över ovannämnda undantag.

| (11) | Med hänsyn till nuvarande tekniska förhållanden skulle ett krav på exakt uppgift om fetthalten medföra avsevärda praktiska svårigheter. Det är därför lämpligt att fastställa vissa särskilda bestämmelser i detta hänseende. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till nuvarande tekniska förhållanden skulle ett krav på exakt uppgift om fetthalten medföra avsevärda praktiska svårigheter. Det är därför lämpligt att fastställa vissa särskilda bestämmelser i detta hänseende.

| (12) | Det är sammansatta produkter i vilka smör utgör en väsentlig del som avses i förordning (EG) nr 2991/94 och förordning (EEG) nr 1898/87 och därmed är det nödvändigt att de behandlas på ett enhetligt sätt och med hänsyn till artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 1898/87. Det är därför lämpligt att fastställa tillämpningsområdet för nämnda artikel 2.3 vad beträffar de sammansatta produkter i vilka smör utgör en väsentlig beståndsdel, genom att det föreskrivs ett objektivt kriterium för fastställande av om smör verkligen utgör en väsentlig beståndsdel i den sammansatta produkten och om beteckningen smör därmed är berättigad. En minimihalt av mjölkfett på 75 % av slutprodukten verkar vara det lämpligaste kriteriet i detta hänseende. |
| --- | --- |

(12)

Det är sammansatta produkter i vilka smör utgör en väsentlig del som avses i förordning (EG) nr 2991/94 och förordning (EEG) nr 1898/87 och därmed är det nödvändigt att de behandlas på ett enhetligt sätt och med hänsyn till artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 1898/87. Det är därför lämpligt att fastställa tillämpningsområdet för nämnda artikel 2.3 vad beträffar de sammansatta produkter i vilka smör utgör en väsentlig beståndsdel, genom att det föreskrivs ett objektivt kriterium för fastställande av om smör verkligen utgör en väsentlig beståndsdel i den sammansatta produkten och om beteckningen smör därmed är berättigad. En minimihalt av mjölkfett på 75 % av slutprodukten verkar vara det lämpligaste kriteriet i detta hänseende.

| (13) | I enlighet med artikel 2.2 andra stycket i förordning (EG) nr 2991/94 får de beteckningar som anges i bilagan till den förordningen endast omfatta produkter som svarar mot kriterierna som föreskrivs i den bilagan. Därför får de märken som använder dessa beteckningar fortsättningsvis göra detta enbart för de produkter som motsvarar dessa kriterier. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 2.2 andra stycket i förordning (EG) nr 2991/94 får de beteckningar som anges i bilagan till den förordningen endast omfatta produkter som svarar mot kriterierna som föreskrivs i den bilagan. Därför får de märken som använder dessa beteckningar fortsättningsvis göra detta enbart för de produkter som motsvarar dessa kriterier.

| (14) | Marknadssituationen kommer att utvisa om det blir nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder rörande sammansatta produkter vars huvudbeståndsdel är margarin eller sammansatta fetter. |
| --- | --- |

(14)

Marknadssituationen kommer att utvisa om det blir nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder rörande sammansatta produkter vars huvudbeståndsdel är margarin eller sammansatta fetter.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från de berörda förvaltningskommittéerna. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från de berörda förvaltningskommittéerna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En förteckning över produkter som avses i artikel 2.2 tredje stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 2991/94 anges i bilaga I till denna förordning.

2.   De beteckningar som anges i bilagan till beslut 88/566/EEG och som innehåller ordet ”smör” på något av gemenskapsspråken skall inte påverkas av denna förordning.

Artikel 2

1.   Uppgift om total fetthalt enligt artikel 3.1 b i förordning (EG) nr 2991/94 skall anges på följande sätt:

| a) | Den genomsnittliga fetthalten skall deklareras utan decimalangivelse. |
| --- | --- |

a)

Den genomsnittliga fetthalten skall deklareras utan decimalangivelse.

| b) | Den genomsnittliga fetthalten får inte avvika med mer än en procentenhet från den angivna halten. Fetthalten i de enskilda proven får avvika med endast två procentenheter från den angivna halten. |
| --- | --- |

b)

Den genomsnittliga fetthalten får inte avvika med mer än en procentenhet från den angivna halten. Fetthalten i de enskilda proven får avvika med endast två procentenheter från den angivna halten.

| c) | I alla dessa fall skall den genomsnittliga fetthalten ligga inom de gränser som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94. |
| --- | --- |

c)

I alla dessa fall skall den genomsnittliga fetthalten ligga inom de gränser som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94.

2.   Trots vad som sägs i punkt 1 skall den angivna fetthalten motsvara produktens minimifetthalt för de produkter som anges i del A1, B1 och C1 i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94.

3.   Det förfarande som skall tillämpas för kontroll av att punkt 1 efterlevs skall vara det som fastställs i bilaga II.

Artikel 3

1.   Beteckningen ”smör” får användas för sammansatta produkter i vilka smör utgör en väsentlig beståndsdel i den mening som avses i artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 1898/87, om slutprodukten innehåller åtminstone 75 % mjölkfett och har tillverkats helt och hållet av smör, enligt definitionen av smör i del A.1 i bilagan till förordning (EG) nr 2991/94, och de övriga ingredienser som anges i denna beskrivning.

2.   Beteckningen ”smör” får användas för sammansatta produkter som innehåller mindre än 75 % men minst 62 % mjölkfett, om de övriga krav som anges i punkt 1 är uppfyllda och om produktens beteckning innehåller formuleringen ”beredning av smör”.

3.   Genom undantag från vad som sägs i punkterna 1 och 2 får beteckningen ”smör” användas i samband med ett eller flera ord som betecknar de produkter som förtecknas i bilaga III och som innehåller minst 34 % mjölkfett.

4.   Då beteckningen ”smör” används i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 måste mjölkfetthalten framgå av produkternas märkning och presentation. Om de övriga ingredienserna innehåller fett måste den totala fetthalten framgå på samma sätt.

5.   Beteckningen ”beredning av smör” enligt punkt 2 och de angivelser som avses i punkt 4 måste ges en iögonenfallande placering och vara väl synliga och lätta att läsa.

Artikel 4

Förordning (EG) nr 577/97 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till denna förordning och skall läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 april 2007.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 316, 9.12.1994, s. 2.

1

(2)  EGT L 182, 3.7.1987, s. 36. Förordningen senast ändrad genom 1994 års anslutningsfördrag.

2

(3)  EGT L 87, 2.4.1997, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 568/1999 (EGT L 70, 17.3.1999, s. 11).

3

(4)  Se bilaga IV.

4

(5)  EGT L 310, 16.11.1988, s. 32. Beslutet ändrat genom beslut 98/144/EG (EGT L 42, 14.2.1998, s. 61).

5

(6)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/142/EG (EUT L 368, 23.12.2006, s. 110).

6

---

BILAGA I

| I. | (spanska) | ”Mantequilla de Soria” eller ”Mantequilla de Soria dulce” eller ”Mantequilla de Soria azucarada”: för en sötad aromatiserad mjölkprodukt som innehåller minst 39 % mjölkfett. |
| --- | --- | --- |
| II. | (danska) |
| III. | (tyska) | — | ”Butterkäse”: för en mjuk ost med fet konsistens gjord på komjölk samt har en mjölkfetthalt på minst 45 % i torrsubstansen. |

I.

(spanska)

”Mantequilla de Soria” eller ”Mantequilla de Soria dulce” eller ”Mantequilla de Soria azucarada”: för en sötad aromatiserad mjölkprodukt som innehåller minst 39 % mjölkfett.

II.

(danska)

III.

(tyska)

—

”Butterkäse”: för en mjuk ost med fet konsistens gjord på komjölk samt har en mjölkfetthalt på minst 45 % i torrsubstansen.

| — | ”Kräuterbutter”: för en beredning baserad på smör som innehåller örter och med minst 62 % mjölkfett. |
| --- | --- |

—

”Kräuterbutter”: för en beredning baserad på smör som innehåller örter och med minst 62 % mjölkfett.

| — | ”Milchmargarine”: för ett margarin som innehåller minst 5 viktprocent helmjölk, skummjölk eller lämpliga mjölkprodukter. |
| --- | --- |

—

”Milchmargarine”: för ett margarin som innehåller minst 5 viktprocent helmjölk, skummjölk eller lämpliga mjölkprodukter.

IV.

(grekiska)

V.

(engelska)

| — | ”Brandy butter” – ”Sherry butter” – ”Rum butter”: för en sötad alkoholhaltig produkt som innehåller minst 20 % mjölkfett. |
| --- | --- |

—

”Brandy butter” – ”Sherry butter” – ”Rum butter”: för en sötad alkoholhaltig produkt som innehåller minst 20 % mjölkfett.

| — | ”Buttercream”: för en sötad produkt som innehåller minst 22,5 % mjölkfett. |
| --- | --- |

—

”Buttercream”: för en sötad produkt som innehåller minst 22,5 % mjölkfett.

VI.

(franska)

”Beurre d'anchois, de crevettes, de langouste, de homard, de crabe, de langoustine, de saumon, de saumon fumé, de coquille Saint-Jacques, de sardine”: för en produkt som innehåller produkter från havet och minst 10 % mjölkfett.

VII.

(italienska)

VIII.

(nederländska)

IX.

(portugisiska)

X.

(finska)

”Munavoi”: för en produkt som innehåller ägg och som innehåller minst 35 % mjölkfett.

XI.

(svenska)

| — | ”Flytande margarin”: för en produkt med flytande konsistens och som innehåller minst 80 % vegetabiliskt fett liksom margarin, men vars sammansättning är sådan att produkten inte är bredbar. |
| --- | --- |

—

”Flytande margarin”: för en produkt med flytande konsistens och som innehåller minst 80 % vegetabiliskt fett liksom margarin, men vars sammansättning är sådan att produkten inte är bredbar.

| — | ”Messmör”: för en ibland sötad produkt baserad på vassla och som innehåller minst 2 % mjölkfett. |
| --- | --- |

—

”Messmör”: för en ibland sötad produkt baserad på vassla och som innehåller minst 2 % mjölkfett.

| — | ”Vitlökssmör, persiljesmör, pepparrotssmör”: för en produkt som innehåller smaksättare och minst 66 % mjölkfett. |
| --- | --- |

—

”Vitlökssmör, persiljesmör, pepparrotssmör”: för en produkt som innehåller smaksättare och minst 66 % mjölkfett.

---

BILAGA II

Kontroll av den angivna genomsnittliga fetthalten i bredbara fetter

Fem stickprov skall genom slumpmässigt urval tas från det parti som skall kontrolleras och analyseras. Följande två förfaranden skall tillämpas:

| A. | Det aritmetiska medelvärdet av de fem resultat som erhållits skall jämföras med den angivna fetthalten. Det antas att produkten överensstämmer med den angivna fetthalten om det aritmetiska medelvärdet av fetthalten inte avviker med mer än en procentenhet från den angivna fetthalten. |
| --- | --- |

A.

Det aritmetiska medelvärdet av de fem resultat som erhållits skall jämföras med den angivna fetthalten. Det antas att produkten överensstämmer med den angivna fetthalten om det aritmetiska medelvärdet av fetthalten inte avviker med mer än en procentenhet från den angivna fetthalten.

| B. | De fem enskilda resultaten skall jämföras med det toleransintervall (± två procentenheter av den angivna fetthalten) som anges i artikel 2.1 b. Om skillnaden mellan det högsta och det lägsta värdet i de fem enskilda resultaten är fyra procentenheter eller mindre, antas det att de krav som anges i artikel 2.1 b är uppfyllda. |
| --- | --- |

B.

De fem enskilda resultaten skall jämföras med det toleransintervall (± två procentenheter av den angivna fetthalten) som anges i artikel 2.1 b. Om skillnaden mellan det högsta och det lägsta värdet i de fem enskilda resultaten är fyra procentenheter eller mindre, antas det att de krav som anges i artikel 2.1 b är uppfyllda.

Om det fastställts att produkten överensstämmer med kraven enligt A och B skall det parti som kontrolleras anses uppfylla de krav som anges i artikel 2.1 b, även om ett av de fem värdena inte ligger inom toleransintervallet ± två procentenheter.

---

BILAGA III

Produkter som avses i artikel 3.3

| Typ av produkt | Produktens sammansättning | Lägsta mjölkfetthalt |
| --- | --- | --- |
| Alkoholhaltigt smör (smör som innehåller alkoholhaltiga drycker) | Smör, alkoholhaltiga drycker, socker | 34 % |

Typ av produkt

Produktens sammansättning

Lägsta mjölkfetthalt

Alkoholhaltigt smör (smör som innehåller alkoholhaltiga drycker)

Smör, alkoholhaltiga drycker, socker

34 %

---

BILAGA IV

Upphävd förordning och en förteckning över ändringar av denna i kronologisk ordning

| Kommissionens förordning (EG) nr 577/97 | (EGT L 87, 2.4.1997, s. 3) |
| --- | --- |
| Kommissionens förordning (EG) nr 1278/97 | (EGT L 175, 3.7.1997, s. 6) |
| Kommissionens förordning (EG) nr 2181/97 | (EGT L 299, 4.11.1997, s. 1) |
| Kommissionens förordning (EG) nr 623/98 | (EGT L 85, 20.3.1998, s. 3) |
| Kommissionens förordning (EG) nr 1298/98 | (EGT L 180, 24.6.1998, s. 5) |
| Kommissionens förordning (EG) nr 2521/98 | (OJ L 315, 25.11.1998, s. 12) |
| Kommissionens förordning (EG) nr 568/1999 | (EGT L 70, 17.3.1999, s. 11) |

Kommissionens förordning (EG) nr 577/97

(EGT L 87, 2.4.1997, s. 3)

Kommissionens förordning (EG) nr 1278/97

(EGT L 175, 3.7.1997, s. 6)

Kommissionens förordning (EG) nr 2181/97

(EGT L 299, 4.11.1997, s. 1)

Kommissionens förordning (EG) nr 623/98

(EGT L 85, 20.3.1998, s. 3)

Kommissionens förordning (EG) nr 1298/98

(EGT L 180, 24.6.1998, s. 5)

Kommissionens förordning (EG) nr 2521/98

(OJ L 315, 25.11.1998, s. 12)

Kommissionens förordning (EG) nr 568/1999

(EGT L 70, 17.3.1999, s. 11)

---

BILAGA V

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) nr 577/97 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1–3 | Artikel 1–3 |
| Artikel 5 | — |
| Artikel 5a | — |
| — | Artikel 4 |
| Artikel 6 | Artikel 5 |
| Bilaga I–III | Bilaga I–III |
| — | Bilaga IV |
| — | Bilaga V |

Förordning (EG) nr 577/97

Denna förordning

Artikel 1–3

Artikel 1–3

Artikel 5

—

Artikel 5a

—

—

Artikel 4

Artikel 6

Artikel 5

Bilaga I–III

Bilaga I–III

—

Bilaga IV

—

Bilaga V

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 446/2007

av den 23 april 2007

om ändring av förordning (EG) nr 2273/2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1254/1999 när det gäller övervakning av priser på vissa nötkreatur på representativa gemenskapsmarknader

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1), särskilt artikel 41, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 2273/2002 (2) innehåller bestämmelser om registrering av priser för olika kategorier av nötkreatur på representativa marknader i medlemsstaterna. I bilagorna till förordningen finns föreskrifter för vilka uppgifter som skall lämnas för prisövervakningen avseende var och en av kategorierna. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 2273/2002 (2) innehåller bestämmelser om registrering av priser för olika kategorier av nötkreatur på representativa marknader i medlemsstaterna. I bilagorna till förordningen finns föreskrifter för vilka uppgifter som skall lämnas för prisövervakningen avseende var och en av kategorierna.

| (2) | Till följd av en begäran från Irland bör bilagorna I och II till förordning (EG) nr 2273/2002 ses över mot bakgrund av hur handeln med boskap går till i den medlemsstaten så att det kan säkras att prisövervakningen även i framtiden bygger på representativa marknader. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en begäran från Irland bör bilagorna I och II till förordning (EG) nr 2273/2002 ses över mot bakgrund av hur handeln med boskap går till i den medlemsstaten så att det kan säkras att prisövervakningen även i framtiden bygger på representativa marknader.

| (3) | Förordning (EG) nr 2273/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2273/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för nötkött. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för nötkött.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 2273/2002 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I skall punkt E.1 ersättas med följande:
  ”1.   Representativa marknader
  Minst två marknader” |
| --- | --- |

1.

I bilaga I skall punkt E.1 ersättas med följande:

”1.   Representativa marknader

Minst två marknader”

| 2. | I bilaga II skall punkt D.1 ersättas med följande:
  ”1.   Representativa marknader
  Minst två marknader” |
| --- | --- |

2.

I bilaga II skall punkt D.1 ersättas med följande:

”1.   Representativa marknader

Minst två marknader”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 347, 20.12.2002, s. 15. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2172/2003 (EUT L 326, 13.12.2003, s. 8).

2

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 447/2007

av den 23 april 2007

om ändring av förordning (EG) nr 1043/2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3448/93 av den 6 december 1993 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 8.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (2) har upphävts och ersatts av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (3). Flera bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 (4) bör ändras i överensstämmelse med detta, eftersom de fortfarande hänvisar till förordning (EG) nr 1260/2001. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (2) har upphävts och ersatts av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (3). Flera bestämmelser i kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 (4) bör ändras i överensstämmelse med detta, eftersom de fortfarande hänvisar till förordning (EG) nr 1260/2001.

| (2) | I artikel 3 i förordning (EG) nr 1043/2005 anges de basprodukter med vilka vissa jordbruksprodukter och därav bearbetade produkter skall jämställas då exportbidrag beviljas i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3 i förordning (EG) nr 1043/2005 anges de basprodukter med vilka vissa jordbruksprodukter och därav bearbetade produkter skall jämställas då exportbidrag beviljas i enlighet med den förordningen.

| (3) | Produkter som skall jämställas med mjölkpulver (produktgrupp 3) anges i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1043/2005. Enligt artikel 3.4 andra stycket kan dock den behöriga myndigheten på begäran av den berörda parten jämställa de produkter som anges i det stycket med en kombination av skummjölkspulver (produktgrupp 2), vad gäller den fettfria torrsubstansen, eller smör (produktgrupp 6), vad gäller mjölkfettet, då bidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Produkter som skall jämställas med mjölkpulver (produktgrupp 3) anges i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1043/2005. Enligt artikel 3.4 andra stycket kan dock den behöriga myndigheten på begäran av den berörda parten jämställa de produkter som anges i det stycket med en kombination av skummjölkspulver (produktgrupp 2), vad gäller den fettfria torrsubstansen, eller smör (produktgrupp 6), vad gäller mjölkfettet, då bidraget fastställs.

| (4) | Den snabba sänkningen av bidragssatserna för mjölkpulver och skummjölkspulver i förhållande till bidragssatsen för smör kan leda till att aktörer i större utsträckning kommer att vilja tillämpa bestämmelserna i artikel 3.4 andra stycket för att begära bidrag för mjölkfett i produkter som i normala fall skulle ha jämställts med mjölkpulver. Denna risk kan leda till att ett högre bidrag betalas för jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I än vad som skulle betalas för dessa produkter om de exporterades utan bearbetning, och är därför inte förenlig med rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (5), särskilt artikel 31.1 andra stycket. |
| --- | --- |

(4)

Den snabba sänkningen av bidragssatserna för mjölkpulver och skummjölkspulver i förhållande till bidragssatsen för smör kan leda till att aktörer i större utsträckning kommer att vilja tillämpa bestämmelserna i artikel 3.4 andra stycket för att begära bidrag för mjölkfett i produkter som i normala fall skulle ha jämställts med mjölkpulver. Denna risk kan leda till att ett högre bidrag betalas för jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I än vad som skulle betalas för dessa produkter om de exporterades utan bearbetning, och är därför inte förenlig med rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (5), särskilt artikel 31.1 andra stycket.

| (5) | Artikel 3.4 andra stycket i förordning (EG) nr 1043/2005 bör därför utgå, utan att det påverkar möjligheten att införa en liknande åtgärd om risken försvinner. I de fall då exportbidragssatserna för mjölkpulver sänkts till noll i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 61/2007 av den 25 januari 2007 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter (6), med verkan från och med den 26 januari 2007, kan vissa medlemsstater dock redan ha ansett att det inte längre är ändamålsenligt att godkänna nya ansökningar från aktörer som vill tillämpa undantaget i artikel 3.4 andra stycket i förordning (EG) nr 1043/2005. I syfte att harmonisera medlemsstaternas svar på ansökningar efter den 26 januari 2007 bör ett särskilt datum fastslås efter vilket medlemsstaterna inte får godkänna nya ansökningar om jämställande enligt den bestämmelsen. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 3.4 andra stycket i förordning (EG) nr 1043/2005 bör därför utgå, utan att det påverkar möjligheten att införa en liknande åtgärd om risken försvinner. I de fall då exportbidragssatserna för mjölkpulver sänkts till noll i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 61/2007 av den 25 januari 2007 om exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter (6), med verkan från och med den 26 januari 2007, kan vissa medlemsstater dock redan ha ansett att det inte längre är ändamålsenligt att godkänna nya ansökningar från aktörer som vill tillämpa undantaget i artikel 3.4 andra stycket i förordning (EG) nr 1043/2005. I syfte att harmonisera medlemsstaternas svar på ansökningar efter den 26 januari 2007 bör ett särskilt datum fastslås efter vilket medlemsstaterna inte får godkänna nya ansökningar om jämställande enligt den bestämmelsen.

