# Úradný vestník C 172E/12.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 172E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4812. júla 2005 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 172E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4812. júla 2005

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Rada |
| 2005/C 172E/1 | Spoločná pozícia (ES) č. 23/2005 z 12. apríla 2005, prijatá Radou v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/35/ES | 1 |
| 2005/C 172E/2 | Spoločná pozícia (ES) č. 24/2005 z 18. apríla 2005, prijatá Radou v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (optické žiarenie) (19. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) | 26 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Rada

2005/C 172E/1

Spoločná pozícia (ES) č. 23/2005 z 12. apríla 2005, prijatá Radou v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/35/ES

1

2005/C 172E/2

Spoločná pozícia (ES) č. 24/2005 z 18. apríla 2005, prijatá Radou v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (optické žiarenie) (19. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)

26

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Rada

| 12.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 172/1

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 23/2005

prijatá Radou 12. apríla 2005

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/..../ ES z ... o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/35/ES

(2005/C 172 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Oznámenie Komisie s názvom „Bezpečné prevádzkovanie banských činností: vyhodnotenie nedávnych banských havárií“ stanovuje ako jednu z prioritných činností iniciatívu na reguláciu nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu. Táto činnosť je vytvorená na doplnenie iniciatív podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/105/ES zo 16. decembra 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (4), ako aj na vypracovanie dokumentu o najlepšej dostupnej technike pre nakladanie s odpadovou horninou a hlušinou z banských činností podľa smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (5). |
| --- | --- |

(1)

Oznámenie Komisie s názvom „Bezpečné prevádzkovanie banských činností: vyhodnotenie nedávnych banských havárií“ stanovuje ako jednu z prioritných činností iniciatívu na reguláciu nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu. Táto činnosť je vytvorená na doplnenie iniciatív podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/105/ES zo 16. decembra 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (4), ako aj na vypracovanie dokumentu o najlepšej dostupnej technike pre nakladanie s odpadovou horninou a hlušinou z banských činností podľa smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (5).

| (2) | Vo svojom uznesení (6) z 5. júla 2001 o uvedenom oznámení Európsky parlament dôrazne podporil potrebu smernice o odpade z ťažobného priemyslu. |
| --- | --- |

(2)

Vo svojom uznesení (6) z 5. júla 2001 o uvedenom oznámení Európsky parlament dôrazne podporil potrebu smernice o odpade z ťažobného priemyslu.

| (3) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje Šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (7), stanovuje pre stále vznikajúce odpady cieľ, že by sa mala znížiť úroveň ich nebezpečnosti a mali by predstavovať čo najmenšie riziko, že by sa malo uprednostňovať zhodnocovanie, a najmä recyklácia, že množstvo odpadov určených na zneškodňovanie by sa malo minimalizovať a malo by byť zaistené ich bezpečné zneškodňovanie a že odpad určený na zneškodňovanie by sa mal upravovať podľa možnosti čo najbližšie pri mieste jeho vzniku, tak aby to neviedlo k znižovaniu efektívnosti úpravy odpadu. Rozhodnutie č. 1600/2002/ES tiež predpisuje ako prioritnú činnosť vo vzťahu k haváriám a živelným pohromám vytvorenie opatrení na prevenciu nebezpečenstiev závažných havárií so zvláštnym zreteľom na tie, ktoré súvisia s banskou činnosťou, a vytvorenie opatrení pre banský odpad. Rozhodnutie č. 1600/2002/ES taktiež stanovuje ako prioritnú činnosť podporu trvalo udržateľného manažmentu ťažobného priemyslu s cieľom znížiť jeho dosah na životné prostredie. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje Šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (7), stanovuje pre stále vznikajúce odpady cieľ, že by sa mala znížiť úroveň ich nebezpečnosti a mali by predstavovať čo najmenšie riziko, že by sa malo uprednostňovať zhodnocovanie, a najmä recyklácia, že množstvo odpadov určených na zneškodňovanie by sa malo minimalizovať a malo by byť zaistené ich bezpečné zneškodňovanie a že odpad určený na zneškodňovanie by sa mal upravovať podľa možnosti čo najbližšie pri mieste jeho vzniku, tak aby to neviedlo k znižovaniu efektívnosti úpravy odpadu. Rozhodnutie č. 1600/2002/ES tiež predpisuje ako prioritnú činnosť vo vzťahu k haváriám a živelným pohromám vytvorenie opatrení na prevenciu nebezpečenstiev závažných havárií so zvláštnym zreteľom na tie, ktoré súvisia s banskou činnosťou, a vytvorenie opatrení pre banský odpad. Rozhodnutie č. 1600/2002/ES taktiež stanovuje ako prioritnú činnosť podporu trvalo udržateľného manažmentu ťažobného priemyslu s cieľom znížiť jeho dosah na životné prostredie.

| (4) | V súlade s cieľmi politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia je potrebné stanoviť minimálne požiadavky s cieľom predchádzať alebo znižovať v najväčšej možnej miere akékoľvek nepriaznivé účinky na životné prostredie alebo zdravie ľudí, ktoré vznikajú v dôsledku nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, akým je napríklad hlušina (t. j. odpadové tuhé látky alebo kaly, ktoré zostávajú po úprave nerastov rôznymi postupmi), odpadová hornina a skrývka (t. j. materiál, ktorý sa premiestňuje počas ťažobnej činnosti pri sprístupňovaní rudnej alebo nerudnej suroviny, vrátane prípravnej etapy na ťažbu) a ornica (t. j. vrchná vrstva pôdy), pokiaľ predstavujú odpad, ako je definovaný v smernici Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975 o odpadoch (8). |
| --- | --- |

(4)

V súlade s cieľmi politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia je potrebné stanoviť minimálne požiadavky s cieľom predchádzať alebo znižovať v najväčšej možnej miere akékoľvek nepriaznivé účinky na životné prostredie alebo zdravie ľudí, ktoré vznikajú v dôsledku nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, akým je napríklad hlušina (t. j. odpadové tuhé látky alebo kaly, ktoré zostávajú po úprave nerastov rôznymi postupmi), odpadová hornina a skrývka (t. j. materiál, ktorý sa premiestňuje počas ťažobnej činnosti pri sprístupňovaní rudnej alebo nerudnej suroviny, vrátane prípravnej etapy na ťažbu) a ornica (t. j. vrchná vrstva pôdy), pokiaľ predstavujú odpad, ako je definovaný v smernici Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975 o odpadoch (8).