| (6) | Enligt artikel 43 i förordning (EG) nr 1043/2005 gäller ansökningar om andra bidragslicenser än sådana som gäller livsmedelsbistånd enbart om en säkerhet som uppgår till 25 % av det begärda beloppet har ställts. Säkerheten ställs för att garantera att licensinnehavaren ansöker om ett bidrag som motsvarar det belopp för vilket licensen utfärdats när det gäller varor som exporterats under bidragslicensens giltighetsperiod. Säkerhetssatsen fastställdes vid en tidpunkt då antalet licensansökningar var långt större än det antal som kunde beviljas. Till följd av att de bidragssatser som kan betalas för jordbruksprodukter som exporterats i form av varor som inte omfattas av bilaga I stadigt sjunkit har antalet licensansökningar minskat drastiskt. Därför har risken att aktörer lämnar in ansökningar i spekulativt syfte minskat. Säkerhetssatsen kan därför sänkas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 43 i förordning (EG) nr 1043/2005 gäller ansökningar om andra bidragslicenser än sådana som gäller livsmedelsbistånd enbart om en säkerhet som uppgår till 25 % av det begärda beloppet har ställts. Säkerheten ställs för att garantera att licensinnehavaren ansöker om ett bidrag som motsvarar det belopp för vilket licensen utfärdats när det gäller varor som exporterats under bidragslicensens giltighetsperiod. Säkerhetssatsen fastställdes vid en tidpunkt då antalet licensansökningar var långt större än det antal som kunde beviljas. Till följd av att de bidragssatser som kan betalas för jordbruksprodukter som exporterats i form av varor som inte omfattas av bilaga I stadigt sjunkit har antalet licensansökningar minskat drastiskt. Därför har risken att aktörer lämnar in ansökningar i spekulativt syfte minskat. Säkerhetssatsen kan därför sänkas i enlighet med detta.

| (7) | I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1043/2005 ingår uppgifter på tjugoen av gemenskapens tjugotre språk. Bilagan bör också innehålla uppgifter på de två övriga språken, dvs. iriska och maltesiska. |
| --- | --- |

(7)

I bilaga VIII till förordning (EG) nr 1043/2005 ingår uppgifter på tjugoen av gemenskapens tjugotre språk. Bilagan bör också innehålla uppgifter på de två övriga språken, dvs. iriska och maltesiska.

| (8) | Förordning (EG) nr 1043/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 1043/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Förvaltningskommittén för övergripande frågor rörande handeln med bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande hade bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för övergripande frågor rörande handeln med bearbetade jordbruksprodukter som inte omfattas av bilaga I lämnade inget yttrande inom den tid som kommitténs ordförande hade bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1043/2005 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 skall ändras på följande sätt:






  a) | I det första stycket skall ”förordning (EG) nr 1260/2001” ersättas med:
  ”förordning (EG) nr 318/2006 (7) |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1.1 skall ändras på följande sätt:

a)

I det första stycket skall ”förordning (EG) nr 1260/2001” ersättas med:

”förordning (EG) nr 318/2006 (7)

| b) | I det andra stycket skall punkt c ersättas med följande:






  ”c) | Bilaga VII till förordning (EG) nr 318/2006.” |
| --- | --- | --- |

b)

I det andra stycket skall punkt c ersättas med följande:

”c)

Bilaga VII till förordning (EG) nr 318/2006.”

| 2. | Artikel 3 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 4 skall det andra stycket utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 4 skall det andra stycket utgå.

| b) | Punkt 8 skall ändras på följande sätt:






  i) | I inledningsfrasen skall ”förordning (EG) nr 1260/2001” ersättas med ”förordning (EG) nr 318/2006”. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 8 skall ändras på följande sätt:

i)

I inledningsfrasen skall ”förordning (EG) nr 1260/2001” ersättas med ”förordning (EG) nr 318/2006”.

| ii) | Punkterna c och d skall ersättas med följande:






  ”c) | De produkter som anges i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 318/2006, med undantag av blandningar som delvis erhållits utgående från produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1784/2003. |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkterna c och d skall ersättas med följande:

”c)

De produkter som anges i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 318/2006, med undantag av blandningar som delvis erhållits utgående från produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1784/2003.

| d) | De produkter som anges i artikel 1.1 d och g i förordning (EG) nr 318/2006, med undantag av blandningar som delvis erhållits utgående från produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1784/2003.” |
| --- | --- |

d)

De produkter som anges i artikel 1.1 d och g i förordning (EG) nr 318/2006, med undantag av blandningar som delvis erhållits utgående från produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1784/2003.”

| 3. | I artikel 43 första stycket skall ”25 %” ändras till ”15 %”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 43 första stycket skall ”25 %” ändras till ”15 %”.

| 4. | I artikel 44.4 första stycket skall ”25 %” ändras till ”15 %”. |
| --- | --- |

4.

I artikel 44.4 första stycket skall ”25 %” ändras till ”15 %”.

| 5. | I bilaga II skall fotnot 4 rörande kolumn 6 ”Socker, melass eller isoglukos” ersättas med följande:






  ”(4) | Rådets förordning (EG) nr 318/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 1).” |
| --- | --- | --- |

5.

I bilaga II skall fotnot 4 rörande kolumn 6 ”Socker, melass eller isoglukos” ersättas med följande:

”(4)

Rådets förordning (EG) nr 318/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 1).”

| 6. | I bilaga III under beskrivningen för KN-nummer 2905 43 00 Mannitol skall det första stycket ersättas med följande:
  ”Framställt av sackaros i enlighet med förordning (EG) nr 318/2006.” |
| --- | --- |

6.

I bilaga III under beskrivningen för KN-nummer 2905 43 00 Mannitol skall det första stycket ersättas med följande:

”Framställt av sackaros i enlighet med förordning (EG) nr 318/2006.”

| 7. | Bilaga VIII skall ändras på följande sätt:






  a) | Efter uppgiften på franska skall följande strecksats införas:






  ”— | på iriska: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Bilaga VIII skall ändras på följande sätt:

a)

Efter uppgiften på franska skall följande strecksats införas:

”—

på iriska: cearta arna n-aistriú ar ais chuig an sealbhóir ainmniúil ar an [dáta]”

| b) | Efter uppgiften på ungerska skall följande strecksats införas:






  ”— | på maltesiska: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]” |
| --- | --- | --- |

b)

Efter uppgiften på ungerska skall följande strecksats införas:

”—

på maltesiska: drittijiet li jkunu trasferiti lura lid-detentur titulari fid- [data]”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3.4 andra stycket i förordning (EG) nr 1043/2005 skall dock fortsätta att tillämpas på de produkter som med den behöriga myndighetens samtycke jämställts i enlighet med den bestämmelsen före den 17 februari 2007 och som exporterats enligt bidragslicenser för vilka förutfastställelse begärdes i enlighet med artikel 29 i den förordningen före den 1 mars 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 april 2007.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 318, 20.12.1993, s. 18. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2580/2000 (EGT L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 247/2007 (EUT L 69, 9.3.2007, s. 3).

3

(4)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1792/2006 (EUT L 362, 20.12.2006, s. 1).

4

(5)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

5

(6)  EUT L 19, 26.1.2007, s. 8.

6

(7)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.”

7

---

DIREKTIV

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/34

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2007/25/EG

av den 23 april 2007

om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb som verksamma ämnen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) fastställs närmare bestämmelser för genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG tillsammans med en förteckning över de verksamma ämnen som skall utvärderas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) fastställs närmare bestämmelser för genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG tillsammans med en förteckning över de verksamma ämnen som skall utvärderas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb.

| (2) | Effekterna av dessa verksamma ämnen på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För dimetoat utsågs Förenade kungariket till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 4 augusti 2004. Tyskland var den rapporterande medlemsstaten för dimetomorf och metribuzin och alla relevanta upplysningar lämnades den 11 juni 2004 respektive den 23 augusti 2004. Sverige var den rapporterande medlemsstaten för glufosinat och alla relevanta upplysningar lämnades den 3 januari 2003. För fosmet var den rapporterande medlemsstaten Spanien och alla relevanta upplysningar lämnades den 23 augusti 2004. För propamokarb utsågs Irland till rapporterande medlemsstat och alla relevanta upplysningar lämnades den 5 oktober 2004. |
| --- | --- |

(2)

Effekterna av dessa verksamma ämnen på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som har föreslagits av anmälaren. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För dimetoat utsågs Förenade kungariket till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 4 augusti 2004. Tyskland var den rapporterande medlemsstaten för dimetomorf och metribuzin och alla relevanta upplysningar lämnades den 11 juni 2004 respektive den 23 augusti 2004. Sverige var den rapporterande medlemsstaten för glufosinat och alla relevanta upplysningar lämnades den 3 januari 2003. För fosmet var den rapporterande medlemsstaten Spanien och alla relevanta upplysningar lämnades den 23 augusti 2004. För propamokarb utsågs Irland till rapporterande medlemsstat och alla relevanta upplysningar lämnades den 5 oktober 2004.

| (3) | Utvärderingsrapporterna har granskats av medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och de lades fram för kommissionen den 14 mars 2005 om glufosinat, den 12 maj 2006 om fosmet och propamokarb, den 23 juni 2006 om dimetoat och dimetomorf och den 28 juli 2006 om metribuzin, i form av myndighetens vetenskapliga rapporter (4). Medlemsstaterna och kommissionen har granskat rapporterna i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och de godkändes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapporter om dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb. |
| --- | --- |

(3)

Utvärderingsrapporterna har granskats av medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och de lades fram för kommissionen den 14 mars 2005 om glufosinat, den 12 maj 2006 om fosmet och propamokarb, den 23 juni 2006 om dimetoat och dimetomorf och den 28 juli 2006 om metribuzin, i form av myndighetens vetenskapliga rapporter (4). Medlemsstaterna och kommissionen har granskat rapporterna i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och de godkändes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapporter om dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb.

| (4) | Av de olika undersökningar som gjorts har det framgått att växtskyddsmedel som innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb i allmänhet kan antas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapporter. Dessa verksamma ämnen bör därför införas i bilaga I så att godkännanden för de växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med direktivet i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Av de olika undersökningar som gjorts har det framgått att växtskyddsmedel som innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb i allmänhet kan antas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapporter. Dessa verksamma ämnen bör därför införas i bilaga I så att godkännanden för de växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med direktivet i fråga.

| (5) | Utan att det påverkar den slutsatsen bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter avseende dimetoat, glufosinat, metribuzin och fosmet. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Det är därför skäligt att kräva att dimetoat, glufosinat, metribuzin och fosmet skall genomgå ytterligare test som kan bekräfta riskbedömningen i fråga om vissa aspekter och att de anmälande företagen skall inkomma med sådana undersökningar. |
| --- | --- |

(5)

Utan att det påverkar den slutsatsen bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter avseende dimetoat, glufosinat, metribuzin och fosmet. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för införandet av ett ämne i bilaga I. Det är därför skäligt att kräva att dimetoat, glufosinat, metribuzin och fosmet skall genomgå ytterligare test som kan bekräfta riskbedömningen i fråga om vissa aspekter och att de anmälande företagen skall inkomma med sådana undersökningar.

| (6) | Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att följa av införandet. |
| --- | --- |

(6)

Innan ett verksamt ämne införs i bilaga I bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att följa av införandet.

| (7) | Utan att det påverkar de förpliktelser som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna medges en tidsfrist om sex månader efter införandet för att på nytt granska befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb i syfte att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG är uppfyllda, särskilt kraven i artikel 13 och de relevanta villkoren i bilaga I. Medlemsstaterna bör, där det är lämpligt, ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Med avvikelse från ovanstående tidsfrist bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen i enlighet med bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Utan att det påverkar de förpliktelser som enligt direktiv 91/414/EEG följer av införandet av ett verksamt ämne i bilaga I, bör medlemsstaterna medges en tidsfrist om sex månader efter införandet för att på nytt granska befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb i syfte att se till att kraven i direktiv 91/414/EEG är uppfyllda, särskilt kraven i artikel 13 och de relevanta villkoren i bilaga I. Medlemsstaterna bör, där det är lämpligt, ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden enligt bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. Med avvikelse från ovanstående tidsfrist bör en längre period medges för inlämnande och bedömning av den fullständiga dokumentationen i enlighet med bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna i direktiv 91/414/EEG.

| (8) | När verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 (5) tidigare har införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG har det visat sig att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av de skyldigheter som innehavarna av befintliga godkännanden har när det gäller tillgången till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter framstår det därför som nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt den att kontrollera att innehavaren av ett godkännande har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv som hittills har antagits om ändring av bilaga I. |
| --- | --- |

(8)

När verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 (5) tidigare har införts i bilaga I till direktiv 91/414/EEG har det visat sig att svårigheter kan uppstå vid tolkningen av de skyldigheter som innehavarna av befintliga godkännanden har när det gäller tillgången till uppgifter. För att undvika ytterligare svårigheter framstår det därför som nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt den att kontrollera att innehavaren av ett godkännande har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att några nya krav ställs på medlemsstaterna eller på innehavarna av godkännanden i förhållande till de direktiv som hittills har antagits om ändring av bilaga I.

| (9) | Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

Åtgärderna i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 91/414/EEG skall ändras på det sätt som anges i bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall senast den 31 mars 2008 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 april 2008.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

1.   Om så krävs skall medlemsstaterna i enlighet med direktiv 91/414/EEG ändra eller återkalla befintliga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb som verksamt ämne senast den 31 mars 2008.

Före detta datum skall medlemsstaterna särskilt ha kontrollerat att de krav i bilaga I till direktivet som gäller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet och propamokarb har uppfyllts, med undantag av de krav i del B i förteckningen som rör detta verksamma ämne, och att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet i enlighet med villkoren i artikel 13 i samma direktiv.

2.   Oavsett vad som sägs i punkt 1 skall medlemsstaterna för varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet eller propamokarb antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen, som alla senast den 30 september 2007 förtecknats i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, ta upp medlet till ny prövning i överensstämmelse med de enhetliga principer som föreskrivs i bilaga VI till direktiv 91/414/EEG, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till det direktivet och med hänsyn till del B i den post i samma direktivs bilaga I som rör dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet eller propamokarb. På grundval av denna prövning skall medlemsstaterna fastställa om medlet uppfyller de villkor som anges i artikel 4.1 b, c, d och e i direktiv 91/414/EEG.

Därefter skall medlemsstaterna

| a) | om en produkt innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet eller propamokarb som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 30 september 2011 ändra eller återkalla godkännandet, eller |
| --- | --- |

a)

om en produkt innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet eller propamokarb som enda verksamma ämne, om så krävs, senast den 30 september 2011 ändra eller återkalla godkännandet, eller

| b) | om en produkt innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet eller propamokarb som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 30 september 2011 eller vid det datum som fastställts för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv som inför det berörda ämnet eller de berörda ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste. |
| --- | --- |

b)

om en produkt innehåller dimetoat, dimetomorf, glufosinat, metribuzin, fosmet eller propamokarb som ett av flera verksamma ämnen, om så krävs, ändra eller återkalla godkännandet senast den 30 september 2011 eller vid det datum som fastställts för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i det eller de direktiv som inför det berörda ämnet eller de berörda ämnena i bilaga I till direktiv 91/414/EEG, beroende på vilket datum som är det senaste.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft den 1 oktober 2007.

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 april 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/21/EG (EUT L 97, 12.4.2007, s. 42).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (färdigställd den 14 mars 2005).

4

EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate (färdigställd den 14 mars 2005).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (färdigställd den 12 maj 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 75, 1-72, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (färdigställd den 12 maj 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (färdigställd den 12 maj 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 78, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propamocarb (färdigställd den 12 maj 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (färdigställd den 23 juni 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 84, 1-102, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethoate (färdigställd den 23 juni 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (färdigställd den 23 juni 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 82, 1-69, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dimethomorph (färdigställd den 23 juni 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (färdigställd den 28 juli 2006).

EFSA Scientific Report (2006) 88, 1-74, Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metribuzin (färdigställd den 28 juli 2006).

(5)  EGT L 366, 15.12.1992, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2266/2000 (EGT L 259, 13.10.2000, s. 27).

5

---

BILAGA

Följande post skall läggas till i slutet av tabellen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG:

| Nr | Trivialnamn, identifikationsnummer | IUPAC-namn | Renhetsgrad (1) | Ikraftträdande | Införande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”155 | Dimetoat
  CAS-nr 60-51-5
  CIPAC-nr 59 | O,O-dimetyl-S-(N-metylkarbamoylmetyl)ditiofosfat 2-dimetoxi-fosfinotioyltio-N-metylacetamid | ≥ 950 g/kg
  Föroreningar:






  — | ometoat: högst 2 g/kg |

Nr

Trivialnamn, identifikationsnummer

IUPAC-namn

Renhetsgrad (1)

Ikraftträdande

Införande till och med

Särskilda bestämmelser

”155

Dimetoat

CAS-nr 60-51-5

CIPAC-nr 59

O,O-dimetyl-S-(N-metylkarbamoylmetyl)ditiofosfat 2-dimetoxi-fosfinotioyltio-N-metylacetamid

≥ 950 g/kg

Föroreningar:

—

ometoat: högst 2 g/kg

| — | Isodimetoat: högst 3 g/kg |
| --- | --- |

—

Isodimetoat: högst 3 g/kg

1 oktober 2007

30 september 2017

Del A

Får godkännas endast för användning som insekticid.

Del B

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall slutsatserna i granskningsrapporten om dimetoat beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 24 november 2006.

Vid den samlade bedömningen skall medlemsstaterna särskilt beakta följande:

| — | Skyddet för fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och andra leddjur som inte är målarter. Villkoren för godkännande skall inbegripa riskreducerande åtgärder, där detta är lämpligt, t.ex. buffertzoner, avrinning och dränering till ytvattnet. |
| --- | --- |

—

Skyddet för fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer och andra leddjur som inte är målarter. Villkoren för godkännande skall inbegripa riskreducerande åtgärder, där detta är lämpligt, t.ex. buffertzoner, avrinning och dränering till ytvattnet.

| — | Konsumenternas exponering via kosten. |
| --- | --- |

—

Konsumenternas exponering via kosten.

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

Berörda medlemsstater skall begära in ytterligare undersökningar för att bekräfta den långsiktiga bedömningen av risken för fåglar, däggdjur och leddjur som inte är målarter, samt en toxikologisk bedömning av eventuell förekomst av metaboliter i grödor.

De skall se till att den som har begärt att dimetoat införs i den här bilagan inkommer med sådana undersökningar till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

156

Dimetomorf

CAS-nr 110488-70-5

CIPAC-nr 483

(E,Z)4-[3-(4-klorfenyl)-3(3,4-dimetoxifenyl)akryloyl]morfolin

≥ 965 g/kg

1 oktober 2007

30 september 2017

Del A

Får godkännas endast för användning som fungicid.

Del B

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall slutsatserna i granskningsrapporten om dimetomorf beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 24 november 2006.

Vid den samlade bedömningen skall medlemsstaterna särskilt beakta följande:

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Godkända användningsvillkor skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Godkända användningsvillkor skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

| — | Skyddet för fåglar, däggdjur och vattenlevande organismer. |
| --- | --- |

—

Skyddet för fåglar, däggdjur och vattenlevande organismer.

Villkoren för godkännande bör vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder.

157

Glufosinat

CAS-nr 77182-82-2

CIPAC-nr 437.007

ammonium(DL)-homoalanin-4-yl(metyl)fosfinat

950 g/kg

1 oktober 2007

30 september 2017

Del A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

Del B

När medlemsstaterna bedömer ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel som innehåller glufosinat för annan användning än äppelodlingar, avseende användarens eller konsumentens exponering, skall de särskilt beakta villkoren i artikel 4.1 b samt se till att alla nödvändiga uppgifter lämnats innan ett sådant godkännande meddelas.

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall slutsatserna i granskningsrapporten om glufosinat beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 24 november 2006. Vid den samlade bedömningen skall medlemsstaterna särskilt beakta följande:

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet och personer som befinner sig på platsen. Villkoren för godkännande skall vid behov inbegripa skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet och personer som befinner sig på platsen. Villkoren för godkännande skall vid behov inbegripa skyddsåtgärder.

| — | Risk för att grundvattnet kan förorenas när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

—

Risk för att grundvattnet kan förorenas när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- eller klimatförhållanden.

| — | Skyddet av däggdjur, leddjur och växter som inte är målarter. |
| --- | --- |

—

Skyddet av däggdjur, leddjur och växter som inte är målarter.

Villkoren för godkännande bör vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder.

Berörda medlemsstater skall begära in ytterligare undersökningar som bekräftar riskbedömningen för däggdjur och leddjur som inte är målarter i äppelodlingar. De skall se till att den som har begärt att glufosinat införs i den här bilagan inkommer med sådana undersökningar till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

158

Metribuzin

CAS-nr 21087-64-9

CIPAC-nr 283

4-amino-6-tert-butyl-3-metyltio-1,2,4-triazin-5(4H)-on

≥ 910 g/kg

1 oktober 2007

30 september 2017

Del A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

Del B

När medlemsstaterna bedömer ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel som innehåller metribuzin för annan användning än som selektiv herbicid efter groning av potatis, skall de särskilt beakta villkoren i artikel 4.1 b samt se till att alla nödvändiga uppgifter lämnats innan ett sådant godkännande meddelas.

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall slutsatserna i granskningsrapporten om metribuzin beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 24 november 2006.

Vid den samlade bedömningen skall medlemsstaterna särskilt beakta följande:

| — | Skyddet för alger, vattenväxter och växter som inte är målarter utanför det behandlade området. Villkoren för godkännande skall, vid behov, inbegripa riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Skyddet för alger, vattenväxter och växter som inte är målarter utanför det behandlade området. Villkoren för godkännande skall, vid behov, inbegripa riskreducerande åtgärder.

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

De berörda medlemsstaterna skall begära in ytterligare uppgifter som bekräftar riskbedömningen för grundvatten. De skall se till att de anmälande företag på vars förfrågan metribuzin införts i den här bilagan inkommer med sådana studier till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

159

Fosmet

CAS-nr 732-11-6

CIPAC-nr 318

O,O-dimetyl S-ftalimidometyl fosforoditioat; N-(dimetoxifosfinotioyltiometyl)fatalimid

≥ 950 g/kg

Föroreningar:

| — | fosmetoxon: högst 0,8 g/kg |
| --- | --- |

—

fosmetoxon: högst 0,8 g/kg

| — | isofosmet: högst 0,4 g/kg |
| --- | --- |

—

isofosmet: högst 0,4 g/kg

1 oktober 2007

30 september 2017

Del A

Får godkännas endast för användning som insekticid och akaricid.

Del B

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall slutsatserna i granskningsrapporten om fosmet beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 24 november 2006.

Vid den samlade bedömningen skall medlemsstaterna särskilt beakta följande:

| — | Skyddet för fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och andra leddjur som inte är målarter. Villkoren för godkännande skall inbegripa riskreducerande åtgärder, där detta är lämpligt, t.ex. buffertzoner, avrinning och dränering till ytvattnet. |
| --- | --- |

—

Skyddet för fåglar, däggdjur, vattenlevande organismer, bin och andra leddjur som inte är målarter. Villkoren för godkännande skall inbegripa riskreducerande åtgärder, där detta är lämpligt, t.ex. buffertzoner, avrinning och dränering till ytvattnet.

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning och andningsskydd. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för användning skall innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning och andningsskydd.

Berörda medlemsstater skall begära in ytterligare undersökningar som bekräftar riskbedömningen för fåglar (akut risk) och däggdjur (långsiktig risk). De skall se till att den som har begärt att fosmet införs i den här bilagan inkommer med sådana undersökningar till kommissionen senast två år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

160

Propamokarb

CAS-nr 24579-73-5

CIPAC-nr 399

propyl-3-(dimetylamino) propylkarbamat

≥ 920 g/kg

1 oktober 2007

30 september 2017

Del A

Får godkännas endast för användning som fungicid.

Del B

När medlemsstaterna bedömer ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel som innehåller propamokarb för andra användningsområden än bladbesprutning, skall de särskilt beakta villkoren i artikel 4.1 b avseende arbetstagares exponering samt se till att alla nödvändiga uppgifter lämnats innan ett sådant godkännande beviljas.

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI skall slutsatserna i granskningsrapporten om propamokarb beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 24 november 2006.

Vid den samlade bedömningen skall medlemsstaterna särskilt beakta följande:

| — | Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för godkännande bör vid behov inbegripa skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Säkerheten för de personer som hanterar växtskyddsmedlet. Villkoren för godkännande bör vid behov inbegripa skyddsåtgärder.

| — | Överföring av resthalter i jord till växelbruk eller efterföljande grödor. |
| --- | --- |

—

Överföring av resthalter i jord till växelbruk eller efterföljande grödor.

| — | Skyddet av ytvatten och grundvatten i känsliga områden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av ytvatten och grundvatten i känsliga områden.

| — | Skyddet för fåglar, däggdjur och vattenlevande organismer. Villkoren för godkännande skall vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder.” |
| --- | --- |

—

Skyddet för fåglar, däggdjur och vattenlevande organismer. Villkoren för godkännande skall vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  En detaljerad beskrivning av varje verksamt ämne återfinns i granskningsrapporten för ämnet i fråga.

1

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/43

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 mars 2007

om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering

(2007/241/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 170 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3, första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2006 i enlighet med rådets beslut om undertecknande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete (2), med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2006 i enlighet med rådets beslut om undertecknande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete (2), med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt.

| (2) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet är bifogat detta beslut (3).

Artikel 2

Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 12.1 i avtalet (4).

Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2007.

På rådets vägnar

P. STEINBRÜCK

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 1 februari 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Se sidan 44 i detta nummer av EUT.

2

(3)  Se sidan 44 i detta nummer av EUT.

3

(4)  Dagen för ikraftträdandet kommer av rådets generalsekretariat att offentliggöras i EUT.

4

---

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

(nedan kallad ”gemenskapen”) och

REPUBLIKEN KOREAS REGERING

(Republiken Korea nedan kallad ”Sydkorea”),

nedan gemensamt kallade ”parterna”,

SOM BEAKTAR att gemenskapen och Sydkorea bedriver forskning, teknisk utveckling och demonstration på en rad områden av gemensamt intresse, och som är medvetna om den vetenskapliga kunskapens snabba expansion och dess viktiga bidrag till främjandet av bilateralt och internationellt samarbete,

SOM ÖNSKAR utvidga det vetenskapliga och tekniska samarbetet på en rad områden av gemensamt intresse genom att skapa ett produktivt partnerskap för fredliga ändamål och ömsesidiga fördelar,

SOM KONSTATERAR att ett sådant samarbete liksom tillämpningen av dess resultat kommer att gagna parternas ekonomiska och sociala utveckling, och

SOM ÖNSKAR skapa en formell ram för de övergripande samarbetsverksamheter som skall öka samverkan inom ”vetenskap och teknik” mellan parterna,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och principer

1.   Enligt detta avtal skall parterna uppmuntra, utveckla och underlätta samarbetsverksamheter inom vetenskap och teknik för fredliga ändamål, i enlighet med såväl avtalet som båda parters lagar och förordningar.

2.   Samarbetsverksamheterna skall inom ramen för detta avtal bedrivas på grundval av följande principer:

| a) | Ömsesidiga och likvärdiga bidrag och fördelar. |
| --- | --- |

a)

Ömsesidiga och likvärdiga bidrag och fördelar.

| b) | Ömsesidig tillgång för parternas gästforskare till respektive parts program, projekt och anläggningar för forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

b)

Ömsesidig tillgång för parternas gästforskare till respektive parts program, projekt och anläggningar för forskning och teknisk utveckling.

| c) | Utbyte utan dröjsmål av information som kan vara av intresse för samarbetsverksamheterna. |
| --- | --- |

c)

Utbyte utan dröjsmål av information som kan vara av intresse för samarbetsverksamheterna.

| d) | Främjande av ett kunskapsbaserat samhälle för att gynna båda parters sociala och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

d)

Främjande av ett kunskapsbaserat samhälle för att gynna båda parters sociala och ekonomiska utveckling.

| e) | Skydd av immateriella rättigheter enligt bilaga II till detta avtal. |
| --- | --- |

e)

Skydd av immateriella rättigheter enligt bilaga II till detta avtal.

Artikel 2

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

1.   direkta samarbetsverksamheter: samarbetsverksamheter mellan parterna.

2.   indirekta samarbetsverksamheter: verksamheter mellan rättssubjekt etablerade i Sydkorea och i gemenskapen, genom att sydkoreanska rättssubjekt deltar i gemenskapens ramprogram enligt artikel 166 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat ”ramprogrammet”) och att rättssubjekt etablerade i gemenskapen deltar i sydkoreanska forskningsprogram eller projekt inom vetenskap och teknik liknande dem som omfattas av ramprogrammet.

3.   samarbetsverksamheter: omfattar både direkta och indirekta samarbetsverksamheter.

4.   rättssubjekt: en fysisk eller juridisk person som bildats i enlighet med den nationella lagstiftning som gäller där den har etablerats, eller i enlighet med gemenskapens lagstiftning, och som har rättskapacitet och förmåga att i eget namn ha alla slags rättigheter och skyldigheter.

Artikel 3

Samarbetsverksamheter

1.   De direkta samarbetsverksamheterna enligt detta avtal får omfatta följande:

| a) | Sammanträden av olika slag, däribland expertmöten, för att diskutera och utbyta information om vetenskapliga och tekniska ämnen av allmän eller specifik art samt identifiera program och projekt för forskning och teknisk utveckling som kan bedrivas inom samarbetet. |
| --- | --- |

a)

Sammanträden av olika slag, däribland expertmöten, för att diskutera och utbyta information om vetenskapliga och tekniska ämnen av allmän eller specifik art samt identifiera program och projekt för forskning och teknisk utveckling som kan bedrivas inom samarbetet.

| b) | Utbyte av information om verksamheter, riktlinjer, metoder, lagar och förordningar om forskning och utveckling. |
| --- | --- |

b)

Utbyte av information om verksamheter, riktlinjer, metoder, lagar och förordningar om forskning och utveckling.

| c) | Besök och utbyte av forskare, teknisk personal och andra experter inom allmänna eller specifika områden. |
| --- | --- |

c)

Besök och utbyte av forskare, teknisk personal och andra experter inom allmänna eller specifika områden.

| d) | Genomförande av samarbetsprojekt och program som den gemensamma kommitté som nämns i artikel 6 kan besluta om i enlighet med parternas respektive lagar och förordningar. |
| --- | --- |

d)

Genomförande av samarbetsprojekt och program som den gemensamma kommitté som nämns i artikel 6 kan besluta om i enlighet med parternas respektive lagar och förordningar.

| e) | Andra former av samarbete inom vetenskap och teknik som den gemensamma kommitté som nämns i artikel 6 kan besluta om i enlighet med parternas respektive lagar och förordningar. |
| --- | --- |

e)

Andra former av samarbete inom vetenskap och teknik som den gemensamma kommitté som nämns i artikel 6 kan besluta om i enlighet med parternas respektive lagar och förordningar.

2.   I syfte att utveckla direkta samarbetsverksamheter, och om inte annat sägs i bilagorna till detta avtal, får varje rättssubjekt som är etablerat i Sydkorea eller i gemenskapen delta i forskningsprogram eller projekt som bedrivs av den andra parten och som är öppna för dess rättssubjekt, i enlighet med parternas respektive lagar och förordningar.

Artikel 4

Genomförandeförfaranden

1.   Parterna får ingå genomförandeavtal, i vilket villkor och förfaranden för samarbetsverksamheter enligt samarbetsavtalet fastställs.

2.   Varje part får delegera genomförandet av parternas vetenskapliga och tekniska samarbetsverksamheter till särskilda institutioner för ett direkt genomförande eller till stöd för vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan parterna.

3.   Vetenskapliga och tekniska samarbetsverksamheter, som inte baseras på särskilda avtal som har uppmuntrats, utvecklats eller underlättats av parterna, och som har påbörjats men inte slutförts den dag då detta avtal träder i kraft, skall samma dag införlivas i avtalet.

Artikel 5

Fördjupat samarbete

1.   Parterna skall göra sitt yttersta för att bevilja de rättssubjekt som bedriver samarbetsverksamheter enligt detta avtal erforderliga resurser för att underlätta såväl de deltagande forskarnas arbete och besök som in- och utförsel från deras territorium av material, data och utrustning avsedda för användning i dessa samarbetsverksamheter.

2.   Enligt avtalet får parterna tillåta, om så är lämpligt och för fredliga ändamål, att forskare och organisationer från alla sektorer inom forskarsamhället, däribland den privata sektorn, deltar i samarbetsverksamheterna.

Artikel 6

Gemensamma kommittén

1.   Uppgiften att samordna och underlätta samarbetsverksamheter enligt detta avtal skall på Sydkoreas vägnar skötas av Sydkoreas ministerier med ansvar för vetenskap och teknik och på gemenskapens vägnar av Europeiska kommissionens avdelningar (Generaldirektoratet för forskning) som skall uppträda som verkställande organ.

2.   De verkställande organen skall inrätta en gemensam kommitté för vetenskapligt och tekniskt samarbete (nedan kallad ”gemensamma kommittén”) för att säkerställa att avtalet genomförs effektivt. Den gemensamma kommittén skall bestå av officiella företrädare för respektive part och ordförandeskapet skall delas mellan företrädarna för båda parter. Den gemensamma kommittén skall i samförstånd anta sin arbetsordning.

3.   Den gemensamma kommittén skall ha följande uppgifter:

| 1. | Att utbyta synpunkter och information om vetenskapliga och tekniska policyfrågor. |
| --- | --- |

1.

Att utbyta synpunkter och information om vetenskapliga och tekniska policyfrågor.

| 2. | Att se över och diskutera samarbetsverksamheter och resultat inom ramen för detta avtal. |
| --- | --- |

2.

Att se över och diskutera samarbetsverksamheter och resultat inom ramen för detta avtal.

| 3. | Att ge parterna rekommendationer för avtalets genomförande, vilket kan omfatta att identifiera och föreslå samarbetsområden inom ramen för avtalet samt att uppmuntra genomförandet av dem. |
| --- | --- |

3.

Att ge parterna rekommendationer för avtalets genomförande, vilket kan omfatta att identifiera och föreslå samarbetsområden inom ramen för avtalet samt att uppmuntra genomförandet av dem.

| 4. | Att lämna en lägesrapport till parterna om hur långt samarbetet inom ramen för avtalet har nått och hur väl det fungerar. Rapporten skall överlämnas till den gemensamma kommittén EG–Sydkorea i enlighet med ramavtalet om handel och samarbete. |
| --- | --- |

4.

Att lämna en lägesrapport till parterna om hur långt samarbetet inom ramen för avtalet har nått och hur väl det fungerar. Rapporten skall överlämnas till den gemensamma kommittén EG–Sydkorea i enlighet med ramavtalet om handel och samarbete.

4.   Den gemensamma kommitténs beslut skall fattas i samförstånd.

5.   Varje part skall stå för sina egna utgifter, såsom kostnader för resor och uppehälle, i samband med den gemensamma kommitténs sammanträden. Alla andra kostnader som är knutna till dessa sammanträden skall betalas av den part som står som värd.

6.   Den gemensamma kommittén skall helst sammanträda årligen, varannan gång i Sydkorea och varannan gång i gemenskapen, enligt ett tidsschema som parterna gemensamt kommit överens om.

Artikel 7

Finansiering

1.   Avtalet skall genomföras under förutsättning att erforderliga medel finns tillgängliga och i enlighet med parternas lagar och förordningar.

2.   Kostnaderna för samarbetsverksamheterna inom ramen för detta avtal skall bäras enligt överenskommelse mellan parterna.

3.   När den ena partens samarbetsprogram innebär att ekonomiskt stöd för dessa verksamheter ges till deltagare från den andra parten, skall alla sådana anslag och ekonomiska eller andra bidrag från en part till deltagare från den andra parten undantas från skatter och tullar i enlighet med de lagar och förordningar som gäller inom respektive parts territorium vid den tidpunkt då sådana anslag och ekonomiska eller andra bidrag ges.

Artikel 8

Information och immateriella rättigheter

1.   Vetenskaplig och teknisk, ej skyddad, information som uppkommer i direkta samarbetsverksamheter får göras tillgänglig för allmänheten av endera parten genom gängse kanaler och i enlighet med allmänna förfaranden.

2.   Immateriella rättigheter och andra äganderätter som skapats eller introducerats under samarbetet inom ramen för detta avtal skall behandlas enligt bestämmelserna i bilaga II till detta avtal.

Artikel 9

Geografiskt tillämpningsområde

Detta avtal skall omfatta dels de territorier inom vilka fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen tillämpas, på de villkor som fastställs i fördraget, dels Sydkoreas territorium. Detta får inte förhindra att samarbetsverksamheter bedrivs på öppna havet, i yttre rymden eller på tredjelands territorium, i enlighet med internationell lag.

Artikel 10

Tvistlösning

1.   Bestämmelserna i detta avtal skall inte påverka de rättigheter och skyldigheter som följer av befintliga och/eller framtida samarbetsavtal mellan parterna eller mellan någon av gemenskapens medlemsstaters regeringar och Sydkoreas regering.

2.   Alla frågor eller tvister om tolkningen eller genomförandet av detta avtal skall lösas genom samråd mellan parterna.

Artikel 11

Bilagor

Bilagorna I (om bestämmelser och villkor för deltagande) och II (om immateriella rättigheter) utgör en integrerad del av detta avtal.

Artikel 12

Ikraftträdande och uppsägning

1.   Detta avtal träder i kraft den dag då parterna utväxlar diplomatiska noter och meddelar varandra att de av deras respektive interna förfaranden som är nödvändiga för avtalets ikraftträdande har avslutats.

2.   Detta avtal skall gälla under en femårperiod och skall därefter fortsätta att gälla förutsatt att det inte sägs upp av endera parten.

3.   Vid slutet av den inledande femårsperioden, eller vid vilken tidpunkt som helst därefter, får avtalet sägas upp. Den andra parten skall då underrättas skriftligen minst sex månader i förväg.

4.   Varje part får utvärdera det inom ramen för avtalet bedrivna samarbetet och dess resultat vart femte år. Parterna skall göra sitt yttersta för att underlätta utvärderingen för varandra och den utvärderande parten skall informera den andra parten om resultatet av utvärderingen.

5.   Detta avtal får ändras genom utväxling av diplomatiska noter om parterna är överens. Ändringarna skall träda i kraft enligt samma förfarande som beskrivs i punkt 1, om inte parterna enats om annat.

6.   Uppsägningen av detta avtal skall inte påverka de samarbetsverksamheter som satts i gång enligt avtalet och som inte slutförts vid tidpunkten för uppsägningen av detta. Den skall inte heller påverka de rättigheter och skyldigheter som följer av bilagorna till detta avtal.

TILL BEKRÄFTELSE HÄRAV har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade av Europeiska gemenskapen respektive Republiken Korea, skrivit under avtalet.

UPPRÄTTAT i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrasex i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och koreanska, vilka alla texter är lika giltiga.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Kominità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Communidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

Image

Por el Gobierno de la República de Corea

Za vládu Korejské republiky

For Republikken Koreas regering

Für die Regierung der Republik Korea

Korea Vabariigi Valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Κορέας

For the Government of the Republic of Korea

Pour le gouvernement de la République de Corée

Per il governo della Repubblica di Corea

Korejas Republikas vārdā

Korėjos Respublikos Vyriausybės vardu

A Koreai Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblíka tal-Korea

Voor de Regering van de Republiek Korea

W imieniu Rządu Republiki Korei

Pelo Governo da República da Coreia

Za vládu Kórejskej republiky

Za Vlado Republike Koreje

Korean tasavallan hallituksen puolesta

På Republiken Koreas regerings vägnar

Image

Image

BILAGA I

Bestämmelser och villkor för deltagandet av rättssubjekt etablerade i Europeiska gemenskapen och Sydkorea

Om en part sluter ett avtal om indirekta samarbetsverksamheter med ett rättssubjekt från den andra parten skall, inom ramen för detta avtal, den andra parten vid förfrågan bemöda sig om att i möjligaste mån tillhandahålla den hjälp som är nödvändig, eller som kan underlätta, för den förstnämnda parten att genomföra avtalet på ett smidigt sätt.