| (5) | V súlade s odsekom 24 Johannesburského plánu implementácie, prijatého v rámci Organizácie Spojených národov na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002, je potrebné chrániť prírodné zdroje ako základňu hospodárskeho a sociálneho rozvoja a zvrátiť súčasný trend v degradácii prírodných zdrojov prostredníctvom nakladania so základňou prírodných zdrojov trvalo udržateľným a integrovaným spôsobom. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s odsekom 24 Johannesburského plánu implementácie, prijatého v rámci Organizácie Spojených národov na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002, je potrebné chrániť prírodné zdroje ako základňu hospodárskeho a sociálneho rozvoja a zvrátiť súčasný trend v degradácii prírodných zdrojov prostredníctvom nakladania so základňou prírodných zdrojov trvalo udržateľným a integrovaným spôsobom.

| (6) | Preto by sa mala táto smernica vzťahovať na nakladanie s odpadom z pozemného ťažobného priemyslu, to znamená s odpadom, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe (vrátane prípravnej etapy), úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch. Takéto nakladanie by však malo odrážať zásady a priority určené v smernici 75/442/EHS, ktorá sa v súlade so svojím článkom 2 ods. 1 písm. b) bodom ii) naďalej uplatňuje na všetky aspekty nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica. |
| --- | --- |

(6)

Preto by sa mala táto smernica vzťahovať na nakladanie s odpadom z pozemného ťažobného priemyslu, to znamená s odpadom, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe (vrátane prípravnej etapy), úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch. Takéto nakladanie by však malo odrážať zásady a priority určené v smernici 75/442/EHS, ktorá sa v súlade so svojím článkom 2 ods. 1 písm. b) bodom ii) naďalej uplatňuje na všetky aspekty nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica.

| (7) | S cieľom predísť duplicite a neprimeraným administratívnym požiadavkám by sa mal rozsah pôsobnosti tejto smernice obmedziť na tie konkrétne činnosti, ktoré sa považujú za prioritné pre plnenie jej cieľov. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom predísť duplicite a neprimeraným administratívnym požiadavkám by sa mal rozsah pôsobnosti tejto smernice obmedziť na tie konkrétne činnosti, ktoré sa považujú za prioritné pre plnenie jej cieľov.

| (8) | Ustanovenia tejto smernice by sa preto nemali vzťahovať na tie druhy odpadov, ktoré nie sú priamo spojené s procesom ťažby alebo úpravy, hoci sa vytvárajú v priebehu ťažby alebo úpravy nerastov, napr. potravinový odpad, odpadový olej, staré vozidlá, opotrebované batérie a akumulátory. Nakladanie s takýmto odpadom by malo podliehať ustanoveniam smernice 75/442/EHS alebo smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (9) alebo akýmkoľvek iným relevantným právnym predpisom Spoločenstva, ako je to v prípade odpadu, ktorý vzniká na mieste prieskumu, ťažby alebo úpravy a dopravuje sa na miesto, ktoré nie je zariadením na nakladanie s odpadmi podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

(8)

Ustanovenia tejto smernice by sa preto nemali vzťahovať na tie druhy odpadov, ktoré nie sú priamo spojené s procesom ťažby alebo úpravy, hoci sa vytvárajú v priebehu ťažby alebo úpravy nerastov, napr. potravinový odpad, odpadový olej, staré vozidlá, opotrebované batérie a akumulátory. Nakladanie s takýmto odpadom by malo podliehať ustanoveniam smernice 75/442/EHS alebo smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (9) alebo akýmkoľvek iným relevantným právnym predpisom Spoločenstva, ako je to v prípade odpadu, ktorý vzniká na mieste prieskumu, ťažby alebo úpravy a dopravuje sa na miesto, ktoré nie je zariadením na nakladanie s odpadmi podľa tejto smernice.

| (9) | Táto smernica by sa nemala uplatňovať ani na odpad pochádzajúci z prieskumu, ťažby a úpravy nerastných surovín na mori alebo na vtláčanie vody a spätné vtláčanie čerpanej podzemnej vody, kým na inertný odpad, odpad z prieskumu, ktorý nie je nebezpečný, neznečistenú zeminu a na odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny by sa mal vzťahovať len obmedzený súbor požiadaviek z dôvodu ich nižších environmentálnych rizík. Členské štáty môžu znížiť alebo neuplatňovať určité požiadavky na neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný. Tieto výnimky by sa však nemali vzťahovať na zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A. |
| --- | --- |

(9)

Táto smernica by sa nemala uplatňovať ani na odpad pochádzajúci z prieskumu, ťažby a úpravy nerastných surovín na mori alebo na vtláčanie vody a spätné vtláčanie čerpanej podzemnej vody, kým na inertný odpad, odpad z prieskumu, ktorý nie je nebezpečný, neznečistenú zeminu a na odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny by sa mal vzťahovať len obmedzený súbor požiadaviek z dôvodu ich nižších environmentálnych rizík. Členské štáty môžu znížiť alebo neuplatňovať určité požiadavky na neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný. Tieto výnimky by sa však nemali vzťahovať na zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A.

| (10) | Okrem toho, hoci sa táto smernica vzťahuje na nakladanie s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorý môže byť rádioaktívny, nemala by sa vzťahovať na špecifické situácie, ktoré sa týkajú len rádioaktivity. |
| --- | --- |

(10)

Okrem toho, hoci sa táto smernica vzťahuje na nakladanie s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorý môže byť rádioaktívny, nemala by sa vzťahovať na špecifické situácie, ktoré sa týkajú len rádioaktivity.

| (11) | V súlade so smernicou 75/442/EHS a podľa článkov 31 a 32 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) cieľom nakladania s odpadom, ktorý vzniká pri ťažbe materiálov používaných pre ich rádioaktívne vlastnosti, je zabezpečenie ochrany pracovníkov, verejnosti a životného prostredia pred nebezpečenstvom pochádzajúcim z ionizujúceho žiarenia. Táto smernica sa neuplatňuje na nakladanie s takým odpadom, na ktorý sa už vzťahujú právne predpisy založené na Zmluve o Euratome. |
| --- | --- |

(11)

V súlade so smernicou 75/442/EHS a podľa článkov 31 a 32 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) cieľom nakladania s odpadom, ktorý vzniká pri ťažbe materiálov používaných pre ich rádioaktívne vlastnosti, je zabezpečenie ochrany pracovníkov, verejnosti a životného prostredia pred nebezpečenstvom pochádzajúcim z ionizujúceho žiarenia. Táto smernica sa neuplatňuje na nakladanie s takým odpadom, na ktorý sa už vzťahujú právne predpisy založené na Zmluve o Euratome.