1.   BESTÄMMELSER OCH VILLKOR FÖR DELTAGANDET AV RÄTTSSUBJEKT ETABLERADE I SYDKOREA I INDIREKTA SAMARBETSVERKSAMHETER INOM GEMENSKAPENS FORSKNINGSRAMPROGRAM (NEDAN KALLAT ”RAMPROGRAMMET”)

| a) | Rättssubjekt etablerade i Sydkorea får delta i indirekta samarbetsverksamheter inom Europeiska gemenskapens ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration på de villkor och med de begränsningar som anges i Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande, och regler för spridning av resultat för genomförandet av Europeiska gemenskapens ramprogram. |
| --- | --- |

a)

Rättssubjekt etablerade i Sydkorea får delta i indirekta samarbetsverksamheter inom Europeiska gemenskapens ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration på de villkor och med de begränsningar som anges i Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande, och regler för spridning av resultat för genomförandet av Europeiska gemenskapens ramprogram.

| b) | Utan att det påverkar tillämpningen av led a skall deltagandet av rättssubjekt etablerade i Sydkorea i indirekta samarbetsverksamheter inom ramprogrammen följa reglerna. |
| --- | --- |

b)

Utan att det påverkar tillämpningen av led a skall deltagandet av rättssubjekt etablerade i Sydkorea i indirekta samarbetsverksamheter inom ramprogrammen följa reglerna.

2.   BESTÄMMELSER OCH VILLKOR FÖR DELTAGANDET AV RÄTTSSUBJEKT ETABLERADE I EUROPEISKA GEMENSKAPEN I SYDKOREAS FORSKNINGSPROGRAM OCH PROJEKT

| a) | Rättssubjekt etablerade i gemenskapen får delta i program och projekt för forskning och utveckling som finansieras av Sydkoreas regering. |
| --- | --- |

a)

Rättssubjekt etablerade i gemenskapen får delta i program och projekt för forskning och utveckling som finansieras av Sydkoreas regering.

| b) | Rättssubjekt etablerade i gemenskapen skall delta i Sydkoreas program och projekt för forskning och utveckling i enlighet med Sydkoreas lagar och förordningar samt med de regler för deltagande som gäller för sådana projekt och program. |
| --- | --- |

b)

Rättssubjekt etablerade i gemenskapen skall delta i Sydkoreas program och projekt för forskning och utveckling i enlighet med Sydkoreas lagar och förordningar samt med de regler för deltagande som gäller för sådana projekt och program.

BILAGA II

Principer för fördelning av immateriella rättigheter

1.   DEFINITION

I detta avtal avses med ”immateriella rättigheter” intellektuell äganderätt i den betydelse som ges i artikel 2 i konventionen om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten, upprättad i Stockholm den 14 juli 1967.

2.   IMMATERIELLA RÄTTIGHETER SOM TILLHÖR PARTERNA I DIREKTA SAMARBETSVERKSAMHETER

| a) | Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, skall följande regler gälla för immateriella rättigheter, utom upphovsrätt och därmed besläktade rättigheter, som skapats av parterna genom direkta samarbetsverksamheter enligt artikel 3.1 i detta avtal:






  1) | Den part som ger upphov till immateriella rättigheter skall ha fullständig äganderätt. Om de immateriella rättigheterna skapats gemensamt och det inte går att fastställa vilken del respektive part har haft i arbetet, skall parterna vara gemensamma ägare till dessa. |
| --- | --- | --- |

a)

Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, skall följande regler gälla för immateriella rättigheter, utom upphovsrätt och därmed besläktade rättigheter, som skapats av parterna genom direkta samarbetsverksamheter enligt artikel 3.1 i detta avtal:

1)

Den part som ger upphov till immateriella rättigheter skall ha fullständig äganderätt. Om de immateriella rättigheterna skapats gemensamt och det inte går att fastställa vilken del respektive part har haft i arbetet, skall parterna vara gemensamma ägare till dessa.

| 2) | Den part som äger immaterialrättigheterna skall ge den andra parten nyttjanderätt så att de direkta samarbetsverksamheterna kan bedrivas. Sådan nyttjanderätt skall beviljas utan avgift. |
| --- | --- |

2)

Den part som äger immaterialrättigheterna skall ge den andra parten nyttjanderätt så att de direkta samarbetsverksamheterna kan bedrivas. Sådan nyttjanderätt skall beviljas utan avgift.

| b) | Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, skall följande regler gälla för parternas upphovsrätt och därmed besläktade rättigheter:






  1) | När en part publicerar vetenskapliga eller tekniska uppgifter, information eller resultat i tidskrifter, artiklar, rapporter, böcker, eller i annan form såsom videoband och programvara, som härrör från eller relaterar till samarbetsverksamheter enligt avtalet, skall denna part göra sitt yttersta för att för den andra partens räkning erhålla icke-exklusiva, oåterkalleliga, avgiftsfria licenser i alla länder där upphovsrättsligt skydd är tillgängligt, som ger rätt att översätta, reproducera, anpassa, överföra och offentligt distribuera sådana verk. |
| --- | --- | --- |

b)

Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, skall följande regler gälla för parternas upphovsrätt och därmed besläktade rättigheter:

1)

När en part publicerar vetenskapliga eller tekniska uppgifter, information eller resultat i tidskrifter, artiklar, rapporter, böcker, eller i annan form såsom videoband och programvara, som härrör från eller relaterar till samarbetsverksamheter enligt avtalet, skall denna part göra sitt yttersta för att för den andra partens räkning erhålla icke-exklusiva, oåterkalleliga, avgiftsfria licenser i alla länder där upphovsrättsligt skydd är tillgängligt, som ger rätt att översätta, reproducera, anpassa, överföra och offentligt distribuera sådana verk.

| 2) | På alla offentligt distribuerade exemplar av ett enligt bestämmelserna i b 1 upphovsrättsskyddat verk skall författarens eller författarnas namn omnämnas, såvida de inte uttryckligen avböjer detta. På exemplaren skall även det samarbetsstöd som parterna lämnat tydligt anges. |
| --- | --- |

2)

På alla offentligt distribuerade exemplar av ett enligt bestämmelserna i b 1 upphovsrättsskyddat verk skall författarens eller författarnas namn omnämnas, såvida de inte uttryckligen avböjer detta. På exemplaren skall även det samarbetsstöd som parterna lämnat tydligt anges.

| c) | Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, skall följande regler gälla för parternas konfidentiella uppgifter:






  1) | Varje part som ger den andra parten information som är nödvändig för direkta samarbetsverksamheter skall ange vilka uppgifter man önskar hålla hemliga. |
| --- | --- | --- |

c)

Om inte annat uttryckligen överenskommits mellan parterna, skall följande regler gälla för parternas konfidentiella uppgifter:

1)

Varje part som ger den andra parten information som är nödvändig för direkta samarbetsverksamheter skall ange vilka uppgifter man önskar hålla hemliga.

| 2) | Den part som erhåller konfidentiell information får på eget ansvar överlämna den till organ, eller till personer som är anställda i dessa organ, i uttryckligt syfte att genomföra avtalet. |
| --- | --- |

2)

Den part som erhåller konfidentiell information får på eget ansvar överlämna den till organ, eller till personer som är anställda i dessa organ, i uttryckligt syfte att genomföra avtalet.

| 3) | Med skriftligt förhandsgodkännande från den part som har lämnat konfidentiella uppgifter får den andra parten sprida sådan konfidentiell information i vidare kretsar än vad som medges i c 2. Parterna skall samarbeta för att ta fram lämpliga förfaranden för ansökan om och beviljande av skriftligt förhandsgodkännande till sådan vidare spridning, varvid parterna skall ge detta godkännande i den mån de egna lagarna och förordningarna tillåter detta. |
| --- | --- |

3)

Med skriftligt förhandsgodkännande från den part som har lämnat konfidentiella uppgifter får den andra parten sprida sådan konfidentiell information i vidare kretsar än vad som medges i c 2. Parterna skall samarbeta för att ta fram lämpliga förfaranden för ansökan om och beviljande av skriftligt förhandsgodkännande till sådan vidare spridning, varvid parterna skall ge detta godkännande i den mån de egna lagarna och förordningarna tillåter detta.

| 4) | Information som härrör från seminarier, möten, anlitande av personal eller användning av anläggningar inom ramen för avtalet skall behandlas som konfidentiell, om förmedlaren av sådan information begärt att mottagaren skyddar dess hemliga eller konfidentiella karaktär vid den tidpunkt då informationen vidarebefordrades enligt c 1. |
| --- | --- |

4)

Information som härrör från seminarier, möten, anlitande av personal eller användning av anläggningar inom ramen för avtalet skall behandlas som konfidentiell, om förmedlaren av sådan information begärt att mottagaren skyddar dess hemliga eller konfidentiella karaktär vid den tidpunkt då informationen vidarebefordrades enligt c 1.

| 5) | Om någon part inser, eller på goda grunder befarar, att den inte kommer att kunna följa restriktionerna och villkoren avseende spridning i artikel 2 c, skall denna part omedelbart underrätta den andra parten. Parterna skall därefter samråda för att besluta om vilka åtgärder som skall vidtas. |
| --- | --- |

5)

Om någon part inser, eller på goda grunder befarar, att den inte kommer att kunna följa restriktionerna och villkoren avseende spridning i artikel 2 c, skall denna part omedelbart underrätta den andra parten. Parterna skall därefter samråda för att besluta om vilka åtgärder som skall vidtas.

3.   IMMATERIELLA RÄTTIGHETER SOM TILLHÖR PARTERNAS RÄTTSSUBJEKT I INDIREKTA SAMARBETSVERKSAMHETER

| a) | Varje part skall se till att de immateriella rättigheter som tillhör en parts rättssubjekt, som deltar i forsknings- och utvecklingsprogram som drivs av den andra parten, och de relaterade rättigheter och skyldigheter som härrör från sådant deltagande, överensstämmer med tillämpliga lagar, förordningar och internationella konventioner. Till dessa hör såväl avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS-avtalet), bilaga 1 C till Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen, som Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk (Parisakten av den 24 juli 1971) och Pariskonventionen för skydd av den industriella äganderätten, senast ändrad i Stockholm den 14 juli 1967. |
| --- | --- |

a)

Varje part skall se till att de immateriella rättigheter som tillhör en parts rättssubjekt, som deltar i forsknings- och utvecklingsprogram som drivs av den andra parten, och de relaterade rättigheter och skyldigheter som härrör från sådant deltagande, överensstämmer med tillämpliga lagar, förordningar och internationella konventioner. Till dessa hör såväl avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS-avtalet), bilaga 1 C till Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen, som Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk (Parisakten av den 24 juli 1971) och Pariskonventionen för skydd av den industriella äganderätten, senast ändrad i Stockholm den 14 juli 1967.

| b) | Vardera parten skall sörja för att den parts rättssubjekt som deltar i forsknings- och utvecklingsprogram som drivs av den andra parten, enligt tillämpliga lagar och förordningar, skall ha samma rättigheter och skyldigheter avseende immateriella rättigheter som de rättssubjekt från den andra parten som deltar i samma indirekta samarbetsverksamheter. |
| --- | --- |

b)

Vardera parten skall sörja för att den parts rättssubjekt som deltar i forsknings- och utvecklingsprogram som drivs av den andra parten, enligt tillämpliga lagar och förordningar, skall ha samma rättigheter och skyldigheter avseende immateriella rättigheter som de rättssubjekt från den andra parten som deltar i samma indirekta samarbetsverksamheter.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/51

---

RÅDETS BESLUT

av den 23 april 2007

om genomförande av artikel 7.2 i förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran

(2007/242/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 423/2007 av den 19 april 2007 (1), särskilt artikel 15.2 och

av följande skäl:

| (1) | Den 19 april 2007 antog rådet förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran. Enligt artikel 15.2 i den förordningen skall rådet fastställa, se över och ändra förteckningen över personer, enheter och organ som avses i artikel 7.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Den 19 april 2007 antog rådet förordning (EG) nr 423/2007 om restriktiva åtgärder mot Iran. Enligt artikel 15.2 i den förordningen skall rådet fastställa, se över och ändra förteckningen över personer, enheter och organ som avses i artikel 7.2 i den förordningen.

| (2) | Rådet har fastställt att vissa personer, enheter och organ uppfyller villkoren i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 423/2007 och att de därför bör förtecknas i bilaga V i den förordningen på grund av de individuella och särskilda skäl som anges i denna. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har fastställt att vissa personer, enheter och organ uppfyller villkoren i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 423/2007 och att de därför bör förtecknas i bilaga V i den förordningen på grund av de individuella och särskilda skäl som anges i denna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Artikel 1

De personer, enheter och organ som anges i bilagan till detta beslut skall förtecknas i bilaga V i förordning (EG) nr 423/2007.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det offentliggörs.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 23 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EUT L 103, 20.4.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

”A.   Juridiska personer, enheter och organ

| | Namn | Identifieringsinformation | Skäl |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aerospace Industries Organisation, AIO | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran | AIO övervakar Irans produktion av missiler, inbegripet Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group och Fajr Industrial Group, som alla togs upp i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 (2006). Chefen för AIO och två andra högre tjänstemän tas också upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 2. | Armament Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | En filial till DIO (Defence Industries Organization). |
| 3. | Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – även känt under namnet Educational Research Institute/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.) | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | Ansvarar för FoU. En filial till DIO. DTSRC sköter en stor del av förvärven för DIO. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD, PO Box 11365-8486; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran | Jaber Ibn Hayan är ett laboratorium som hör till AEOI (Atomic Energy Organisation of Iran) och är engagerat i verksamhet som rör kärnbränslecykeln. Laboratoriet är förlagt till Teherans centrum för kärnforskning (TNRC), men Iran anmälde det inte i enlighet med garantiavtalet förrän 2003, trots att konverteringsverksamhet utfördes där. |
| 5. | Marine Industries | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | En filial till DIO. |
| 6. | Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC) | AEOI-NFPD, PO Box 11365-8486, Tehran/Iran | Nuclear Fuel Production Division (NFPD) inom AEOI ägnar sig åt forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet prospektering, brytning, separation och konvertering av uran samt hantering av kärnavfall. NFPC är efterträdare till NFPD, ett organ som är underordnat AEOI och som svarar för forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet konvertering och anrikning. |
| 7. | Special Industries Group | Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran | En filial till DIO. |
| 8. | TAMAS Company | | TAMAS är engagerat i anrikningsrelaterad verksamhet som IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med. TAMAS är det övergripande organet, under vilket fyra underordnade organ har inrättats, varav ett ägnar sig åt processerna uranextrahering - urankoncentrering och ett annat svarar för uranbearbetning, urananrikning och uranavfall. |

Namn

Identifieringsinformation

Skäl

1.

Aerospace Industries Organisation, AIO

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran

AIO övervakar Irans produktion av missiler, inbegripet Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group och Fajr Industrial Group, som alla togs upp i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 (2006). Chefen för AIO och två andra högre tjänstemän tas också upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

2.

Armament Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

En filial till DIO (Defence Industries Organization).

3.

Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – även känt under namnet Educational Research Institute/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.)

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

Ansvarar för FoU. En filial till DIO. DTSRC sköter en stor del av förvärven för DIO.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD, PO Box 11365-8486; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran

Jaber Ibn Hayan är ett laboratorium som hör till AEOI (Atomic Energy Organisation of Iran) och är engagerat i verksamhet som rör kärnbränslecykeln. Laboratoriet är förlagt till Teherans centrum för kärnforskning (TNRC), men Iran anmälde det inte i enlighet med garantiavtalet förrän 2003, trots att konverteringsverksamhet utfördes där.

5.

Marine Industries

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

En filial till DIO.

6.

Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC)

AEOI-NFPD, PO Box 11365-8486, Tehran/Iran

Nuclear Fuel Production Division (NFPD) inom AEOI ägnar sig åt forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet prospektering, brytning, separation och konvertering av uran samt hantering av kärnavfall. NFPC är efterträdare till NFPD, ett organ som är underordnat AEOI och som svarar för forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet konvertering och anrikning.

7.

Special Industries Group

Pasdaran Av., PO Box 19585/777, Tehran

En filial till DIO.

8.

TAMAS Company

TAMAS är engagerat i anrikningsrelaterad verksamhet som IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med. TAMAS är det övergripande organet, under vilket fyra underordnade organ har inrättats, varav ett ägnar sig åt processerna uranextrahering - urankoncentrering och ett annat svarar för uranbearbetning, urananrikning och uranavfall.

B.   Fysiska personer

| | Namn | Identifieringsinformation | Skäl |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | Födelsedatum: 15.3.1949, passnummer: S4409483, giltighetstid: 26.4.2000–27.4.2010. Utfärdat i Teheran. Födelseort: Khoy | Chef för Irans atomenergiorganisation (AEOI). AEOI utövar tillsynen över Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Ingår i ledningen av montering och konstruktion av centrifuger. IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Alai en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller ledningen av montering och konstruktion av centrifuger. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Verksam inom produktion av ammoniumuranylkarbonat (AUC) och i ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Ashiani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller AUC-produktionsprocessen och när det gäller ledningen av och konstruktionsplanen för anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan). |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Verksam inom produktion av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Den 27 augusti 2006 fick Bakhtiar en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid produktionen av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Magnesium av denna renhetsgrad används för att producera uranmetall, som kan göras till material för kärnvapen. Iran har vägrat att ge IAEA tillgång till ett dokument om produktion av halvsfärer av uranmetall som endast lämpar sig för kärnvapenändamål. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Verksam inom tillverkning av beståndsdelar till centrifuger. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Behzad en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid tillverkningen av komplexa och känsliga beståndsdelar till centrifuger. |
| 6. | Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | NFPC:s adress: AEOI-NFPD, PO Box 11365-8486, Tehran/Iran | Ställföreträdande chef och generaldirektör för Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), som är en del av AEOI. AEOI utövar tillsyn över Irans kärnvapenprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). NFPC är engagerat i den anrikningsrelaterade verksamhet som IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | AEOI-tjänsteman verksam inom projektet för forskningsreaktorn för tungt vatten (IR40) i Arak. I säkerhetsrådets resolution 1737 (2006) krävdes det att Iran upphör med alla projekt som har samband med tungt vatten. |
| 8. | Javad KARIMI SABET | | Direktör för Novin Energy Company. Karimi Sabet fick dessutom i augusti 2006 en utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid projekteringen, produktionen, installationen och driften av kärnenergiutrustningen vid anläggningen i Natanz. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | Biträdande chef för AEOI. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | NRC:s adress: AEOI-NRC, PO Box 11365 8486 Tehran/Iran; Fax (+9821) 8021412. | Chef för Tehran Nuclear Research Center som ingår i AEOI. IAEA försöker alltjämt få förklaringar av Iran om de experiment med separation av plutonium som utförs vid TNRC, även om förekomsten av partiklar av höganrikat uran i miljöprover från avfallsanläggningen i Karaj, där det finns containrar som har använts för förvaring av strålmål av utarmat uran som använts vid dessa experiment. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och det tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 11. | Hamid Reza MOHAJERANI | | Verksam inom produktionsledning vid anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Den 27 augusti 2006 fick Mohajerani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll inom produktionsledningen vid UCF och vid planeringen, konstruktionen och installationen av UF6-enheten (UF6 är feed-materialet för anrikning). |
| 12. | Houshang NOBARI | | Verksam inom ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper verksamheten vid anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan). Den 27 augusti 2006, fick Nobari en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid den framgångsrika ledningen och det framgångsrika genomförandet av planen för anläggningen i Natanz (Kashan). |
| 13. | Dr Javad RAHIQI | | Chef för Esfahan Nuclear Technology Centre, som ingår i AEOI. Centrumet utövar tillsyn över anläggningen för konvertering av uran i Esfahan. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt arbete med konvertering av uran. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och det tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Verksam inom anrikningsarbetet i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Rashidi en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin ledarroll och betydelse för den framgångsrika driften av anrikningskaskaden med 164 centrifuger i Natanz. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Verkställande direktör för anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Det är denna anläggning som producerar feed-materialet (UF6) för anrikningsanläggningarna i Natanz. Den 27 augusti 2006 fick Solat Sana en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll.” |

Namn

Identifieringsinformation

Skäl

1.

Reza AGHAZADEH

Födelsedatum: 15.3.1949, passnummer: S4409483, giltighetstid: 26.4.2000–27.4.2010. Utfärdat i Teheran. Födelseort: Khoy

Chef för Irans atomenergiorganisation (AEOI). AEOI utövar tillsynen över Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Ingår i ledningen av montering och konstruktion av centrifuger. IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Alai en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller ledningen av montering och konstruktion av centrifuger.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Verksam inom produktion av ammoniumuranylkarbonat (AUC) och i ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Ashiani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller AUC-produktionsprocessen och när det gäller ledningen av och konstruktionsplanen för anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan).

4.

Haleh BAKHTIAR

Verksam inom produktion av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Den 27 augusti 2006 fick Bakhtiar en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid produktionen av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Magnesium av denna renhetsgrad används för att producera uranmetall, som kan göras till material för kärnvapen. Iran har vägrat att ge IAEA tillgång till ett dokument om produktion av halvsfärer av uranmetall som endast lämpar sig för kärnvapenändamål.

5.

Morteza BEHZAD

Verksam inom tillverkning av beståndsdelar till centrifuger. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Behzad en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid tillverkningen av komplexa och känsliga beståndsdelar till centrifuger.

6.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

NFPC:s adress: AEOI-NFPD, PO Box 11365-8486, Tehran/Iran

Ställföreträdande chef och generaldirektör för Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), som är en del av AEOI. AEOI utövar tillsyn över Irans kärnvapenprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). NFPC är engagerat i den anrikningsrelaterade verksamhet som IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

AEOI-tjänsteman verksam inom projektet för forskningsreaktorn för tungt vatten (IR40) i Arak. I säkerhetsrådets resolution 1737 (2006) krävdes det att Iran upphör med alla projekt som har samband med tungt vatten.

8.

Javad KARIMI SABET

Direktör för Novin Energy Company. Karimi Sabet fick dessutom i augusti 2006 en utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid projekteringen, produktionen, installationen och driften av kärnenergiutrustningen vid anläggningen i Natanz.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

Biträdande chef för AEOI. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

NRC:s adress: AEOI-NRC, PO Box 11365 8486 Tehran/Iran; Fax (+9821) 8021412.

Chef för Tehran Nuclear Research Center som ingår i AEOI. IAEA försöker alltjämt få förklaringar av Iran om de experiment med separation av plutonium som utförs vid TNRC, även om förekomsten av partiklar av höganrikat uran i miljöprover från avfallsanläggningen i Karaj, där det finns containrar som har använts för förvaring av strålmål av utarmat uran som använts vid dessa experiment. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och det tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

11.

Hamid Reza MOHAJERANI

Verksam inom produktionsledning vid anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Den 27 augusti 2006 fick Mohajerani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll inom produktionsledningen vid UCF och vid planeringen, konstruktionen och installationen av UF6-enheten (UF6 är feed-materialet för anrikning).

12.

Houshang NOBARI

Verksam inom ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper verksamheten vid anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan). Den 27 augusti 2006, fick Nobari en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid den framgångsrika ledningen och det framgångsrika genomförandet av planen för anläggningen i Natanz (Kashan).

13.

Dr Javad RAHIQI

Chef för Esfahan Nuclear Technology Centre, som ingår i AEOI. Centrumet utövar tillsyn över anläggningen för konvertering av uran i Esfahan. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt arbete med konvertering av uran. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och det tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Verksam inom anrikningsarbetet i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Rashidi en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin ledarroll och betydelse för den framgångsrika driften av anrikningskaskaden med 164 centrifuger i Natanz.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Verkställande direktör för anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Det är denna anläggning som producerar feed-materialet (UF6) för anrikningsanläggningarna i Natanz. Den 27 augusti 2006 fick Solat Sana en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll.”

---

Kommissionen

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 april 2007

om undantagande från gemenskapsfinansiering av vissa utgifter som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)

[delgivet med nr K(2007) 1663]

(Endast de danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2007/243/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artikel 5.2 c,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (2), särskilt artikel 7.4,

efter samråd med fondkommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7 i förordning (EG) nr 1258/1999 samt artikel 8.1 och 8.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 729/70 i fråga om förfarandet vid avslutande av räkenskaperna för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (3) skall kommissionen genomföra nödvändiga undersökningar, meddela berörda medlemsstaterna sina iakttagelser, beakta deras synpunkter, kalla till bilaterala förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dessa om sina slutsatser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 729/70 och artikel 7 i förordning (EG) nr 1258/1999 samt artikel 8.1 och 8.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 av den 7 juli 1995 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 729/70 i fråga om förfarandet vid avslutande av räkenskaperna för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) (3) skall kommissionen genomföra nödvändiga undersökningar, meddela berörda medlemsstaterna sina iakttagelser, beakta deras synpunkter, kalla till bilaterala förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dessa om sina slutsatser.

| (2) | Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporten från förfarandet i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporten från förfarandet i fråga.

| (3) | Enligt artiklarna 2 och 3 i förordning (EEG) nr 729/70 samt artikel 2 i förordning (EG) nr 1258/1999 får finansiering bara ske av bidrag vid export till tredje land och av interventioner för att stabilisera jordbruksmarknaderna, vilka beviljats respektive företagits i enlighet med gemenskapsreglerna inom ramen för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artiklarna 2 och 3 i förordning (EEG) nr 729/70 samt artikel 2 i förordning (EG) nr 1258/1999 får finansiering bara ske av bidrag vid export till tredje land och av interventioner för att stabilisera jordbruksmarknaderna, vilka beviljats respektive företagits i enlighet med gemenskapsreglerna inom ramen för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

| (4) | De utförda kontrollerna, resultaten av de bilaterala diskussionerna och förlikningsförfarandena har visat att en del av de betalningar som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller dessa villkor och följaktligen inte får finansieras av garantisektionen vid EUGFJ. |
| --- | --- |

(4)

De utförda kontrollerna, resultaten av de bilaterala diskussionerna och förlikningsförfarandena har visat att en del av de betalningar som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller dessa villkor och följaktligen inte får finansieras av garantisektionen vid EUGFJ.

| (5) | De belopp som inte tillåts belasta garantisektionen vid EUGFJ bör anges. Dessa belopp avser inte betalningar som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna. |
| --- | --- |

(5)

De belopp som inte tillåts belasta garantisektionen vid EUGFJ bör anges. Dessa belopp avser inte betalningar som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna.

| (6) | För de fall som avses i det här beslutet har kommissionen med hjälp av en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om de uppskattade belopp som skall undantas därför att de inte handlagts enligt gemenskapens bestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

För de fall som avses i det här beslutet har kommissionen med hjälp av en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om de uppskattade belopp som skall undantas därför att de inte handlagts enligt gemenskapens bestämmelser.

| (7) | Detta beslut påverkar inte de ekonomiska konsekvenser som kommissionen kan komma att dra av domstolens domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 25 januari 2007 och som gäller frågor som omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut påverkar inte de ekonomiska konsekvenser som kommissionen kan komma att dra av domstolens domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 25 januari 2007 och som gäller frågor som omfattas av detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De betalningar som anges i bilagan, och som har verkställts av medlemsstaternas godkända utbetalningsställen och deklarerats inom ramen för garantisektionen vid EUGFJ, skall undantas från gemenskapsfinansiering, då de inte har verkställts i överensstämmelse med gemenskapsreglerna.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Finland, Republiken Frankrike, Republiken Grekland, Irland, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 18 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 94, 28.4.1970, s. 13. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1287/95 (EGT L 125, 8.6.1995, s. 1).

1

(2)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

2

(3)  EGT L 158, 8.7.1995, s. 6. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 465/2005 (EUT L 77, 23..3.2005, s. 6).

3

---

BILAGA

Korrigeringar totalt – Budgetpost 6 7 0 1

| MS | Åtgärd | År | Skäl | Typ | % | Valuta | Belopp | Redan gjorda avdrag | Finansiella konsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Finansiell revision – Överskridande | 2005 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| Summa AT | | | | | EUR | – 577,47 | – 577,47 | 0,00 |
| BE | Avslutande av räkenskaperna | 2001 | Avslutande av 2001 års räkenskaper | engångsbelopp | | EUR | –45 922,50 | –45 922,50 | 0,00 |
| BE | Avslutande av räkenskaperna | 2003 | Avslutande av 2003 års räkenskaper | engångsbelopp | | EUR | –53 786,11 | –29 109,11 | –24 677,00 |
| Summa BE | | | | | EUR | –99 708,61 | –75 031,61 | –24 677,00 |
| DE | Avslutande av räkenskaperna | 2003 | Avslutande av 2003 års räkenskaper | engångsbelopp | | EUR | –2 372 552,57 | 0,00 | –2 372 552,57 |
| DE | Avslutande av räkenskaperna | 2004 | Avslutande av 2004 års räkenskaper | engångsbelopp | | EUR | – 848 720,33 | 0,00 | – 848 720,33 |
| DE | Avslutande av räkenskaperna | 2005 | Avslutande av 2005 års räkenskaper | engångsbelopp | | EUR | –1 475 549,22 | 0,00 | –1 475 549,22 |
| DE | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Betalning efter tidsfristens utgång | engångsbelopp | | EUR | – 123 145,69 | – 188 245,69 | 65 100,00 |
| DE | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 134 267,39 | 0,00 | – 134 267,39 |
| Total DE | | | | | EUR | –4 954 235,20 | – 188 245,69 | –4 765 989,51 |
| DK | Exportbidrag | 2000 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 2 % | DKK | –4 042 587,64 | 0,00 | –4 042 587,64 |
| DK | Exportbidrag | 2000 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 5 % | DKK | –1 694 642,72 | 0,00 | –1 694 642,72 |
| DK | Exportbidrag | 2001 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 2 % | DKK | –11 636 374,73 | 0,00 | –11 636 374,73 |
| DK | Exportbidrag | 2001 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 5 % | DKK | –5 847 108,45 | 0,00 | –5 847 108,45 |
| DK | Exportbidrag | 2002 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 2 % | DKK | –14 620 538,05 | 0,00 | –14 620 538,05 |
| DK | Exportbidrag | 2002 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 5 % | DKK | –6 732 926,94 | 0,00 | –6 732 926,94 |
| DK | Exportbidrag | 2003 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 2 % | DKK | –3 239 587,36 | 0,00 | –3 239 587,36 |
| DK | Exportbidrag | 2003 | Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller | schablonbelopp | 5 % | DKK | –1 450 243,99 | 0,00 | –1 450 243,99 |
| DK | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| Summa DK | | | | | DKK | –49 264 009,88 | 0,00 | –49 264 009,88 |
| Summa DK | | | | | EUR | –68 177,57 | –68 177,57 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2004 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –9 070 409,96 | –9 197 146,98 | 126 737,02 |
| ES | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –7 923 714,21 | –7 940 441,61 | 16 727,40 |
| ES | Finansiell revision – Överskridande | 2005 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | 339 296,14 | 339 296,14 | 0,00 |
| ES | Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder) | 2003 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –28 111 606,97 | 0,00 | –28 111 606,97 |
| ES | Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder) | 2004 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –32 542 235,13 | 0,00 | –32 542 235,13 |
| ES | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2003 | Tomater som levererats utanför de behöriga myndigheternas normala arbetstid kunde inte kontrolleras tillfredsställande, bristande överensstämmelse mellan register och offentliga räkenskaper | schablonbelopp | 5 % | EUR | –1 850 032,92 | 0,00 | –1 850 032,92 |
| ES | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2004 | Tomater som levererats utanför de behöriga myndigheternas normala arbetstid kunde inte kontrolleras tillfredsställande, bristande överensstämmelse mellan register och offentliga räkenskaper | schablonbelopp | 5 % | EUR | –2 240 283,54 | 0,00 | –2 240 283,54 |
| ES | Säljfrämjande åtgärder | 2003 | Ett program inte stödberättigande | engångsbelopp | | EUR | –20 244,02 | 0,00 | –20 244,02 |
| ES | Säljfrämjande åtgärder | 2004 | Ett program inte stödberättigande | engångsbelopp | | EUR | –70 997,92 | 0,00 | –70 997,92 |
| ES | Säljfrämjande åtgärder | 2003 | Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller | schablonbelopp | 10 % | EUR | – 438 782,10 | 0,00 | – 438 782,10 |
| ES | Säljfrämjande åtgärder | 2004 | Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller | schablonbelopp | 10 % | EUR | – 500 158,94 | 0,00 | – 500 158,94 |
| ES | Säljfrämjande åtgärder | 2005 | Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller | schablonbelopp | 10 % | EUR | – 262 486,51 | 0,00 | – 262 486,51 |
| ES | Säljfrämjande åtgärder | 2006 | Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller | schablonbelopp | 10 % | EUR | –32 893,85 | 0,00 | –32 893,85 |
| Summa ES | | | | | EUR | –82 724 549,93 | –16 798 292,45 | –65 926 257,48 |
| FR | OTMS | 2001 | Bristande och utebliven fysisk kontroll av transaktionerna | schablonbelopp | 10 % | EUR | –2 150 231,66 | 0,00 | –2 150 231,66 |
| FR | OTMS | 2002 | Bristande och utebliven fysisk kontroll av transaktionerna | schablonbelopp | 10 % | EUR | –4 742 809,12 | 0,00 | –4 742 809,12 |
| FR | OTMS | 2003 | Bristande och utebliven fysisk kontroll av transaktionerna | schablonbelopp | 10 % | EUR | –1 792 725,04 | 0,00 | –1 792 725,04 |
| FR | Frukt och grönsaker – bearbetning av persikor och päron | 2003 | Flera betalningar har gjorts utanför den föreskrivna tidsfristen | engångsbelopp | | EUR | –22 494,75 | 0,00 | –22 494,75 |
| FR | Offentlig lagring av alkohol | 2001 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –2 226,40 | 0,00 | –2 226,40 |
| FR | Offentlig lagring av alkohol | 2002 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –14 188,94 | 0,00 | –14 188,94 |
| FR | Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder | 2003 | Brister i stödkontrollerna | schablonbelopp | 2 % | EUR | –1 995 633,00 | 0,00 | –1 995 633,00 |
| FR | Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder | 2003 | Brister i systemet för kontroll av subventionerade lån: otillräcklig verifiering av betalningar och genomförande av investeringar | schablonbelopp | 5 % | EUR | –2 931 588,00 | 0,00 | –2 931 588,00 |
| FR | Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder | 2004 | Brister i stödkontrollerna | schablonbelopp | 2 % | EUR | –2 568 245,00 | 0,00 | –2 568 245,00 |
| Summa FR | | | | | EUR | –16 220 141,91 | 0,00 | –16 220 141,91 |
| GR | Direktstöd | 2004 | LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva | schablonbelopp | 5 % | EUR | –14 991 119,26 | 0,00 | –14 991 119,26 |
| GR | Direktstöd | 2004 | LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva | schablonbelopp | 10 % | EUR | –20 792 615,42 | 0,00 | –20 792 615,42 |
| GR | Direktstöd | 2005 | LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva | schablonbelopp | 5 % | EUR | –27 702,71 | 0,00 | –27 702,71 |
| GR | Direktstöd | 2005 | LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva | schablonbelopp | 10 % | EUR | –30 657,51 | 0,00 | –30 657,51 |
| GR | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2003 | Registrerade uppgifter har inte kontrollerats mot producentorganisationens officiella räkenskaper – En producentorganisation överlämnade uppgifter utan information om avkastning | schablonbelopp | 5 % | EUR | –1 231,08 | 0,00 | –1 231,08 |
| GR | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2004 | Registrerade uppgifter har inte kontrollerats mot producentorganisationens officiella räkenskaper – En producentorganisation överlämnade uppgifter utan information om avkastning | schablonbelopp | 5 % | EUR | – 417 259,82 | 0,00 | – 417 259,82 |
| GR | POSEI | 2003 | Otillräcklig bevisning för att förmånen har nått den slutliga mottagaren – otillräckliga kontroller vid produkternas ankomst till ön – saknad av integrerat administrations- och kontrollsystem | schablonbelopp | 5 % | EUR | – 952 833,44 | 0,00 | – 952 833,44 |
| GR | POSEI | 2004 | Otillräcklig bevisning för att förmånen har nått den slutliga mottagaren – otillräckliga kontroller vid produkternas ankomst till ön – avsaknad av integrerat administrations- och kontrollsystem | schablonbelopp | 5 % | EUR | – 952 833,58 | 0,00 | – 952 833,58 |
| GR | Landsbygdsutveckling, garantisektionen – kompletterande åtgärder | 2001 | Summan av månadsdeklarationerna överskrider beloppet i årsdeklarationen | engångsbelopp | | EUR | –67 732,00 | 0,00 | –67 732,00 |
| Summa GR | | | | | EUR | –38 233 984,82 | 0,00 | –38 233 984,82 |
| IE | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2004 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –1 021 717,84 | –1 232 358,00 | 210 640,16 |
| IE | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 122 295,66 | – 122 295,66 | 0,00 |
| IE | Mjölkpulver för kaseinproduktion | 2002 | Otillräcklig kontroll av produktionsprocessen | schablonbelopp | 5 % | EUR | – 676 675,34 | 0,00 | – 676 675,34 |
| IE | Mjölkpulver för kaseinproduktion | 2003 | Otillräcklig kontroll av produktionsprocessen | schablonbelopp | 5 % | EUR | –1 444 677,65 | 0,00 | –1 444 677,65 |
| IE | Mjölkpulver för kaseinproduktion | 2004 | Otillräcklig kontroll av produktionsprocessen | schablonbelopp | 5 % | EUR | – 378 635,48 | 0,00 | – 378 635,48 |
| Summa IE | | | | | EUR | –3 644 001,97 | –1 354 653,66 | –2 289 348,31 |
| IT | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2004 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –48 554 937,39 | –48 865 275,10 | 310 337,71 |
| IT | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –47 896,46 | –47 896,46 | 0,00 |
| IT | Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder | 2003 | Otillräckliga kontroller av miniminormerna - ofullständig riskanalys vid urvalet av mottagare som skulle kontrolleras på plats | schablonbelopp | 2 % | EUR | – 292 013,00 | 0,00 | – 292 013,00 |
| IT | Vin – Omstrukturering | 2003 | Överskattning av vinodlingsområdet | engångsbelopp | | EUR | – 791 044,51 | 0,00 | – 791 044,51 |
| IT | Vin – Omstrukturering | 2004 | Överskattning av vinodlingsområdet | engångsbelopp | | EUR | –1 587 599,85 | 0,00 | –1 587 599,85 |
| Summa IT | | | | | EUR | –51 273 491,21 | –48 913 171,56 | –2 360 319,65 |
| LU | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –89 099,53 | –89 099,53 | 0,00 |
| LU | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 132 471,39 | –42 350,66 | –90 120,73 |
| LU | Finansiell revision – Överskridande | 2005 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –14 637,53 | –14 637,53 | 0,00 |
| Summa LU | | | | | EUR | – 236 208,45 | – 146 087,72 | –90 120,73 |
| NL | Avslutande av räkenskaperna | 2003 | Avslutande av 2003 års räkenskaper | engångsbelopp | | EUR | – 159 196,13 | 0,00 | – 159 196,13 |
| NL | Exportbidrag | 1999 | Otillräckligt antal ersättningskontroller | schablonbelopp | 5 % | EUR | –1 337 421,43 | 0,00 | –1 337 421,43 |
| NL | Exportbidrag | 2000 | Otillräckligt antal ersättningskontroller | schablonbelopp | 5 % | EUR | –15 460 584,91 | 0,00 | –15 460 584,91 |
| NL | Exportbidrag | 2001 | Otillräckligt antal ersättningskontroller | schablonbelopp | 5 % | EUR | –9 866 616,71 | 0,00 | –9 866 616,71 |
| Summa NL | | | | | EUR | –26 823 819,18 | 0,00 | –26 823 819,18 |

MS

Åtgärd

År

Skäl

Typ

%

Valuta

Belopp

Redan gjorda avdrag

Finansiella konsekvenser

AT

Finansiell revision – Överskridande

2005

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

Summa AT

EUR

– 577,47

– 577,47

0,00

BE

Avslutande av räkenskaperna

2001

Avslutande av 2001 års räkenskaper

engångsbelopp

EUR

–45 922,50

–45 922,50

0,00

BE

Avslutande av räkenskaperna

2003

Avslutande av 2003 års räkenskaper

engångsbelopp

EUR

–53 786,11

–29 109,11

–24 677,00

Summa BE

EUR

–99 708,61

–75 031,61

–24 677,00

DE

Avslutande av räkenskaperna

2003

Avslutande av 2003 års räkenskaper

engångsbelopp

EUR

–2 372 552,57

0,00

–2 372 552,57

DE

Avslutande av räkenskaperna

2004

Avslutande av 2004 års räkenskaper

engångsbelopp

EUR

– 848 720,33

0,00

– 848 720,33

DE

Avslutande av räkenskaperna

2005

Avslutande av 2005 års räkenskaper

engångsbelopp

EUR

–1 475 549,22

0,00

–1 475 549,22

DE

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Betalning efter tidsfristens utgång

engångsbelopp

EUR

– 123 145,69

– 188 245,69

65 100,00

DE

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 134 267,39

0,00

– 134 267,39

Total DE

EUR

–4 954 235,20

– 188 245,69

–4 765 989,51

DK

Exportbidrag

2000

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

2 %

DKK

–4 042 587,64

0,00

–4 042 587,64

DK

Exportbidrag

2000

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

5 %

DKK

–1 694 642,72

0,00

–1 694 642,72

DK

Exportbidrag

2001

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

2 %

DKK

–11 636 374,73

0,00

–11 636 374,73

DK

Exportbidrag

2001

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

5 %

DKK

–5 847 108,45

0,00

–5 847 108,45

DK

Exportbidrag

2002

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

2 %

DKK

–14 620 538,05

0,00

–14 620 538,05

DK

Exportbidrag

2002

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

5 %

DKK

–6 732 926,94

0,00

–6 732 926,94

DK

Exportbidrag

2003

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

2 %

DKK

–3 239 587,36

0,00

–3 239 587,36

DK

Exportbidrag

2003

Otillräckligt genomförande av ersättningskontroller

schablonbelopp

5 %

DKK

–1 450 243,99

0,00

–1 450 243,99

DK

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

Summa DK

DKK

–49 264 009,88

0,00

–49 264 009,88

Summa DK

EUR

–68 177,57

–68 177,57

0,00

ES

Finansiell revision – Försenade betalningar

2004

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–9 070 409,96

–9 197 146,98

126 737,02

ES

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–7 923 714,21

–7 940 441,61

16 727,40

ES

Finansiell revision – Överskridande

2005

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

339 296,14

339 296,14

0,00

ES

Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder)