| (12) | S cieľom dodržať vernosť zásadám a prioritám určeným v smernici 75/442/EHS, a najmä v jej článkoch 3 a 4, by členské štáty mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia v ťažobnom priemysle prijali všetky potrebné opatrenia na zabránenie alebo na čo najväčšie možné zníženie skutočných alebo možných negatívnych účinkov na životné prostredie alebo zdravie ľudí, ktoré sú výsledkom nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom dodržať vernosť zásadám a prioritám určeným v smernici 75/442/EHS, a najmä v jej článkoch 3 a 4, by členské štáty mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia v ťažobnom priemysle prijali všetky potrebné opatrenia na zabránenie alebo na čo najväčšie možné zníženie skutočných alebo možných negatívnych účinkov na životné prostredie alebo zdravie ľudí, ktoré sú výsledkom nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu.

| (13) | Tieto opatrenia by mali byť založené okrem iného na koncepcii najlepších dostupných techník, ako sú vymedzené v smernici 96/61/ES, a pri uplatňovaní takýchto techník členské štáty majú určiť, ako môžu zohľadniť technické vlastnosti zariadenia na nakladanie s odpadmi, jeho geografické umiestnenie a prípadne miestne environmentálne podmienky. |
| --- | --- |

(13)

Tieto opatrenia by mali byť založené okrem iného na koncepcii najlepších dostupných techník, ako sú vymedzené v smernici 96/61/ES, a pri uplatňovaní takýchto techník členské štáty majú určiť, ako môžu zohľadniť technické vlastnosti zariadenia na nakladanie s odpadmi, jeho geografické umiestnenie a prípadne miestne environmentálne podmienky.

| (14) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia v ťažobnom priemysle vypracovali príslušné programy odpadového hospodárstva na úpravu, zhodnocovanie a zneškodňovanie ťažobného odpadu. Tieto programy by mali byť zostavené tak, aby sa zabezpečilo vhodné plánovanie možností nakladania s odpadmi s cieľom minimalizovať vznik odpadu a jeho škodlivosť a podporovať zhodnocovanie odpadu. Odpad z ťažobného priemyslu by mal byť okrem toho klasifikovaný podľa jeho zloženia, aby sa v čo najväčšej možnej miere zabezpečilo, že takýto odpad reaguje iba predvídateľnými spôsobmi. |
| --- | --- |

(14)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia v ťažobnom priemysle vypracovali príslušné programy odpadového hospodárstva na úpravu, zhodnocovanie a zneškodňovanie ťažobného odpadu. Tieto programy by mali byť zostavené tak, aby sa zabezpečilo vhodné plánovanie možností nakladania s odpadmi s cieľom minimalizovať vznik odpadu a jeho škodlivosť a podporovať zhodnocovanie odpadu. Odpad z ťažobného priemyslu by mal byť okrem toho klasifikovaný podľa jeho zloženia, aby sa v čo najväčšej možnej miere zabezpečilo, že takýto odpad reaguje iba predvídateľnými spôsobmi.

| (15) | S cieľom minimalizovať riziká havárií a zaručiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zdravia ľudí by členské štáty mali zabezpečiť, aby každý prevádzkovateľ zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A prijal a uplatňoval pre odpad politiku prevencie závažných havárií. V zmysle preventívnych opatrení by to malo zahŕňať vytvorenie systému riadenia bezpečnosti, havarijných plánov, ktoré sa majú použiť v prípade havárií, a rozširovanie bezpečnostných informácií osobám, ktoré môžu byť závažnou haváriou zasiahnuté. V prípade havárie by sa od prevádzkovateľov malo žiadať, aby príslušným orgánom poskytli všetky dôležité informácie potrebné na zmiernenie skutočnej alebo možnej environmentálnej škody. Tieto konkrétne požiadavky by sa nemali vzťahovať na tie zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu, ktoré patria do pôsobnosti smernice Rady 96/82/ES (10). |
| --- | --- |

(15)

S cieľom minimalizovať riziká havárií a zaručiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zdravia ľudí by členské štáty mali zabezpečiť, aby každý prevádzkovateľ zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A prijal a uplatňoval pre odpad politiku prevencie závažných havárií. V zmysle preventívnych opatrení by to malo zahŕňať vytvorenie systému riadenia bezpečnosti, havarijných plánov, ktoré sa majú použiť v prípade havárií, a rozširovanie bezpečnostných informácií osobám, ktoré môžu byť závažnou haváriou zasiahnuté. V prípade havárie by sa od prevádzkovateľov malo žiadať, aby príslušným orgánom poskytli všetky dôležité informácie potrebné na zmiernenie skutočnej alebo možnej environmentálnej škody. Tieto konkrétne požiadavky by sa nemali vzťahovať na tie zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu, ktoré patria do pôsobnosti smernice Rady 96/82/ES (10).

| (16) | Zariadenie na nakladanie s odpadmi by sa nemalo zaradiť do kategórie A len na základe rizík, ktoré predstavuje pre bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov v ťažobnom priemysle, na ktoré sa vzťahujú iné právne predpisy Spoločenstva, najmä smernice Rady 92/61/EHS (11) a 92/104/EHS (12). |
| --- | --- |

(16)

Zariadenie na nakladanie s odpadmi by sa nemalo zaradiť do kategórie A len na základe rizík, ktoré predstavuje pre bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov v ťažobnom priemysle, na ktoré sa vzťahujú iné právne predpisy Spoločenstva, najmä smernice Rady 92/61/EHS (11) a 92/104/EHS (12).

| (17) | Pre špeciálnu povahu nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu je potrebné zaviesť osobitné postupy pre žiadosti a povolenia pre zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu. Členské štáty by okrem toho mali prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že príslušné orgány pravidelne prehodnocujú podmienky uvedené v povolení a v prípade potreby ich aktualizujú. |
| --- | --- |

(17)

Pre špeciálnu povahu nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu je potrebné zaviesť osobitné postupy pre žiadosti a povolenia pre zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu. Členské štáty by okrem toho mali prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že príslušné orgány pravidelne prehodnocujú podmienky uvedené v povolení a v prípade potreby ich aktualizujú.

| (18) | Od členských štátov by sa malo vyžadovať, aby v súlade s Dohovorom EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (Aarhuský dohovor) bola verejnosť informovaná o žiadosti o povolenie na nakladanie s odpadom a aby sa pred udelením povolenia na nakladanie s odpadom toto povolenie prerokovalo s dotknutou verejnosťou. |
| --- | --- |

(18)

Od členských štátov by sa malo vyžadovať, aby v súlade s Dohovorom EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia z 25. júna 1998 (Aarhuský dohovor) bola verejnosť informovaná o žiadosti o povolenie na nakladanie s odpadom a aby sa pred udelením povolenia na nakladanie s odpadom toto povolenie prerokovalo s dotknutou verejnosťou.