2003

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–28 111 606,97

0,00

–28 111 606,97

ES

Frukt och grönsaker – Nötter (andra åtgärder)

2004

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–32 542 235,13

0,00

–32 542 235,13

ES

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2003

Tomater som levererats utanför de behöriga myndigheternas normala arbetstid kunde inte kontrolleras tillfredsställande, bristande överensstämmelse mellan register och offentliga räkenskaper

schablonbelopp

5 %

EUR

–1 850 032,92

0,00

–1 850 032,92

ES

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2004

Tomater som levererats utanför de behöriga myndigheternas normala arbetstid kunde inte kontrolleras tillfredsställande, bristande överensstämmelse mellan register och offentliga räkenskaper

schablonbelopp

5 %

EUR

–2 240 283,54

0,00

–2 240 283,54

ES

Säljfrämjande åtgärder

2003

Ett program inte stödberättigande

engångsbelopp

EUR

–20 244,02

0,00

–20 244,02

ES

Säljfrämjande åtgärder

2004

Ett program inte stödberättigande

engångsbelopp

EUR

–70 997,92

0,00

–70 997,92

ES

Säljfrämjande åtgärder

2003

Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller

schablonbelopp

10 %

EUR

– 438 782,10

0,00

– 438 782,10

ES

Säljfrämjande åtgärder

2004

Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller

schablonbelopp

10 %

EUR

– 500 158,94

0,00

– 500 158,94

ES

Säljfrämjande åtgärder

2005

Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller

schablonbelopp

10 %

EUR

– 262 486,51

0,00

– 262 486,51

ES

Säljfrämjande åtgärder

2006

Brister i redovisningskontroller och tekniska kontroller

schablonbelopp

10 %

EUR

–32 893,85

0,00

–32 893,85

Summa ES

EUR

–82 724 549,93

–16 798 292,45

–65 926 257,48

FR

OTMS

2001

Bristande och utebliven fysisk kontroll av transaktionerna

schablonbelopp

10 %

EUR

–2 150 231,66

0,00

–2 150 231,66

FR

OTMS

2002

Bristande och utebliven fysisk kontroll av transaktionerna

schablonbelopp

10 %

EUR

–4 742 809,12

0,00

–4 742 809,12

FR

OTMS

2003

Bristande och utebliven fysisk kontroll av transaktionerna

schablonbelopp

10 %

EUR

–1 792 725,04

0,00

–1 792 725,04

FR

Frukt och grönsaker – bearbetning av persikor och päron

2003

Flera betalningar har gjorts utanför den föreskrivna tidsfristen

engångsbelopp

EUR

–22 494,75

0,00

–22 494,75

FR

Offentlig lagring av alkohol

2001

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–2 226,40

0,00

–2 226,40

FR

Offentlig lagring av alkohol

2002

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–14 188,94

0,00

–14 188,94

FR

Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder

2003

Brister i stödkontrollerna

schablonbelopp

2 %

EUR

–1 995 633,00

0,00

–1 995 633,00

FR

Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder

2003

Brister i systemet för kontroll av subventionerade lån: otillräcklig verifiering av betalningar och genomförande av investeringar

schablonbelopp

5 %

EUR

–2 931 588,00

0,00

–2 931 588,00

FR

Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder

2004

Brister i stödkontrollerna

schablonbelopp

2 %

EUR

–2 568 245,00

0,00

–2 568 245,00

Summa FR

EUR

–16 220 141,91

0,00

–16 220 141,91

GR

Direktstöd

2004

LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva

schablonbelopp

5 %

EUR

–14 991 119,26

0,00

–14 991 119,26

GR

Direktstöd

2004

LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva

schablonbelopp

10 %

EUR

–20 792 615,42

0,00

–20 792 615,42

GR

Direktstöd

2005

LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva

schablonbelopp

5 %

EUR

–27 702,71

0,00

–27 702,71

GR

Direktstöd

2005

LPIS-systemet var inte fullt operationellt på den nivå som krävs och kontrollerna på plats genomfördes för sent för att kunna vara fullt effektiva

schablonbelopp

10 %

EUR

–30 657,51

0,00

–30 657,51

GR

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2003

Registrerade uppgifter har inte kontrollerats mot producentorganisationens officiella räkenskaper – En producentorganisation överlämnade uppgifter utan information om avkastning

schablonbelopp

5 %

EUR

–1 231,08

0,00

–1 231,08

GR

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2004

Registrerade uppgifter har inte kontrollerats mot producentorganisationens officiella räkenskaper – En producentorganisation överlämnade uppgifter utan information om avkastning

schablonbelopp

5 %

EUR

– 417 259,82

0,00

– 417 259,82

GR

POSEI

2003

Otillräcklig bevisning för att förmånen har nått den slutliga mottagaren – otillräckliga kontroller vid produkternas ankomst till ön – saknad av integrerat administrations- och kontrollsystem

schablonbelopp

5 %

EUR

– 952 833,44

0,00

– 952 833,44

GR

POSEI

2004

Otillräcklig bevisning för att förmånen har nått den slutliga mottagaren – otillräckliga kontroller vid produkternas ankomst till ön – avsaknad av integrerat administrations- och kontrollsystem

schablonbelopp

5 %

EUR

– 952 833,58

0,00

– 952 833,58

GR

Landsbygdsutveckling, garantisektionen – kompletterande åtgärder

2001

Summan av månadsdeklarationerna överskrider beloppet i årsdeklarationen

engångsbelopp

EUR

–67 732,00

0,00

–67 732,00

Summa GR

EUR

–38 233 984,82

0,00

–38 233 984,82

IE

Finansiell revision – Försenade betalningar

2004

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–1 021 717,84

–1 232 358,00

210 640,16

IE

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 122 295,66

– 122 295,66

0,00

IE

Mjölkpulver för kaseinproduktion

2002

Otillräcklig kontroll av produktionsprocessen

schablonbelopp

5 %

EUR

– 676 675,34

0,00

– 676 675,34

IE

Mjölkpulver för kaseinproduktion

2003

Otillräcklig kontroll av produktionsprocessen

schablonbelopp

5 %

EUR

–1 444 677,65

0,00

–1 444 677,65

IE

Mjölkpulver för kaseinproduktion

2004

Otillräcklig kontroll av produktionsprocessen

schablonbelopp

5 %

EUR

– 378 635,48

0,00

– 378 635,48

Summa IE

EUR

–3 644 001,97

–1 354 653,66

–2 289 348,31

IT

Finansiell revision – Försenade betalningar

2004

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–48 554 937,39

–48 865 275,10

310 337,71

IT

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–47 896,46

–47 896,46

0,00

IT

Landsbygdsutveckling, garantisektionen – nya åtgärder

2003

Otillräckliga kontroller av miniminormerna - ofullständig riskanalys vid urvalet av mottagare som skulle kontrolleras på plats

schablonbelopp

2 %

EUR

– 292 013,00

0,00

– 292 013,00

IT

Vin – Omstrukturering

2003

Överskattning av vinodlingsområdet

engångsbelopp

EUR

– 791 044,51

0,00

– 791 044,51

IT

Vin – Omstrukturering

2004

Överskattning av vinodlingsområdet

engångsbelopp

EUR

–1 587 599,85

0,00

–1 587 599,85

Summa IT

EUR

–51 273 491,21

–48 913 171,56

–2 360 319,65

LU

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–89 099,53

–89 099,53

0,00

LU

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 132 471,39

–42 350,66

–90 120,73

LU

Finansiell revision – Överskridande

2005

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–14 637,53

–14 637,53

0,00

Summa LU

EUR

– 236 208,45

– 146 087,72

–90 120,73

NL

Avslutande av räkenskaperna

2003

Avslutande av 2003 års räkenskaper

engångsbelopp

EUR

– 159 196,13

0,00

– 159 196,13

NL

Exportbidrag

1999

Otillräckligt antal ersättningskontroller

schablonbelopp

5 %

EUR

–1 337 421,43

0,00

–1 337 421,43

NL

Exportbidrag

2000

Otillräckligt antal ersättningskontroller

schablonbelopp

5 %

EUR

–15 460 584,91

0,00

–15 460 584,91

NL

Exportbidrag

2001

Otillräckligt antal ersättningskontroller

schablonbelopp

5 %

EUR

–9 866 616,71

0,00

–9 866 616,71

Summa NL

EUR

–26 823 819,18

0,00

–26 823 819,18

Korrigeringa totaalt – Budgetpost 05 07 01 07

| MS | Åtgärd | År | Skäl | Typ | % | Valuta | Belopp | Redan gjorda avdrag | Finansiella konsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FI | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –59 957,06 | – 930 760,36 | 870 803,30 |
| FI | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –4 383,80 | –4 383,80 | 0,00 |
| Summa FI | | | | | EUR | –64 340,86 | – 935 144,16 | 870 803,30 |
| GB | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2003 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –18 692,31 | 0,00 | –18 692,31 |
| GB | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2004 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | –53 718 181,34 | –54 438 176,05 | 719 994,71 |
| GB | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 177 600,74 | – 177 600,74 | 0,00 |
| GB | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | GBP | –5 043,95 | –5 043,95 | 0,00 |
| GB | Återbetalda belopp | 2003 | Inkorrekt klassificering av oegentligheter | engångsbelopp | | GBP | –23 387,80 | 0,00 | –23 387,80 |
| Summa GB | | | | | EUR | –53 914 474,39 | –54 615 776,79 | 701 302,40 |
| Summa GB | | | | | GBP | –28 431,75 | –5 043,95 | –23 387,80 |
| PT | Finansiell revision – Försenade betalningar | 2005 | Överskridande av betalningsfrister | engångsbelopp | | EUR | – 400 433,43 | – 521 198,20 | 120 764,77 |
| PT | Finansiell revision – Överskridande | 2003 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | –30 352,11 | 0,00 | –30 352,11 |
| PT | Finansiell revision – Överskridande | 2004 | Överskridande av finansiella tak | engångsbelopp | | EUR | – 139,80 | – 139,80 | 0,00 |
| Summa PT | | | | | EUR | – 430 925,34 | – 521 338,00 | 90 412,66 |

MS

Åtgärd

År

Skäl

Typ

%

Valuta

Belopp

Redan gjorda avdrag

Finansiella konsekvenser

FI

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–59 957,06

– 930 760,36

870 803,30

FI

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–4 383,80

–4 383,80

0,00

Summa FI

EUR

–64 340,86

– 935 144,16

870 803,30

GB

Finansiell revision – Försenade betalningar

2003

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–18 692,31

0,00

–18 692,31

GB

Finansiell revision – Försenade betalningar

2004

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

–53 718 181,34

–54 438 176,05

719 994,71

GB

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 177 600,74

– 177 600,74

0,00

GB

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

GBP

–5 043,95

–5 043,95

0,00

GB

Återbetalda belopp

2003

Inkorrekt klassificering av oegentligheter

engångsbelopp

GBP

–23 387,80

0,00

–23 387,80

Summa GB

EUR

–53 914 474,39

–54 615 776,79

701 302,40

Summa GB

GBP

–28 431,75

–5 043,95

–23 387,80

PT

Finansiell revision – Försenade betalningar

2005

Överskridande av betalningsfrister

engångsbelopp

EUR

– 400 433,43

– 521 198,20

120 764,77

PT

Finansiell revision – Överskridande

2003

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

–30 352,11

0,00

–30 352,11

PT

Finansiell revision – Överskridande

2004

Överskridande av finansiella tak

engångsbelopp

EUR

– 139,80

– 139,80

0,00

Summa PT

EUR

– 430 925,34

– 521 338,00

90 412,66

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/63

---

RÅDETS BESLUT 2007/244/GUSP

av den 23 april 2007

om genomförande av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/557/GUSP av den 18 juli 2005 om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (1), särskilt artikel 8.1 andra stycket jämförd med artikel 23.2 i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 oktober 2006 antog rådet beslut 2006/725/GUSP om genomförande av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (2), varigenom finansieringen av den civila delen förlängdes till den 30 april 2007. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 oktober 2006 antog rådet beslut 2006/725/GUSP om genomförande av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (2), varigenom finansieringen av den civila delen förlängdes till den 30 april 2007.

| (2) | I avvaktan på att Afrikanska unionens uppdrag övergår till en hybridinsats mellan FN och Afrikanska unionen, har rådet i enlighet med artikel 2 i beslut 2006/486/GUSP (3) beslutat att fortsätta Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan. |
| --- | --- |

(2)

I avvaktan på att Afrikanska unionens uppdrag övergår till en hybridinsats mellan FN och Afrikanska unionen, har rådet i enlighet med artikel 2 i beslut 2006/486/GUSP (3) beslutat att fortsätta Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan.

| (3) | För den civila delen bör rådet därför besluta om finansieringen av den fortsatta stödåtgärden. |
| --- | --- |

(3)

För den civila delen bör rådet därför besluta om finansieringen av den fortsatta stödåtgärden.

| (4) | Stödåtgärden kommer att genomföras i ett läge som kan förvärras och som kan skada målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken enligt artikel 11 i fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Stödåtgärden kommer att genomföras i ett läge som kan förvärras och som kan skada målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken enligt artikel 11 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för genomförandet av avsnitt II i gemensam åtgärd 2005/557/GUSP från och med den 1 maj 2007 till och med den 31 oktober 2007 skall vara 2 125 000 EUR. Detta belopp skall täcka den innevarande mandatperioden för Afrikanska unionens uppdrag i Sudan (Amis) och en därpå följande övergångsperiod mot en eventuell övergång till en hybridinsats mellan FN och Afrikanska unionen.

2.   De utgifter som skall finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 skall förvaltas i enlighet med Europeiska gemenskapens förfaranden och regler för Europeiska unionens allmänna budget, med undantag av att eventuell förhandsfinansiering inte skall förbli gemenskapens egendom.

Medborgare i tredjestat skall ha rätt att lämna anbud.

3.   Utgifterna skall vara stödberättigande från och med den 1 maj 2007.

Artikel 2

Rådet skall senast den 30 juni 2007 utvärdera om EU:s stödåtgärd skall fortsätta.

Artikel 3

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 23 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 20.7.2005, s. 46.

1

(2)  EUT L 296, 26.10.2006, s. 24.

2

(3)  Rådets beslut 2006/486/GUSP av den 11 juli 2006 om genomförande av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (EUT L 192, 13.7.2006, s. 30).

3

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/65

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2007/245/GUSP

av den 23 april 2007

om ändring av gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan med avseende på inbegripandet av militärt stöd som bidrag till inrättandet av Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 18 juli 2005 gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 18 juli 2005 gemensam åtgärd 2005/557/GUSP om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (1).

| (2) | Den 19 januari 2007 förklarade Afrikanska unionens råd för fred och säkerhet sin avsikt att under sex månader genomföra ett uppdrag i Somalia (Amisom), i huvudsakligt syfte att bidra till den inledande stabiliseringsfasen i Somalia. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 januari 2007 förklarade Afrikanska unionens råd för fred och säkerhet sin avsikt att under sex månader genomföra ett uppdrag i Somalia (Amisom), i huvudsakligt syfte att bidra till den inledande stabiliseringsfasen i Somalia.

| (3) | Den 20 februari 2007 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 1744 (2007), enligt vilken medlemsstaterna i Afrikanska unionen bemyndigades att inrätta ett uppdrag i Somalia under en period av sex månader och FN:s medlemsstater uppmanades att vid behov tillhandahålla personal, utrustning och tjänster för ett framgångsrikt genomförande av Amisom. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 februari 2007 antog Förenta nationernas säkerhetsråd resolution 1744 (2007), enligt vilken medlemsstaterna i Afrikanska unionen bemyndigades att inrätta ett uppdrag i Somalia under en period av sex månader och FN:s medlemsstater uppmanades att vid behov tillhandahålla personal, utrustning och tjänster för ett framgångsrikt genomförande av Amisom.

| (4) | Den 7 mars inkom Afrikanska unionen med en begäran till Europeiska unionen om expertis för att tillfälligt bistå Amisoms militära planeringsenhet vid AU:s högkvarter i Addis Abeba. |
| --- | --- |

(4)

Den 7 mars inkom Afrikanska unionen med en begäran till Europeiska unionen om expertis för att tillfälligt bistå Amisoms militära planeringsenhet vid AU:s högkvarter i Addis Abeba.

| (5) | Den 20 mars 2007 enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (KUSP) om att tillmötesgå Afrikanska unionens begäran och genomföra stödet till Amisom inom ramen för EU:s civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (Amis). |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2007 enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (KUSP) om att tillmötesgå Afrikanska unionens begäran och genomföra stödet till Amisom inom ramen för EU:s civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (Amis).

| (6) | Genom skrivelse av den 29 mars 2007 underrättade generalsekreteraren/den höge representanten AU om att EU står redo att tillfälligt tillhandahålla planeringsexperter och begärde att den EU-personal som arbetar för Amisom skall omfattas av OAU:s allmänna konvention om privilegier och immunitet. |
| --- | --- |

(6)

Genom skrivelse av den 29 mars 2007 underrättade generalsekreteraren/den höge representanten AU om att EU står redo att tillfälligt tillhandahålla planeringsexperter och begärde att den EU-personal som arbetar för Amisom skall omfattas av OAU:s allmänna konvention om privilegier och immunitet.

| (7) | Gemensam åtgärd 2005/557/GUSP bör ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(7)

Gemensam åtgärd 2005/557/GUSP bör ändras i enlighet därmed.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensam åtgärd 2005/557/GUSP skall ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

1.

Titeln skall ersättas med följande:

| 2. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Europeiska unionen inrättar härmed EU:s civil-militära stödåtgärd till Amis II med ytterligare militärt stöd till Amison, kallad ’Amis/Amison EU-stödåtgärd’.
  Huvudsyftet med EU:s civil-militära stödåtgärd till Amis II är att säkerställa snabbt och effektivt EU-stöd för att stödja förstärkningen av Amis II och att dessutom stödja inrättandet av Amisom. EU skall respektera och stödja principen om afrikanskt egenansvar, och EU:s stödåtgärd skall stödja Afrikanska unionen och dess politiska, militära och polisiära insatser för att bemöta krisen i Darfurregionen i Sudan och i Somalia.
  Denna stödåtgärd skall innehålla en civil och en militär del.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

Europeiska unionen inrättar härmed EU:s civil-militära stödåtgärd till Amis II med ytterligare militärt stöd till Amison, kallad ’Amis/Amison EU-stödåtgärd’.

Huvudsyftet med EU:s civil-militära stödåtgärd till Amis II är att säkerställa snabbt och effektivt EU-stöd för att stödja förstärkningen av Amis II och att dessutom stödja inrättandet av Amisom. EU skall respektera och stödja principen om afrikanskt egenansvar, och EU:s stödåtgärd skall stödja Afrikanska unionen och dess politiska, militära och polisiära insatser för att bemöta krisen i Darfurregionen i Sudan och i Somalia.

Denna stödåtgärd skall innehålla en civil och en militär del.”

| 3. | I artiklarna 3.1, 4.1 och 5.2, artikel 10 samt artikel 11.1 a skall ”Amis II” ersättas med ”Amis II och Amisom”. |
| --- | --- |

3.