| (19) | Je potrebné jasne vymedziť požiadavky, ktoré by mali spĺňať zariadenia na nakladanie s odpadmi, poskytujúce služby ťažobnému priemyslu, pokiaľ ide o ich umiestnenie, riadenie, kontrolu, uzatvorenie, a preventívne a ochranné opatrenia, ktoré sa majú prijať, aby sa zabránilo akémukoľvek ohrozeniu životného prostredia z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska, a konkrétne opatrenia proti znečisťovaniu podzemných vôd prenikaním výluhu do pôdy. |
| --- | --- |

(19)

Je potrebné jasne vymedziť požiadavky, ktoré by mali spĺňať zariadenia na nakladanie s odpadmi, poskytujúce služby ťažobnému priemyslu, pokiaľ ide o ich umiestnenie, riadenie, kontrolu, uzatvorenie, a preventívne a ochranné opatrenia, ktoré sa majú prijať, aby sa zabránilo akémukoľvek ohrozeniu životného prostredia z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska, a konkrétne opatrenia proti znečisťovaniu podzemných vôd prenikaním výluhu do pôdy.

| (20) | Je potrebné jasne vymedziť zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A, ktoré sa používajú na nakladanie s odpadom z ťažobného priemyslu, pri zohľadnení pravdepodobných účinkov akéhokoľvek znečistenia pochádzajúceho z prevádzkovania takéhoto zariadenia alebo z havárie, pri ktorej odpad unikne z takéhoto zariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Je potrebné jasne vymedziť zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A, ktoré sa používajú na nakladanie s odpadom z ťažobného priemyslu, pri zohľadnení pravdepodobných účinkov akéhokoľvek znečistenia pochádzajúceho z prevádzkovania takéhoto zariadenia alebo z havárie, pri ktorej odpad unikne z takéhoto zariadenia.

| (21) | Odpad umiestnený späť do vyťažených priestorov na účely jeho rekultivácie alebo použitý na stavebné účely súvisiace s procesom ťažby nerastov, ako sú budovy alebo zabezpečenie v priestoroch alebo prostriedky prístupu pre stroje, nákladové rampy, hrádze, bezpečnostné barikády alebo bermy, majú tiež podliehať určitým požiadavkám, aby sa chránila povrchová a podzemná voda, zabezpečovala stabilita takéhoto odpadu a zabezpečilo sa riadne monitorovanie po ukončení takýchto činností. Vzhľadom na uvedené by takýto odpad nemal podliehať požiadavkám tejto smernice, ktorá sa týka výlučne „zariadení na nakladanie s odpadmi“, okrem požiadaviek uvedených v osobitnom ustanovení o vyťažených priestoroch. |
| --- | --- |

(21)

Odpad umiestnený späť do vyťažených priestorov na účely jeho rekultivácie alebo použitý na stavebné účely súvisiace s procesom ťažby nerastov, ako sú budovy alebo zabezpečenie v priestoroch alebo prostriedky prístupu pre stroje, nákladové rampy, hrádze, bezpečnostné barikády alebo bermy, majú tiež podliehať určitým požiadavkám, aby sa chránila povrchová a podzemná voda, zabezpečovala stabilita takéhoto odpadu a zabezpečilo sa riadne monitorovanie po ukončení takýchto činností. Vzhľadom na uvedené by takýto odpad nemal podliehať požiadavkám tejto smernice, ktorá sa týka výlučne „zariadení na nakladanie s odpadmi“, okrem požiadaviek uvedených v osobitnom ustanovení o vyťažených priestoroch.

| (22) | Na účely zabezpečenia riadnej výstavby a zabezpečenia zariadení, ktoré slúžia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu, členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že projekt, umiestnenie a riadenie takýchto zariadení vykonávajú odborne spôsobilé osoby. Je potrebné zabezpečiť, aby odborná príprava a vzdelanie získané prevádzkovateľmi a zamestnancami poskytovali potrebnú kvalifikáciu. Okrem toho by sa príslušné orgány mali presvedčiť, že prevádzkovatelia zabezpečujú vhodné opatrenia týkajúce sa výstavby a zabezpečenia nového zariadenia na nakladanie s odpadmi alebo rozšírenia či zmeny existujúceho zariadenia na nakladanie s odpadmi vrátane fázy po uzavretí. |
| --- | --- |

(22)

Na účely zabezpečenia riadnej výstavby a zabezpečenia zariadení, ktoré slúžia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu, členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že projekt, umiestnenie a riadenie takýchto zariadení vykonávajú odborne spôsobilé osoby. Je potrebné zabezpečiť, aby odborná príprava a vzdelanie získané prevádzkovateľmi a zamestnancami poskytovali potrebnú kvalifikáciu. Okrem toho by sa príslušné orgány mali presvedčiť, že prevádzkovatelia zabezpečujú vhodné opatrenia týkajúce sa výstavby a zabezpečenia nového zariadenia na nakladanie s odpadmi alebo rozšírenia či zmeny existujúceho zariadenia na nakladanie s odpadmi vrátane fázy po uzavretí.

| (23) | Je potrebné stanoviť monitorovacie postupy počas prevádzkovania a následného uzavretia zariadení na nakladanie s odpadmi. Obdobie monitorovania a kontroly zariadení na nakladanie s odpadmi kategórie A po ich uzavretí by sa malo stanoviť primerane k riziku, ktoré predstavuje jednotlivé zariadenie na nakladanie s odpadmi podobným spôsobom, ako to požaduje smernica 1999/31/ES. |
| --- | --- |

(23)

Je potrebné stanoviť monitorovacie postupy počas prevádzkovania a následného uzavretia zariadení na nakladanie s odpadmi. Obdobie monitorovania a kontroly zariadení na nakladanie s odpadmi kategórie A po ich uzavretí by sa malo stanoviť primerane k riziku, ktoré predstavuje jednotlivé zariadenie na nakladanie s odpadmi podobným spôsobom, ako to požaduje smernica 1999/31/ES.

| (24) | Je potrebné vymedziť, kedy a ako by sa malo zariadenie slúžiace na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu uzatvoriť, a stanoviť povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľa počas obdobia po uzavretí. |
| --- | --- |

(24)

Je potrebné vymedziť, kedy a ako by sa malo zariadenie slúžiace na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu uzatvoriť, a stanoviť povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľa počas obdobia po uzavretí.

| (25) | Členské štáty by mali od prevádzkovateľov v ťažobnom priemysle vyžadovať, aby uplatňovali kontroly monitorovania a nakladania s odpadom s cieľom predísť znečisťovaniu vody a pôdy a identifikovať akékoľvek nepriaznivé účinky, ktoré ich zariadenia na nakladanie s odpadmi môžu mať na životné prostredie alebo na zdravie ľudí. Okrem toho by na účely minimalizácie znečisťovania vody malo byť každé vypúšťanie odpadu do vodného recipientu v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (13). Okrem toho by sa koncentrácie kyanidu a zlúčenín kyanidu v odkaliskách, pochádzajúce z určitých odvetví ťažobného priemyslu, mali s ohľadom na ich škodlivé a jedovaté účinky znížiť na najnižšie možné úrovne použitím najlepších dostupných techník. Maximálne prahy koncentrácie by sa mali stanoviť podľa toho a v každom prípade v súlade s osobitnými požiadavkami tejto smernice, aby sa predišlo takýmto účinkom. |
| --- | --- |

(25)

Členské štáty by mali od prevádzkovateľov v ťažobnom priemysle vyžadovať, aby uplatňovali kontroly monitorovania a nakladania s odpadom s cieľom predísť znečisťovaniu vody a pôdy a identifikovať akékoľvek nepriaznivé účinky, ktoré ich zariadenia na nakladanie s odpadmi môžu mať na životné prostredie alebo na zdravie ľudí. Okrem toho by na účely minimalizácie znečisťovania vody malo byť každé vypúšťanie odpadu do vodného recipientu v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (13). Okrem toho by sa koncentrácie kyanidu a zlúčenín kyanidu v odkaliskách, pochádzajúce z určitých odvetví ťažobného priemyslu, mali s ohľadom na ich škodlivé a jedovaté účinky znížiť na najnižšie možné úrovne použitím najlepších dostupných techník. Maximálne prahy koncentrácie by sa mali stanoviť podľa toho a v každom prípade v súlade s osobitnými požiadavkami tejto smernice, aby sa predišlo takýmto účinkom.

| (26) | Od prevádzkovateľa zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu by sa malo vyžadovať, aby zložil finančnú zábezpeku alebo jej ekvivalent v súlade s postupmi, o ktorých rozhodnú členské štáty, aby sa zabezpečilo, že sa všetky povinnosti vyplývajúce z povolenia splnia, vrátane tých, ktoré sa týkajú uzavretia a obdobia po uzavretí prevádzky. Finančná zábezpeka by mala byť dostatočná na pokrytie nákladov na rekultiváciu lokality vhodne kvalifikovanou a nezávislou treťou stranou. Tiež je potrebné, aby sa táto zábezpeka poskytla pred začatím prevádzky v zariadení na nakladanie s odpadmi a aby sa pravidelne prispôsobovala. Okrem toho v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd je dôležité vyjasniť (14), že prevádzkovateľ zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu podlieha príslušnej zodpovednosti, pokiaľ ide o environmentálnu škodu spôsobenú jeho činnosťami alebo bezprostrednú hrozbu takejto škody. |
| --- | --- |

(26)

Od prevádzkovateľa zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu by sa malo vyžadovať, aby zložil finančnú zábezpeku alebo jej ekvivalent v súlade s postupmi, o ktorých rozhodnú členské štáty, aby sa zabezpečilo, že sa všetky povinnosti vyplývajúce z povolenia splnia, vrátane tých, ktoré sa týkajú uzavretia a obdobia po uzavretí prevádzky. Finančná zábezpeka by mala byť dostatočná na pokrytie nákladov na rekultiváciu lokality vhodne kvalifikovanou a nezávislou treťou stranou. Tiež je potrebné, aby sa táto zábezpeka poskytla pred začatím prevádzky v zariadení na nakladanie s odpadmi a aby sa pravidelne prispôsobovala. Okrem toho v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd je dôležité vyjasniť (14), že prevádzkovateľ zariadenia na nakladanie s odpadmi z ťažobného priemyslu podlieha príslušnej zodpovednosti, pokiaľ ide o environmentálnu škodu spôsobenú jeho činnosťami alebo bezprostrednú hrozbu takejto škody.

| (27) | V prípade prevádzkovania zariadení na nakladanie s odpadmi slúžiacich ťažobnému priemyslu, ktoré pravdepodobne majú významné nepriaznivé cezhraničné účinky na životné prostredie a na zdravie ľudí na území iného členského štátu, by mal existovať spoločný postup na uskutočnenie porád medzi susednými krajinami. Toto by sa malo vykonať na účely zabezpečenia primeranej výmeny informácií medzi orgánmi a riadneho informovania verejnosti o akýchkoľvek zariadeniach na nakladanie s odpadmi, ktoré by mohli mať negatívne účinky na životné prostredie tohto iného členského štátu. |
| --- | --- |

(27)

V prípade prevádzkovania zariadení na nakladanie s odpadmi slúžiacich ťažobnému priemyslu, ktoré pravdepodobne majú významné nepriaznivé cezhraničné účinky na životné prostredie a na zdravie ľudí na území iného členského štátu, by mal existovať spoločný postup na uskutočnenie porád medzi susednými krajinami. Toto by sa malo vykonať na účely zabezpečenia primeranej výmeny informácií medzi orgánmi a riadneho informovania verejnosti o akýchkoľvek zariadeniach na nakladanie s odpadmi, ktoré by mohli mať negatívne účinky na životné prostredie tohto iného členského štátu.

| (28) | Je potrebné, aby členské štáty zabezpečili, že príslušné orgány organizujú účinný systém inšpekcií alebo rovnocenných kontrolných opatrení pre zariadenia na nakladanie s odpadmi slúžiace ťažobnému priemyslu. Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti prevádzkovateľa vyplývajúce z povolenia, pred začatím ukladania odpadu by sa mala vykonať kontrola plnenia podmienok povolenia. Členské štáty by okrem toho mali zabezpečiť, že prevádzkovatelia a ich nástupcovia vedú dokumentáciu o zariadeniach na nakladanie s odpadmi a že prevádzkovatelia odovzdajú svojim nástupcom informácie o stave zariadenia na nakladanie s odpadmi a jeho činností. |
| --- | --- |

(28)

Je potrebné, aby členské štáty zabezpečili, že príslušné orgány organizujú účinný systém inšpekcií alebo rovnocenných kontrolných opatrení pre zariadenia na nakladanie s odpadmi slúžiace ťažobnému priemyslu. Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti prevádzkovateľa vyplývajúce z povolenia, pred začatím ukladania odpadu by sa mala vykonať kontrola plnenia podmienok povolenia. Členské štáty by okrem toho mali zabezpečiť, že prevádzkovatelia a ich nástupcovia vedú dokumentáciu o zariadeniach na nakladanie s odpadmi a že prevádzkovatelia odovzdajú svojim nástupcom informácie o stave zariadenia na nakladanie s odpadmi a jeho činností.