I artiklarna 3.1, 4.1 och 5.2, artikel 10 samt artikel 11.1 a skall ”Amis II” ersättas med ”Amis II och Amisom”.

| 4. | Artikel 5.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Generalsekreteraren/den höge representanten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa samordningen av EU:s verksamhet för att stödja förstärkningen av Amis II och Amisom samt samordningen mellan rådets generalsekretariat och EU:s samordningscell i Addis Abeba. Generalsekretariatet skall ge riktlinjer och stöd till samordningscellen för att leda den dagliga samordningen i syfte att säkerställa ett snabbt och enhetligt EU-stöd till Amis II genom EU:s politiska, militära och polisiära stödåtgärder samt andra civila stödåtgärder, liksom till inrättandet av Amisom. Generalsekretariatet skall tillhandahålla berörda rådsorgan lägesrapporter, uppdateringar och bedömningar av EU-stöd till såväl Amis II som till förstärkningen av Amis II och Amisom och säkerställa samordningen på strategisk nivå med andra givare, särskilt FN och Nato.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 5.1 skall ersättas med följande:

”1.   Generalsekreteraren/den höge representanten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa samordningen av EU:s verksamhet för att stödja förstärkningen av Amis II och Amisom samt samordningen mellan rådets generalsekretariat och EU:s samordningscell i Addis Abeba. Generalsekretariatet skall ge riktlinjer och stöd till samordningscellen för att leda den dagliga samordningen i syfte att säkerställa ett snabbt och enhetligt EU-stöd till Amis II genom EU:s politiska, militära och polisiära stödåtgärder samt andra civila stödåtgärder, liksom till inrättandet av Amisom. Generalsekretariatet skall tillhandahålla berörda rådsorgan lägesrapporter, uppdateringar och bedömningar av EU-stöd till såväl Amis II som till förstärkningen av Amis II och Amisom och säkerställa samordningen på strategisk nivå med andra givare, särskilt FN och Nato.”

| 5. | I artikel 9 skall följande punkt 1a införas:
  ”1a.   Det militära stödet till planeringen av Amisom skall framför allt hjälpa enheten för strategisk planering att planlägga AU:s uppdrag, vilket inbegriper utformningen av insatsplanen för Amisom.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 9 skall följande punkt 1a införas:

”1a.   Det militära stödet till planeringen av Amisom skall framför allt hjälpa enheten för strategisk planering att planlägga AU:s uppdrag, vilket inbegriper utformningen av insatsplanen för Amisom.”

Artikel 2

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den offentliggörs.

Artikel 3

Denna gemensamma åtgärd skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxemburg den 23 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 20.7.2005, s. 46.

1

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 106/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 106/67

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2007/246/GUSP

av den 23 april 2007

om ändring av gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP om restriktiva åtgärder mot Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionens råd antog den 27 februari 2007 gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP (1) om restriktiva åtgärder mot Iran vilken genomförde Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1737 (2006) (”resolution 1737 (2006)”). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionens råd antog den 27 februari 2007 gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP (1) om restriktiva åtgärder mot Iran vilken genomförde Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1737 (2006) (”resolution 1737 (2006)”).

| (2) | Förenta nationernas säkerhetsråd antog den 24 mars 2007 resolution 1747 (2007) som utvidgade tillämpningsområdet för de restriktiva åtgärder som infördes genom resolution 1737 (2006) (”resolution 1747 (2007)”). |
| --- | --- |

(2)

Förenta nationernas säkerhetsråd antog den 24 mars 2007 resolution 1747 (2007) som utvidgade tillämpningsområdet för de restriktiva åtgärder som infördes genom resolution 1737 (2006) (”resolution 1747 (2007)”).

| (3) | Genom resolution 1747 (2007) förbjuds upphandling av vapen och dithörande materiel från Iran. |
| --- | --- |

(3)

Genom resolution 1747 (2007) förbjuds upphandling av vapen och dithörande materiel från Iran.

| (4) | I resolution 1747 (2007) uppmanas dessutom alla stater att vara vaksamma och visa återhållsamhet i fråga om direkt eller indirekt leverans, försäljning eller överföring till Iran av konventionella vapen som fastställs i FN:s register över konventionella vapen samt i fråga om tillhandahållande av tekniskt bistånd eller teknisk utbildning, finansiellt bistånd, investeringar, förmedlingsverksamhet eller andra tjänster, samt vid överföring av finansiella medel eller tjänster i samband med leverans, försäljning, överföring, tillverkning eller användning av sådana varor i syfte att förebygga en destabiliserande anhopning av vapen. I linje med syftena i resolution 1747 (2007) samt med EU:s policy att inte sälja vapen till Iran anser rådet att det är lämpligt att förbjuda leverans, försäljning och överföring av alla vapen och dithörande materiel till Iran, samt tillhandahållande av dithörande bistånd, investering och tjänster. |
| --- | --- |

(4)

I resolution 1747 (2007) uppmanas dessutom alla stater att vara vaksamma och visa återhållsamhet i fråga om direkt eller indirekt leverans, försäljning eller överföring till Iran av konventionella vapen som fastställs i FN:s register över konventionella vapen samt i fråga om tillhandahållande av tekniskt bistånd eller teknisk utbildning, finansiellt bistånd, investeringar, förmedlingsverksamhet eller andra tjänster, samt vid överföring av finansiella medel eller tjänster i samband med leverans, försäljning, överföring, tillverkning eller användning av sådana varor i syfte att förebygga en destabiliserande anhopning av vapen. I linje med syftena i resolution 1747 (2007) samt med EU:s policy att inte sälja vapen till Iran anser rådet att det är lämpligt att förbjuda leverans, försäljning och överföring av alla vapen och dithörande materiel till Iran, samt tillhandahållande av dithörande bistånd, investering och tjänster.

| (5) | Genom resolution 1747 (2007) utsträcks de finansiella sanktioner och reseförbud som infördes genom resolution 1737 (2006) till ytterligare personer och enheter som är engagerade i, direkt knutna till eller stödjer, Irans spridningskänsliga nukleära verksamhet eller utvecklingen av system för kärnvapenbärare. |
| --- | --- |

(5)

Genom resolution 1747 (2007) utsträcks de finansiella sanktioner och reseförbud som infördes genom resolution 1737 (2006) till ytterligare personer och enheter som är engagerade i, direkt knutna till eller stödjer, Irans spridningskänsliga nukleära verksamhet eller utvecklingen av system för kärnvapenbärare.

| (6) | Genom resolution 1747 (2007) uppmanas dessutom alla medlemsstater och internationella finansinstitut att inte göra nya åtaganden för gåvobistånd, finansiellt bistånd eller förmånliga lån med Irans regering, utom i humanitära syften och för utvecklingsändamål. |
| --- | --- |

(6)

Genom resolution 1747 (2007) uppmanas dessutom alla medlemsstater och internationella finansinstitut att inte göra nya åtaganden för gåvobistånd, finansiellt bistånd eller förmånliga lån med Irans regering, utom i humanitära syften och för utvecklingsändamål.

| (7) | Rådet har också fastställt personer och enheter som uppfyller kriterierna enligt artiklarna 4.1 b och 5.1 b i gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP. Dessa personer och enheter bör därför förtecknas i bilaga II till den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

(7)

Rådet har också fastställt personer och enheter som uppfyller kriterierna enligt artiklarna 4.1 b och 5.1 b i gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP. Dessa personer och enheter bör därför förtecknas i bilaga II till den gemensamma ståndpunkten.

| (8) | Gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP bör ändras i enlighet med detta.

| (9) | För att genomföra vissa åtgärder krävs insatser från gemenskapen. |
| --- | --- |

(9)

För att genomföra vissa åtgärder krävs insatser från gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensam ståndpunkt 2007/140/GUSP skall härmed ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.1 skall följande led c läggas till:






  ”c) | vapen och dithörande materiel av alla slag, inklusive skjutvapen och ammunition, militärfordon och utrustning, paramilitär utrustning och reservdelar till ovanstående. Detta förbud skall inte gälla stridsfordon som har tillverkats eller utrustats med skottsäkert material och som endast är avsedda som skydd för EU:s och dess medlemsstaters personal i Iran” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.1 skall följande led c läggas till:

”c)

vapen och dithörande materiel av alla slag, inklusive skjutvapen och ammunition, militärfordon och utrustning, paramilitär utrustning och reservdelar till ovanstående. Detta förbud skall inte gälla stridsfordon som har tillverkats eller utrustats med skottsäkert material och som endast är avsedda som skydd för EU:s och dess medlemsstaters personal i Iran”

| 2. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 3a
  Medlemsstaterna skall inte ingå nya överenskommelser om gåvobistånd, finansiellt bistånd eller förmånliga lån med Irans regering, inbegripet genom sitt deltagande i internationella finansinstitut, utom i humanitära syften och för utvecklingsändamål.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 3a

Medlemsstaterna skall inte ingå nya överenskommelser om gåvobistånd, finansiellt bistånd eller förmånliga lån med Irans regering, inbegripet genom sitt deltagande i internationella finansinstitut, utom i humanitära syften och för utvecklingsändamål.”

| 3. | Bilagorna I och II skall ersättas med texten i bilagorna I och II till denna gemensamma ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna I och II skall ersättas med texten i bilagorna I och II till denna gemensamma ståndpunkt.

Artikel 2

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxemburg den 23 april 2007.

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  EUT L 61, 28.2.2007, s. 49.

1

---

BILAGA I

”Förteckning över personer som avses i artikel 4.1 a samt över personer och enheter som avses i artikel 5.1 a

A.   ENHETER

| 1. | Industrigruppen för ammunition och metallurgi (AMIG) (även kallad Industrigruppen för ammunition). Övriga upplysningar: AMIG kontrollerar industrikomplexet 7th of Tir som tas upp i resolution 1737 (2006) för dess roll i Irans centrifugprogram.) AMIG ägs och kontrolleras i sin tur av Försvarsindustriorganisationen (DIO) som tas upp i resolution 1737 (2006). |
| --- | --- |

1.

Industrigruppen för ammunition och metallurgi (AMIG) (även kallad Industrigruppen för ammunition). Övriga upplysningar: AMIG kontrollerar industrikomplexet 7th of Tir som tas upp i resolution 1737 (2006) för dess roll i Irans centrifugprogram.) AMIG ägs och kontrolleras i sin tur av Försvarsindustriorganisationen (DIO) som tas upp i resolution 1737 (2006).

| 2. | Irans atomenergiorganisation (AEOI). Övriga upplysningar: Engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

2.

Irans atomenergiorganisation (AEOI). Övriga upplysningar: Engagerad i Irans nukleära program.

| 3. | Bank Sepah och Bank Sepah International. Övriga upplysningar: Bank Sepah stöder organisationen för luft- och rymdfartsindustrier (AIO) med dess underställda enheter, inklusive industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG) och industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG) som båda togs upp i resolution 1737 (2006). |
| --- | --- |

3.

Bank Sepah och Bank Sepah International. Övriga upplysningar: Bank Sepah stöder organisationen för luft- och rymdfartsindustrier (AIO) med dess underställda enheter, inklusive industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG) och industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG) som båda togs upp i resolution 1737 (2006).

| 4. | Industrigruppen för kryssningsrobotar (även kallad Industrigruppen för sjöförsvarsrobotar). Övriga upplysningar: Tillverkning och utveckling av kryssningsrobotar. Ansvarig för sjörobotar, inklusive kryssningsrobotar. |
| --- | --- |

4.

Industrigruppen för kryssningsrobotar (även kallad Industrigruppen för sjöförsvarsrobotar). Övriga upplysningar: Tillverkning och utveckling av kryssningsrobotar. Ansvarig för sjörobotar, inklusive kryssningsrobotar.

| 5. | Försvarsindustriorganisationen (DIO). Övriga upplysningar: a) Övergripande enhet under kontroll av ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik. Några av dess underställda har deltagit i centrifugprogrammet med tillverkning av komponenter, och i robotprogrammet. b) Engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

5.

Försvarsindustriorganisationen (DIO). Övriga upplysningar: a) Övergripande enhet under kontroll av ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik. Några av dess underställda har deltagit i centrifugprogrammet med tillverkning av komponenter, och i robotprogrammet. b) Engagerad i Irans nukleära program.

| 6. | Centrumet för kärnbränsleforskning och kärnbränsleframställning i Esfahan (NFRPC) och centrumet för kärnteknik i Esfahan (ENTC). Övriga upplysningar: Dessa centrum ingår i Irans atomenergiorganisations (AEOI) företag för framställning och upphandling av kärnbränsle, vilket bedriver anrikningsanknuten verksamhet. AEOI tas upp i resolution 1737 (2006). |
| --- | --- |

6.

Centrumet för kärnbränsleforskning och kärnbränsleframställning i Esfahan (NFRPC) och centrumet för kärnteknik i Esfahan (ENTC). Övriga upplysningar: Dessa centrum ingår i Irans atomenergiorganisations (AEOI) företag för framställning och upphandling av kärnbränsle, vilket bedriver anrikningsanknuten verksamhet. AEOI tas upp i resolution 1737 (2006).

| 7. | Industrigruppen Fajr. Övriga upplysningar: a) Tidigare Instrumentation Factory Plant, b) enhet underställd AIO, c) engagerad i Irans program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

7.

Industrigruppen Fajr. Övriga upplysningar: a) Tidigare Instrumentation Factory Plant, b) enhet underställd AIO, c) engagerad i Irans program för ballistiska robotar.

| 8. | Farayand Technique. Övriga upplysningar: a) engagerat i Irans nukleära program (centrifugprogrammet), b) tas upp i Internationella atomenergiorganets (IAEA) rapporter. |
| --- | --- |

8.

Farayand Technique. Övriga upplysningar: a) engagerat i Irans nukleära program (centrifugprogrammet), b) tas upp i Internationella atomenergiorganets (IAEA) rapporter.

| 9. | Kala-Electric (även kallat Kalaye Electric). Övriga upplysningar: a) Leverantör till försöksanläggningen för anrikning av bränsle i Natanz, b) engagerat i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

9.

Kala-Electric (även kallat Kalaye Electric). Övriga upplysningar: a) Leverantör till försöksanläggningen för anrikning av bränsle i Natanz, b) engagerat i Irans nukleära program.

| 10. | Karaj Nuclear Research Centre. Övriga upplysningar: Del av AEOI:s forskningsavdelning. |
| --- | --- |

10.

Karaj Nuclear Research Centre. Övriga upplysningar: Del av AEOI:s forskningsavdelning.

| 11. | Kavoshyar Company. Övriga upplysningar: Dotterbolag till AEOI som har sökt glasfiber, vakuumkammarugnar och laboratorieutrustning för Irans nukleära program. |
| --- | --- |

11.

Kavoshyar Company. Övriga upplysningar: Dotterbolag till AEOI som har sökt glasfiber, vakuumkammarugnar och laboratorieutrustning för Irans nukleära program.

| 12. | Mesbah Energy Company. Övriga upplysningar: a) Leverantör till forskningsreaktorn A40 i Arak, b) engagerat i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

12.

Mesbah Energy Company. Övriga upplysningar: a) Leverantör till forskningsreaktorn A40 i Arak, b) engagerat i Irans nukleära program.

| 13. | Novin Energy Company (även kallat Pars Novin). Övriga upplysningar: Verksamt inom ramen för AEOI och har på AEOI:s vägnar överfört medel till enheter med anknytning till Irans nukleära program. |
| --- | --- |

13.

Novin Energy Company (även kallat Pars Novin). Övriga upplysningar: Verksamt inom ramen för AEOI och har på AEOI:s vägnar överfört medel till enheter med anknytning till Irans nukleära program.

| 14. | Parchin Chemical Industries. Övriga upplysningar: Avdelning av DIO som producerar ammunition, sprängämnen samt fasta drivmedel för raketer och robotar. |
| --- | --- |

14.

Parchin Chemical Industries. Övriga upplysningar: Avdelning av DIO som producerar ammunition, sprängämnen samt fasta drivmedel för raketer och robotar.

| 15. | Pars Aviation Services Company. Övriga upplysningar: Detta företag underhåller olika flygplan, inklusive MI-171 som används av iranska revolutionsgardistkårens (IRGC) flygvapen. |
| --- | --- |

15.

Pars Aviation Services Company. Övriga upplysningar: Detta företag underhåller olika flygplan, inklusive MI-171 som används av iranska revolutionsgardistkårens (IRGC) flygvapen.

| 16. | Pars Trash Company. Övriga upplysningar: a) engagerat i Irans nukleära program (centrifugprogrammet), b) tas upp i IAEA:s rapporter. |
| --- | --- |

16.

Pars Trash Company. Övriga upplysningar: a) engagerat i Irans nukleära program (centrifugprogrammet), b) tas upp i IAEA:s rapporter.

| 17. | Qods Aeronautics Industries. Övriga upplysningar: Företaget tillverkar bemannade luftfarkoster (UAV), fallskärmar, glidskärmar, skärmmotorer etc. Iranska revolutionsgardistkåren har berömt sig av att använda dessa produkter som ett led i sin doktrin om asymmetrisk krigföring. |
| --- | --- |

17.

Qods Aeronautics Industries. Övriga upplysningar: Företaget tillverkar bemannade luftfarkoster (UAV), fallskärmar, glidskärmar, skärmmotorer etc. Iranska revolutionsgardistkåren har berömt sig av att använda dessa produkter som ett led i sin doktrin om asymmetrisk krigföring.

| 18. | Industrigruppen Sanam. Övriga upplysningar: Underordnat AIO och har på AIO:s vägnar köpt utrustning för robotprogrammet. |
| --- | --- |

18.

Industrigruppen Sanam. Övriga upplysningar: Underordnat AIO och har på AIO:s vägnar köpt utrustning för robotprogrammet.

| 19. | 7th of Tir. Övriga upplysningar: a) Underordnat DIO och anses allmänt vara direkt engagerat i Irans nukleära program, b) engagerat i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

19.

7th of Tir. Övriga upplysningar: a) Underordnat DIO och anses allmänt vara direkt engagerat i Irans nukleära program, b) engagerat i Irans nukleära program.

| 20. | Industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG). Övriga upplysningar: a) Enhet underordnad AIO, b) engagerad i Irans program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

20.

Industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG). Övriga upplysningar: a) Enhet underordnad AIO, b) engagerad i Irans program för ballistiska robotar.

| 21. | Industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG) Övriga upplysningar: a) Enhet underordnad AIO, b) engagerad i Irans program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

21.

Industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG) Övriga upplysningar: a) Enhet underordnad AIO, b) engagerad i Irans program för ballistiska robotar.

| 22. | Sho’a’ Aviation. Övriga upplysningar: Företaget tillverkar ultralätta flygplan som iranska revolutionsgardistkåren påstår att den använder som ett led i sin doktrin om asymmetrisk krigföring. |
| --- | --- |

22.

Sho’a’ Aviation. Övriga upplysningar: Företaget tillverkar ultralätta flygplan som iranska revolutionsgardistkåren påstår att den använder som ett led i sin doktrin om asymmetrisk krigföring.

| 23. | Ya Mahdi Industries Group. Övriga upplysningar: Underordnad AIO. Gruppen är engagerad i inköp av robotutrustning på den internationella marknaden. |
| --- | --- |

23.

Ya Mahdi Industries Group. Övriga upplysningar: Underordnad AIO. Gruppen är engagerad i inköp av robotutrustning på den internationella marknaden.

B.   FYSISKA PERSONER

| 1. | Fereidoun Abbasi-Davani. Övriga upplysningar: Högt uppsatt vetenskapsman vid ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik (MODAFL) med kopplingar till institutet för teknisk fysik, har ett nära samarbete med Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. |
| --- | --- |

1.

Fereidoun Abbasi-Davani. Övriga upplysningar: Högt uppsatt vetenskapsman vid ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik (MODAFL) med kopplingar till institutet för teknisk fysik, har ett nära samarbete med Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi.

| 2. | Dawood Agha-Jani. Befattning: Chef för försöksanläggningen för anrikning av bränsle i Natanz. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

2.

Dawood Agha-Jani. Befattning: Chef för försöksanläggningen för anrikning av bränsle i Natanz. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program.

| 3. | Ali Akbar Ahmadian. Titel: Viceamiral. Befattning: Chef för iranska revolutionsgardistkårens (IRGC) gemensamma stab. |
| --- | --- |

3.

Ali Akbar Ahmadian. Titel: Viceamiral. Befattning: Chef för iranska revolutionsgardistkårens (IRGC) gemensamma stab.

| 4. | Behman Asgarpour. Befattning: Driftchef i Arak Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

4.

Behman Asgarpour. Befattning: Driftchef i Arak Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program.

| 5. | Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Befattning: Chef för finans- och budgetavdelningen, organisationen för luft- och rymdfartsindustrier. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

5.

Bahmanyar Morteza Bahmanyar. Befattning: Chef för finans- och budgetavdelningen, organisationen för luft- och rymdfartsindustrier. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar.

| 6. | Ahmad Vahid Dastjerdi. Befattning: Chef för organisationen för luft- och rymdfartsindustrier. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

6.

Ahmad Vahid Dastjerdi. Befattning: Chef för organisationen för luft- och rymdfartsindustrier. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar.

| 7. | Ahmad Derakhshandeh. Befattning: Ordförande och verkställande direktör i Bank Sepah. Övriga upplysningar: Bank Sepah stöder organisationen för luft- och rymdfartsindustrier, inklusive industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG) och industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG) som båda tas upp i resolution 1737 (2006). |
| --- | --- |

7.

Ahmad Derakhshandeh. Befattning: Ordförande och verkställande direktör i Bank Sepah. Övriga upplysningar: Bank Sepah stöder organisationen för luft- och rymdfartsindustrier, inklusive industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG) och industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG) som båda tas upp i resolution 1737 (2006).

| 8. | Reza-Gholi Esmaeli. Befattning: Chef för avdelningen för handel och internationella förbindelser, organisationen för luft- och rymdfartsindustrier. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

8.