| (29) | Členské štáty by mali zasielať Komisii pravidelné správy o vykonávaní tejto smernice vrátane informácií o haváriách alebo o stavoch blízkych haváriám. Na základe týchto správ by Komisia mala podávať správy Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(29)

Členské štáty by mali zasielať Komisii pravidelné správy o vykonávaní tejto smernice vrátane informácií o haváriách alebo o stavoch blízkych haváriám. Na základe týchto správ by Komisia mala podávať správy Európskemu parlamentu a Rade.

| (30) | Členské štáty by mali ustanoviť pravidlá o sankciách za porušenie tejto smernice a zabezpečiť ich uplatňovanie. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce. |
| --- | --- |

(30)

Členské štáty by mali ustanoviť pravidlá o sankciách za porušenie tejto smernice a zabezpečiť ich uplatňovanie. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce.

| (31) | Je potrebné, aby členské štáty zabezpečili, že sa vypracuje inventarizácia uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi na ich území, ktoré majú vážne negatívne vplyvy na životné prostredie alebo sa môžu v strednom alebo krátkom čase stať vážnou hrozbou pre zdravie ľudí alebo životné prostredie. |
| --- | --- |

(31)

Je potrebné, aby členské štáty zabezpečili, že sa vypracuje inventarizácia uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi na ich území, ktoré majú vážne negatívne vplyvy na životné prostredie alebo sa môžu v strednom alebo krátkom čase stať vážnou hrozbou pre zdravie ľudí alebo životné prostredie.

| (32) | Komisia by mala zabezpečiť vhodnú výmenu vedeckých a technických informácií o tom, ako vykonať inventarizáciu uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi na úrovni členského štátu, a o vývoji metodík na pomoc členským štátom pri dodržiavaní tejto smernice pri rekultivácii uzavretých skládok zariadení na nakladanie s odpadmi. Okrem toho by sa mala zabezpečiť výmena informácií o najlepších dostupných technikách v rámci členských štátov. |
| --- | --- |

(32)

Komisia by mala zabezpečiť vhodnú výmenu vedeckých a technických informácií o tom, ako vykonať inventarizáciu uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi na úrovni členského štátu, a o vývoji metodík na pomoc členským štátom pri dodržiavaní tejto smernice pri rekultivácii uzavretých skládok zariadení na nakladanie s odpadmi. Okrem toho by sa mala zabezpečiť výmena informácií o najlepších dostupných technikách v rámci členských štátov.

| (33) | Táto smernica by mohla byť užitočným nástrojom, ktorý by sa zohľadňoval pri overovaní, či projekty prijímajúce finančné prostriedky Spoločenstva v kontexte rozvojovej pomoci zahŕňajú potrebné opatrenia na prevenciu alebo najväčšie možné zníženie negatívnych účinkov na životné prostredie. Takýto prístup je v súlade s článkom 6 zmluvy, najmä pokiaľ ide o integráciu požiadaviek ochrany životného prostredia do politiky Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce. |
| --- | --- |

(33)

Táto smernica by mohla byť užitočným nástrojom, ktorý by sa zohľadňoval pri overovaní, či projekty prijímajúce finančné prostriedky Spoločenstva v kontexte rozvojovej pomoci zahŕňajú potrebné opatrenia na prevenciu alebo najväčšie možné zníženie negatívnych účinkov na životné prostredie. Takýto prístup je v súlade s článkom 6 zmluvy, najmä pokiaľ ide o integráciu požiadaviek ochrany životného prostredia do politiky Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce.

| (34) | Cieľ tejto smernice, a to zlepšenie nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov konajúcich jednotlivo, pretože nesprávne nakladanie s takýmto odpadom môže spôsobiť znečistenie cezhraničnej povahy. Podľa zásady „znečisťovateľ platí“ je okrem iného potrebné zohľadňovať akékoľvek škody na životnom prostredí spôsobené odpadom z ťažobného priemyslu a rozličné národné uplatňovania tejto zásady môžu viesť k podstatným rozdielom vo finančnom zaťažení hospodárskych subjektov. Okrem toho existencia rozličných vnútroštátnych politík nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu prekáža cieľu zabezpečiť minimálnu úroveň bezpečného a zodpovedného nakladania s takýmto odpadom a maximalizovať jeho zhodnocovanie v celom Spoločenstve. Keďže z dôvodov rozsahu a dôsledkov tejto smernice jej cieľ možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(34)

Cieľ tejto smernice, a to zlepšenie nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov konajúcich jednotlivo, pretože nesprávne nakladanie s takýmto odpadom môže spôsobiť znečistenie cezhraničnej povahy. Podľa zásady „znečisťovateľ platí“ je okrem iného potrebné zohľadňovať akékoľvek škody na životnom prostredí spôsobené odpadom z ťažobného priemyslu a rozličné národné uplatňovania tejto zásady môžu viesť k podstatným rozdielom vo finančnom zaťažení hospodárskych subjektov. Okrem toho existencia rozličných vnútroštátnych politík nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu prekáža cieľu zabezpečiť minimálnu úroveň bezpečného a zodpovedného nakladania s takýmto odpadom a maximalizovať jeho zhodnocovanie v celom Spoločenstve. Keďže z dôvodov rozsahu a dôsledkov tejto smernice jej cieľ možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (35) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (15). |
| --- | --- |

(35)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (15).

| (36) | Prevádzkovanie zariadení na nakladanie s odpadmi existujúcich v čase transpozície tejto smernice by sa malo regulovať s cieľom prijať v stanovenej lehote potrebné opatrenia na ich prispôsobenie požiadavkám tejto smernice. |
| --- | --- |

(36)

Prevádzkovanie zariadení na nakladanie s odpadmi existujúcich v čase transpozície tejto smernice by sa malo regulovať s cieľom prijať v stanovenej lehote potrebné opatrenia na ich prispôsobenie požiadavkám tejto smernice.

| (37) | V súlade s odsekom 34 Medzinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (16) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, v ktorých sa v najväčšej možnej miere vysvetlí vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami, a uverejnili ich, |
| --- | --- |

(37)

V súlade s odsekom 34 Medzinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (16) sa členské štáty vyzývajú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, v ktorých sa v najväčšej možnej miere vysvetlí vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami, a uverejnili ich,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Predmet úpravy

Táto smernica upravuje opatrenia, postupy a pokyny na prevenciu alebo najväčšie možné znižovanie nepriaznivých účinkov na životné prostredie, najmä na vodu, ovzdušie, pôdu, rastliny, živočíchy a krajinu, a z nich vyplývajúcich rizík pre zdravie ľudí, ktoré sú výsledkom nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu.

Článok 2

Rozsah úpravy

1.   Táto smernica sa vzťahuje na nakladanie s odpadom, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe, úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch (ďalej len „ťažobný odpad“), pokiaľ odseky 2 a 3 neustanovujú inak.

2.   Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice je vylúčený:

| a) | odpad, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe, úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch, ktorý však nepochádza priamo z týchto činností; |
| --- | --- |

a)

odpad, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe, úprave a skladovaní nerastných surovín a pri prevádzke v lomoch, ktorý však nepochádza priamo z týchto činností;

| b) | odpad, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe a úprave nerastných surovín na mori; |
| --- | --- |

b)

odpad, ktorý vzniká pri prieskume, ťažbe a úprave nerastných surovín na mori;

| c) | vtláčanie vody a spätné vtláčanie čerpanej vody podľa článku 11 ods. 3 písm. j) prvej a druhej zarážky smernice 2000/60/ES v rozsahu, v akom to uvedený článok povoľuje. |
| --- | --- |

c)

vtláčanie vody a spätné vtláčanie čerpanej vody podľa článku 11 ods. 3 písm. j) prvej a druhej zarážky smernice 2000/60/ES v rozsahu, v akom to uvedený článok povoľuje.

3.   Inertný odpad a neznečistená zemina, ktorá pochádza z prieskumu, ťažby, úpravy a skladovania nerastných surovín a z prevádzky v lomoch, a odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny nepodlieha článkom 7, 8, 11 ods. 1 a 3, článkom 12, 13 ods. 5, článkom 14 a 16, pokiaľ nie sú uložené v zariadení na nakladanie s odpadmi kategórie A.

Príslušný orgán môže znížiť alebo neuplatniť požiadavky na ukladanie odpadu, ktorý nie je nebezpečný a ktorý vzniká pri prieskume nerastných surovín, s výnimkou ropy a evaporitov, okrem sádrovca a anhydritu, ako aj na ukladanie neznečistenej zeminy a odpadu, ktorý pochádza z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny, pokiaľ je presvedčený, že sú splnené požiadavky článku 4.

Členské štáty môžu znížiť alebo neuplatniť požiadavky článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 5 a 6, článku 13 ods. 5, článkov 14 a 16 pre neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný, pokiaľ nie je uložený v zariadení na nakladanie s odpadmi kategórie A.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté iné právne predpisy Spoločenstva, odpad, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, nepodlieha smernici 1999/31/ES.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice:

| 1. | „odpad“ je vymedzený v článku 1 písm. a) smernice 75/442/EHS; |
| --- | --- |

1.

„odpad“ je vymedzený v článku 1 písm. a) smernice 75/442/EHS;

| 2. | „nebezpečný odpad“ je vymedzený v článku 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpečnom odpade (17); |
| --- | --- |

2.

„nebezpečný odpad“ je vymedzený v článku 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpečnom odpade (17);

| 3. | „inertný odpad“ znamená odpad, ktorý nepodlieha žiadnym významným fyzikálnym, chemickým ani biologických zmenám. Inertný odpad sa nerozpustí, nezhorí ani nebude inak fyzikálne alebo chemicky reagovať, biologicky sa nerozloží ani nepriaznivo neovplyvní látky, s ktorými prichádza do styku, takým spôsobom, ktorý by mohol viesť k znečisťovaniu životného prostredia alebo poškodzovaniu zdravia ľudí. Celková vylúhovateľnosť a obsah znečisťujúcich látok v odpade a ekotoxicita výluhu musia byť bezvýznamné, a najmä nesmú ohrozovať kvalitu povrchových a/ani podzemných vôd; |
| --- | --- |

3.

„inertný odpad“ znamená odpad, ktorý nepodlieha žiadnym významným fyzikálnym, chemickým ani biologických zmenám. Inertný odpad sa nerozpustí, nezhorí ani nebude inak fyzikálne alebo chemicky reagovať, biologicky sa nerozloží ani nepriaznivo neovplyvní látky, s ktorými prichádza do styku, takým spôsobom, ktorý by mohol viesť k znečisťovaniu životného prostredia alebo poškodzovaniu zdravia ľudí. Celková vylúhovateľnosť a obsah znečisťujúcich látok v odpade a ekotoxicita výluhu musia byť bezvýznamné, a najmä nesmú ohrozovať kvalitu povrchových a/ani podzemných vôd;

| 4. | „neznečistená zemina“ znamená zeminu, ktorá je odstránená z vrchnej vrstvy horninového prostredia počas ťažobných činností a ktorá nie je znečistená podľa vnútroštátneho práva členského štátu, v ktorom sa miesto ťažby nachádza, a podľa práva Spoločenstva; |
| --- | --- |

4.

„neznečistená zemina“ znamená zeminu, ktorá je odstránená z vrchnej vrstvy horninového prostredia počas ťažobných činností a ktorá nie je znečistená podľa vnútroštátneho práva členského štátu, v ktorom sa miesto ťažby nachádza, a podľa práva Spoločenstva;

| 5. | „nerastná surovina“ alebo „nerast“ znamená prirodzene sa vyskytujúce ložisko organickej alebo anorganickej látky v zemskej kôre, ako napr. energetické suroviny, kovové rudy, priemyselné nerasty a stavebné nerasty, ale nie vodu; |
| --- | --- |

5.

„nerastná surovina“ alebo „nerast“ znamená prirodzene sa vyskytujúce ložisko organickej alebo anorganickej látky v zemskej kôre, ako napr. energetické suroviny, kovové rudy, priemyselné nerasty a stavebné nerasty, ale nie vodu;

| 6. | „ťažobný priemysel“ znamená všetky zariadenia alebo podniky, ktoré sa zaoberajú povrchovou alebo podzemnou ťažbou nerastných surovín na komerčné účely vrátane ťažby pomocou vrtov alebo úpravy vyťaženého materiálu; |
| --- | --- |

6.

„ťažobný priemysel“ znamená všetky zariadenia alebo podniky, ktoré sa zaoberajú povrchovou alebo podzemnou ťažbou nerastných surovín na komerčné účely vrátane ťažby pomocou vrtov alebo úpravy vyťaženého materiálu;

| 7. | „na mori“ znamená oblasť mora a morského dna, ktorá sa rozkladá od bodu najnižšej hladiny bežného alebo stredného odlivu smerom do mora; |
| --- | --- |

7.