Reza-Gholi Esmaeli. Befattning: Chef för avdelningen för handel och internationella förbindelser, organisationen för luft- och rymdfartsindustrier. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar.

| 9. | Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. Övriga upplysningar: Hög uppsatt vetenskapsman i ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik (MODAFL), före detta chef för forskningscentrumet för fysik (PHRC). IAEA har begärt att få höra honom om PHRC:s verksamhet under den tid han var chef, men Iran har vägrat. |
| --- | --- |

9.

Mohsen Fakhrizadeh-Mahabadi. Övriga upplysningar: Hög uppsatt vetenskapsman i ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik (MODAFL), före detta chef för forskningscentrumet för fysik (PHRC). IAEA har begärt att få höra honom om PHRC:s verksamhet under den tid han var chef, men Iran har vägrat.

| 10. | Mohammad Hejazi. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Befälhavare för motståndsstyrkan Bassij. |
| --- | --- |

10.

Mohammad Hejazi. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Befälhavare för motståndsstyrkan Bassij.

| 11. | Mohsen Hojati. Befattning: Chef för industrigruppen Fajr. Övriga upplysningar: Industrigruppen Fajr tas upp i resolution 1737 (2006) på grund av den roll den intar i programmet för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

11.

Mohsen Hojati. Befattning: Chef för industrigruppen Fajr. Övriga upplysningar: Industrigruppen Fajr tas upp i resolution 1737 (2006) på grund av den roll den intar i programmet för ballistiska robotar.

| 12. | Mehrdada Akhlaghi Ketabachi. Befattning: Chef för industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG). Övriga upplysningar: SBIG tas upp i resolution 1737 (2006) på grund av den roll gruppen intar i programmet för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

12.

Mehrdada Akhlaghi Ketabachi. Befattning: Chef för industrigruppen Shahid Bagheri (SBIG). Övriga upplysningar: SBIG tas upp i resolution 1737 (2006) på grund av den roll gruppen intar i programmet för ballistiska robotar.

| 13. | Ali Hajinia Leilabadi. Befattning: Verkställande direktör i energiföretaget Mesbah. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

13.

Ali Hajinia Leilabadi. Befattning: Verkställande direktör i energiföretaget Mesbah. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program.

| 14. | Naser Maleki. Befattning: Chef för industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG). Övriga upplysningar: SHIG tas upp i resolution 1737 (2006) på grund av den roll gruppen intar i Irans program för ballistiska robotar. Naser Maleki är också tjänsteman vid ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik (MODAFL) där han övervakar arbetet i programmet för Shahab-3-roboten. Shabab-3 är den ballistiska långdistansrobot Iran för närvarande har i bruk. |
| --- | --- |

14.

Naser Maleki. Befattning: Chef för industrigruppen Shahid Hemmat (SHIG). Övriga upplysningar: SHIG tas upp i resolution 1737 (2006) på grund av den roll gruppen intar i Irans program för ballistiska robotar. Naser Maleki är också tjänsteman vid ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik (MODAFL) där han övervakar arbetet i programmet för Shahab-3-roboten. Shabab-3 är den ballistiska långdistansrobot Iran för närvarande har i bruk.

| 15. | Jafar Mohammadi. Befattning: Teknisk rådgivare till Irans atomenergiorganisation (driftsledare för produktionen av ventiler till centrifuger). Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

15.

Jafar Mohammadi. Befattning: Teknisk rådgivare till Irans atomenergiorganisation (driftsledare för produktionen av ventiler till centrifuger). Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program.

| 16. | Ehsan Monajemi. Befattning: Byggprojektledare i Natanz. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

16.

Ehsan Monajemi. Befattning: Byggprojektledare i Natanz. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program.

| 17. | Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Titel: Generallöjtnant. Befattning: Rektor för Malek Ashtar-universitetet för försvarsteknik. Övriga upplysningar: Kemiinstitutionen vid Ashtar-universitetet för försvarsteknik är knuten till ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik och har utfört experiment på beryllium. Person engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

17.

Mohammad Mehdi Nejad Nouri. Titel: Generallöjtnant. Befattning: Rektor för Malek Ashtar-universitetet för försvarsteknik. Övriga upplysningar: Kemiinstitutionen vid Ashtar-universitetet för försvarsteknik är knuten till ministeriet för försvar och de väpnade styrkornas logistik och har utfört experiment på beryllium. Person engagerad i Irans nukleära program.

| 18. | Mohammad Qannadi. Befattning: Vice ordförande för forskning och utveckling vid Irans atomenergiorganisation. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program. |
| --- | --- |

18.

Mohammad Qannadi. Befattning: Vice ordförande för forskning och utveckling vid Irans atomenergiorganisation. Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program.

| 19. | Amir Rahimi. Befattning: Chef för centrumet för kärnbränsleforskning och kärnbränsleframställning i Esfahan. Övriga upplysningar: Centrumet för kärnbränsleforskning och kärnbränsleframställning i Esfahan är en del av Irans atomenergiorganisations företag för framställning och upphandling av kärnbränsle, vilket bedriver anrikningsanknuten verksamhet. |
| --- | --- |

19.

Amir Rahimi. Befattning: Chef för centrumet för kärnbränsleforskning och kärnbränsleframställning i Esfahan. Övriga upplysningar: Centrumet för kärnbränsleforskning och kärnbränsleframställning i Esfahan är en del av Irans atomenergiorganisations företag för framställning och upphandling av kärnbränsle, vilket bedriver anrikningsanknuten verksamhet.

| 20. | Morteza Rezaie. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Ställföreträdande befälhavare för iranska revolutionsgardistkåren (IRGC). |
| --- | --- |

20.

Morteza Rezaie. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Ställföreträdande befälhavare för iranska revolutionsgardistkåren (IRGC).

| 21. | Morteza Safari. Titel: Konteramiral. Befattning: Befälhavare för IRGC:s flotta. |
| --- | --- |

21.

Morteza Safari. Titel: Konteramiral. Befattning: Befälhavare för IRGC:s flotta.

| 22. | Yahya Rahim Safavi. Titel: Generalmajor. Befattning: Befälhavare, IRGC (Pasdaran). Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program och program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

22.

Yahya Rahim Safavi. Titel: Generalmajor. Befattning: Befälhavare, IRGC (Pasdaran). Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans nukleära program och program för ballistiska robotar.

| 23. | Seyed Jaber Safdari. Övriga upplysningar: Chef för anrikningsanläggningen i Natanz. |
| --- | --- |

23.

Seyed Jaber Safdari. Övriga upplysningar: Chef för anrikningsanläggningen i Natanz.

| 24. | Hosein Salimi. Titel: General. Befattning: Befälhavare för flygvapnet, IRGC (Pasdaran). Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar. |
| --- | --- |

24.

Hosein Salimi. Titel: General. Befattning: Befälhavare för flygvapnet, IRGC (Pasdaran). Övriga upplysningar: Person engagerad i Irans program för ballistiska robotar.

| 25. | Qasem Soleimani. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Befälhavare för Qods-styrkan. |
| --- | --- |

25.

Qasem Soleimani. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Befälhavare för Qods-styrkan.

| 26. | Mohammad Reza Zahedi. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Befälhavare för IRGC:s markstyrkor. |
| --- | --- |

26.

Mohammad Reza Zahedi. Titel: Brigadgeneral. Befattning: Befälhavare för IRGC:s markstyrkor.

| 27. | General Zolqadr. Befattning: Ställföreträdande inrikesminister med ansvar för säkerhetsfrågor, officer i IRGC.” |
| --- | --- |

27.

General Zolqadr. Befattning: Ställföreträdande inrikesminister med ansvar för säkerhetsfrågor, officer i IRGC.”

---

BILAGA II

”A.   Fysiska personer

| | Namn | Identifieringsinformation | Skäl |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Reza AGHAZADEH | Födelsedatum: 15.3.1949 passnummer: S4409483, giltighetstid: 26.4.2000 – 27.4.2010. Utfärdat i Teheran. Födelseort: Khoy | Chef för Irans atomenergiorganisation (AEOI). AEOI utövar tillsynen över Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 2. | Amir Moayyed ALAI | | Ingår i ledningen av montering och konstruktion av centrifuger. IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Alai en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller ledningen av montering och konstruktion av centrifuger. |
| 3. | Mohammed Fedai ASHIANI | | Verksam inom produktion av ammoniumuranylkarbonat (AUC) och i ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Ashiani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller AUC-produktionsprocessen och när det gäller ledningen av och konstruktionsplanen för anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan). |
| 4. | Haleh BAKHTIAR | | Verksam inom produktion av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Den 27 augusti 2006 fick Bakhtiar en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid produktionen av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Magnesium av denna renhetsgrad används för att producera uranmetall, som kan göras till material för kärnvapen. Iran har vägrat att ge IAEA tillgång till ett dokument om produktion av halvsfärer av uranmetall som endast lämpar sig för kärnvapenändamål. |
| 5. | Morteza BEHZAD | | Verksam inom tillverkning av beståndsdelar till centrifuger. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Behzad en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid tillverkningen av komplexa och känsliga beståndsdelar till centrifuger. |
| 6. | Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN | NFPC:s adress: AEOI-NFPD, P.O. Box 11365-8486, Tehran/Iran | Ställföreträdande chef och generaldirektör för Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), som är en del av AEOI. AEOI utövar tillsyn över Irans kärnvapenprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). NFPC är engagerat i den anrikningsrelaterade verksamhet som IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med. |
| 7. | Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI) | | AEOI-tjänsteman verksam inom projektet för forskningsreaktorn för tungt vatten (IR40) i Arak. I säkerhetsrådets resolution 1737 (2006) krävdes det att Iran upphör med alla projekt som har samband med tungt vatten. |
| 8. | M. Javad KARIMI SABET | | Direktör för Novin Energy Company. Karimi Sabet fick dessutom i augusti 2006 en utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid projekteringen, produktionen, installationen och driften av kärnenergiutrustningen vid anläggningen i Natanz. |
| 9. | Said Esmail KHALILIPOUR | | Biträdande chef för AEOI. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 10. | Ali Reza KHANCHI | NRC:s adress: AEOI-NRC P.O. Box 11365 8486 Tehran/Iran; Fax (+9821) 8021412 | Chef för Tehran Nuclear Research Center som ingår i AEOI. IAEA försöker alltjämt få förklaringar av Iran om de experiment med separation av plutonium som utförs vid TNRC, även om förekomsten av partiklar av höganrikat uran i miljöprover från avfallsanläggningen i Karaj, där det finns containrar som har använts för förvaring av strålmål av utarmat uran som använts vid dessa experiment. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 11. | Hamid-Reza MOHAJERANI | | Verksam inom produktionsledning vid anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Den 27 augusti 2006 fick Mohajerani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll inom produktionsledningen vid UCF och vid planeringen, konstruktionen och installationen av UF6-enheten (UF6 är feed-materiel för anrikning). |
| 12. | Houshang NOBARI | | Verksam inom ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper verksamheten vid anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan). Den 27 augusti 2006, fick Nobari en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid den framgångsrika ledningen och det framgångsrika genomförandet av planen för anläggningen i Natanz (Kashan). |
| 13. | Dr Javad RAHIQI | | Chef för Esfahan Nuclear Technology Centre, som ingår i AEOI. Centrumet utövar tillsyn över anläggningen för konvertering av uran i Esfahan. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt arbete med konvertering av uran. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och det tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 14. | Abbas RASHIDI | | Verksam inom anrikningsarbetet i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Rashidi en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin ledarroll och betydelse för den framgångsrika driften av anrikningskaskaden med 164 centrifuger i Natanz. |
| 15. | Abdollah SOLAT SANA | | Verkställande direktör för anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Det är denna anläggning som producerar feed-materialet (UF6) för anrikningsanläggningarna i Natanz. Den 27 augusti 2006 fick Solat Sana en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll. |

Namn

Identifieringsinformation

Skäl

1.

Reza AGHAZADEH

Födelsedatum: 15.3.1949 passnummer: S4409483, giltighetstid: 26.4.2000 – 27.4.2010. Utfärdat i Teheran. Födelseort: Khoy

Chef för Irans atomenergiorganisation (AEOI). AEOI utövar tillsynen över Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

2.

Amir Moayyed ALAI

Ingår i ledningen av montering och konstruktion av centrifuger. IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Alai en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller ledningen av montering och konstruktion av centrifuger.

3.

Mohammed Fedai ASHIANI

Verksam inom produktion av ammoniumuranylkarbonat (AUC) och i ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Ashiani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll när det gäller AUC-produktionsprocessen och när det gäller ledningen av och konstruktionsplanen för anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan).

4.

Haleh BAKHTIAR

Verksam inom produktion av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Den 27 augusti 2006 fick Bakhtiar en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid produktionen av magnesium med en koncentration på 99,9 %. Magnesium av denna renhetsgrad används för att producera uranmetall, som kan göras till material för kärnvapen. Iran har vägrat att ge IAEA tillgång till ett dokument om produktion av halvsfärer av uranmetall som endast lämpar sig för kärnvapenändamål.

5.

Morteza BEHZAD

Verksam inom tillverkning av beståndsdelar till centrifuger. Det krävs att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt centrifugrelaterat arbete. Den 27 augusti 2006 fick Behzad en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid tillverkningen av komplexa och känsliga beståndsdelar till centrifuger.

6.

Dr Hoseyn (Hossein) FAQIHIAN

NFPC:s adress: AEOI-NFPD, P.O. Box 11365-8486, Tehran/Iran

Ställföreträdande chef och generaldirektör för Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC), som är en del av AEOI. AEOI utövar tillsyn över Irans kärnvapenprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). NFPC är engagerat i den anrikningsrelaterade verksamhet som IAEA:s styrelse och säkerhetsrådet kräver att Iran upphör med.

7.

Seyyed Hussein (Hossein) HUSSEINI (HOSSEINI)

AEOI-tjänsteman verksam inom projektet för forskningsreaktorn för tungt vatten (IR40) i Arak. I säkerhetsrådets resolution 1737 (2006) krävdes det att Iran upphör med alla projekt som har samband med tungt vatten.

8.

M. Javad KARIMI SABET

Direktör för Novin Energy Company. Karimi Sabet fick dessutom i augusti 2006 en utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid projekteringen, produktionen, installationen och driften av kärnenergiutrustningen vid anläggningen i Natanz.

9.

Said Esmail KHALILIPOUR

Biträdande chef för AEOI. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

10.

Ali Reza KHANCHI

NRC:s adress: AEOI-NRC P.O. Box 11365 8486 Tehran/Iran; Fax (+9821) 8021412

Chef för Tehran Nuclear Research Center som ingår i AEOI. IAEA försöker alltjämt få förklaringar av Iran om de experiment med separation av plutonium som utförs vid TNRC, även om förekomsten av partiklar av höganrikat uran i miljöprover från avfallsanläggningen i Karaj, där det finns containrar som har använts för förvaring av strålmål av utarmat uran som använts vid dessa experiment. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

11.

Hamid-Reza MOHAJERANI

Verksam inom produktionsledning vid anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Den 27 augusti 2006 fick Mohajerani en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll inom produktionsledningen vid UCF och vid planeringen, konstruktionen och installationen av UF6-enheten (UF6 är feed-materiel för anrikning).

12.

Houshang NOBARI

Verksam inom ledningen av anrikningsanläggningen i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper verksamheten vid anrikningsanläggningen i Natanz (Kashan). Den 27 augusti 2006, fick Nobari en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll vid den framgångsrika ledningen och det framgångsrika genomförandet av planen för anläggningen i Natanz (Kashan).

13.

Dr Javad RAHIQI

Chef för Esfahan Nuclear Technology Centre, som ingår i AEOI. Centrumet utövar tillsyn över anläggningen för konvertering av uran i Esfahan. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Detta inbegriper allt arbete med konvertering av uran. AEOI övervakar Irans kärnenergiprogram och det tas upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

14.

Abbas RASHIDI

Verksam inom anrikningsarbetet i Natanz. IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med all anrikningsrelaterad verksamhet. Den 27 augusti 2006 fick Rashidi en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin ledarroll och betydelse för den framgångsrika driften av anrikningskaskaden med 164 centrifuger i Natanz.

15.

Abdollah SOLAT SANA

Verkställande direktör för anläggningen för konvertering av uran (UCF) i Esfahan. Det är denna anläggning som producerar feed-materialet (UF6) för anrikningsanläggningarna i Natanz. Den 27 augusti 2006 fick Solat Sana en särskild utmärkelse av president Ahmadinejad för sin roll.

B.   Enheter

| | Namn | Identifieringsinformation | Skäl |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aerospace Industries Organisation, AIO | AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran | AIO övervakar Irans produktion av missiler, inbegripet Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group och Fajr Industrial Group, som alla togs upp i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 (2006). Chefen för AIO och två andra högre tjänstemän tas också upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006). |
| 2. | Armament Industries | Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran | En filial till DIO (Defence Industries Organization). |
| 3. | Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – även känt under namnet Educational Research Institute/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.) | Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran | Ansvarar för FoU. En filial till DIO. DTSRC sköter en stor del av förvärven för DIO. |
| 4. | Jaber Ibn Hayan | AEOI-JIHRD P.O. Box 11365-8486; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran | Jaber Ibn Hayan är ett laboratorium som hör till AEOI (Atomic Energy Organisation of Iran) och är engagerat i verksamhet som rör kärnbränslecykeln. Laboratoriet är förlagt till Teherans centrum för kärnforskning (TNRC), men Iran anmälde det inte i enlighet med garantiavtalet förrän 2003, trots att konverteringsverksamhet utfördes där. |
| 5. | Marine Industries | Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran | En filial till DIO. |
| 6. | Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC) | AEOI-NFPD, P.O. Box 11365-8486, Tehran/Iran | Nuclear Fuel Production Division (NFPD) inom AEOI ägnar sig åt forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet prospektering, brytning, separation och konvertering av uran samt hantering av kärnavfall. NFPC är efterträdare till NFPD, ett organ som är underordnat AEOI och som svarar för forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet konvertering och anrikning. |
| 7. | Special Industries Group | Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran | En filial till DIO. |
| 8. | TAMAS Company | | TAMAS är engagerat i anrikningsrelaterad verksamhet som IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med. TAMAS är det övergripande organet, under vilket fyra underordnade organ har inrättats, varav ett ägnar sig åt processerna uranextrahering urankoncentrering och ett annat svarar för uranbearbetning, urananrikning och uranavfall.” |

Namn

Identifieringsinformation

Skäl

1.

Aerospace Industries Organisation, AIO

AIO, 28 Shian 5, Lavizan, Tehran

AIO övervakar Irans produktion av missiler, inbegripet Shahid Hemmat Industrial Group, Shahid Bagheri Industrial Group och Fajr Industrial Group, som alla togs upp i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 (2006). Chefen för AIO och två andra högre tjänstemän tas också upp i säkerhetsrådets resolution 1737 (2006).

2.

Armament Industries

Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran

En filial till DIO (Defence Industries Organization).

3.

Defence Technology and Science Research Centre (DTSRC) – även känt under namnet Educational Research Institute/Moassese Amozeh Va Tahgiaghati (ERI/MAVT Co.)

Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran

Ansvarar för FoU. En filial till DIO. DTSRC sköter en stor del av förvärven för DIO.

4.

Jaber Ibn Hayan

AEOI-JIHRD P.O. Box 11365-8486; Tehran; 84, 20th Av. Entehaye Karegar Shomali Street; Tehran

Jaber Ibn Hayan är ett laboratorium som hör till AEOI (Atomic Energy Organisation of Iran) och är engagerat i verksamhet som rör kärnbränslecykeln. Laboratoriet är förlagt till Teherans centrum för kärnforskning (TNRC), men Iran anmälde det inte i enlighet med garantiavtalet förrän 2003, trots att konverteringsverksamhet utfördes där.

5.

Marine Industries

Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran

En filial till DIO.

6.

Nuclear Fuel Production and Procurement Company (NFPC)

AEOI-NFPD, P.O. Box 11365-8486, Tehran/Iran

Nuclear Fuel Production Division (NFPD) inom AEOI ägnar sig åt forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet prospektering, brytning, separation och konvertering av uran samt hantering av kärnavfall. NFPC är efterträdare till NFPD, ett organ som är underordnat AEOI och som svarar för forskning och utveckling som rör kärnbränslecykeln, inbegripet konvertering och anrikning.

7.

Special Industries Group

Pasdaran Av., P.O. Box 19585/777, Tehran

En filial till DIO.

8.

TAMAS Company

TAMAS är engagerat i anrikningsrelaterad verksamhet som IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd kräver att Iran upphör med. TAMAS är det övergripande organet, under vilket fyra underordnade organ har inrättats, varav ett ägnar sig åt processerna uranextrahering urankoncentrering och ett annat svarar för uranbearbetning, urananrikning och uranavfall.”

---