„na mori“ znamená oblasť mora a morského dna, ktorá sa rozkladá od bodu najnižšej hladiny bežného alebo stredného odlivu smerom do mora;

| 8. | „úprava“ znamená mechanický, fyzikálny, biologický, tepelný alebo chemický proces, alebo kombináciu procesov uskutočnených na nerastných surovinách vrátane práce lomov s cieľom ťažby nerastu, vrátane zmeny veľkosti, zatriedenia, oddeľovania a lúhovania, a opätovná úprava predtým vyradeného odpadu, s výnimkou tavenia, procesov tepelnej výroby a/alebo metalurgických činností; |
| --- | --- |

8.

„úprava“ znamená mechanický, fyzikálny, biologický, tepelný alebo chemický proces, alebo kombináciu procesov uskutočnených na nerastných surovinách vrátane práce lomov s cieľom ťažby nerastu, vrátane zmeny veľkosti, zatriedenia, oddeľovania a lúhovania, a opätovná úprava predtým vyradeného odpadu, s výnimkou tavenia, procesov tepelnej výroby a/alebo metalurgických činností;

| 9. | „hlušina“ znamená tuhý odpad alebo kal, ktorý zostáva po úprave nerastov oddeľovacími procesmi (napr. drvením, mletím, triedením podľa veľkosti, flotáciou a inými fyzikálno-chemickými technikami), ktoré oddeľujú cenné nerasty od menej cennej horniny; |
| --- | --- |

9.

„hlušina“ znamená tuhý odpad alebo kal, ktorý zostáva po úprave nerastov oddeľovacími procesmi (napr. drvením, mletím, triedením podľa veľkosti, flotáciou a inými fyzikálno-chemickými technikami), ktoré oddeľujú cenné nerasty od menej cennej horniny;

| 10. | „halda“ znamená zariadenie vybudované na ukladanie tuhého odpadu na zemskom povrchu; |
| --- | --- |

10.

„halda“ znamená zariadenie vybudované na ukladanie tuhého odpadu na zemskom povrchu;

| 11. | „hrádza“ znamená inžiniersku stavbu vybudovanú na zachytávanie alebo udržiavanie vody a odpadu v odkalisku; |
| --- | --- |

11.

„hrádza“ znamená inžiniersku stavbu vybudovanú na zachytávanie alebo udržiavanie vody a odpadu v odkalisku;

| 12. | „odkalisko“ znamená prirodzené alebo vybudované zariadenie na zneškodňovanie jemnozrnného odpadu, obyčajne hlušiny zmiešanej s rozličným množstvom vody, pochádzajúcej z úpravy nerastných surovín a z čistenia a recyklácie vody z prevádzky; |
| --- | --- |

12.

„odkalisko“ znamená prirodzené alebo vybudované zariadenie na zneškodňovanie jemnozrnného odpadu, obyčajne hlušiny zmiešanej s rozličným množstvom vody, pochádzajúcej z úpravy nerastných surovín a z čistenia a recyklácie vody z prevádzky;

| 13. | „slabý kyselinou rozložiteľný kyanid“ znamená kyanid a kyanidové zlúčeniny, ktoré sa rozpúšťajú slabou kyselinou pri určitej hodnote pH; |
| --- | --- |

13.

„slabý kyselinou rozložiteľný kyanid“ znamená kyanid a kyanidové zlúčeniny, ktoré sa rozpúšťajú slabou kyselinou pri určitej hodnote pH;

| 14. | „výluh“ znamená akúkoľvek kvapalinu presakujúcu cez uložený odpad a unikajúcu zo zariadenia na nakladanie s odpadom alebo v ňom uloženú, vrátane znečisteného odtoku, ktorá môže nepriaznivo vplývať na životné prostredie, ak sa vhodne neupraví; |
| --- | --- |

14.

„výluh“ znamená akúkoľvek kvapalinu presakujúcu cez uložený odpad a unikajúcu zo zariadenia na nakladanie s odpadom alebo v ňom uloženú, vrátane znečisteného odtoku, ktorá môže nepriaznivo vplývať na životné prostredie, ak sa vhodne neupraví;

| 15. | „zariadenie na nakladanie s odpadmi“ znamená miesto vymedzené na zhromažďovanie alebo ukladanie ťažobného odpadu v tuhom alebo kvapalnom stave, alebo v roztoku, alebo v suspenzii takto:






  — | okamžite, ak ide o zariadenia na nakladanie s odpadom kategórie A a zariadenia pre odpad charakterizovaný ako nebezpečný v programe odpadového hospodárstva, |
| --- | --- | --- |

15.

„zariadenie na nakladanie s odpadmi“ znamená miesto vymedzené na zhromažďovanie alebo ukladanie ťažobného odpadu v tuhom alebo kvapalnom stave, alebo v roztoku, alebo v suspenzii takto:

—

okamžite, ak ide o zariadenia na nakladanie s odpadom kategórie A a zariadenia pre odpad charakterizovaný ako nebezpečný v programe odpadového hospodárstva,

| — | po šiestich mesiacoch, ak ide o zariadenia na neočakávane vytvorený nebezpečný odpad, |
| --- | --- |

—

po šiestich mesiacoch, ak ide o zariadenia na neočakávane vytvorený nebezpečný odpad,

| — | po jednom roku, ak ide o zariadenia na odpad, ktorý nie je nebezpečný a nie je inertný, |
| --- | --- |

—

po jednom roku, ak ide o zariadenia na odpad, ktorý nie je nebezpečný a nie je inertný,

| — | po troch rokoch, ak ide o zariadenia na neznečistenú zeminu, odpad, ktorý nie je nebezpečný a vznikol pri prieskume, odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny a inertný odpad. |
| --- | --- |

—

po troch rokoch, ak ide o zariadenia na neznečistenú zeminu, odpad, ktorý nie je nebezpečný a vznikol pri prieskume, odpad pochádzajúci z ťažby, úpravy a skladovania rašeliny a inertný odpad.

Takéto zariadenia zahŕňajú akúkoľvek nádrž alebo inú stavbu, ktorá slúži na uzavretie, zachytávanie, udržiavanie odpadu alebo inak podporuje takéto zariadenie, a tiež zahŕňajú okrem iného haldy a odkaliská, ale nie vyťažené priestory, do ktorých sa vyťažený odpad znovu ukladá po ťažbe nerastov na rekultivačné a stavebné účely;

| 16. | „závažná havária“ znamená udalosť na mieste počas činnosti, ktorá zahŕňa nakladanie s odpadom v akomkoľvek zariadení podľa tejto smernice, ktorá vedie k vážnemu nebezpečenstvu pre zdravie ľudí a/alebo životné prostredie, náhle alebo dlhodobé, na mieste vykonávanej činnosti alebo mimo neho; |
| --- | --- |

16.

„závažná havária“ znamená udalosť na mieste počas činnosti, ktorá zahŕňa nakladanie s odpadom v akomkoľvek zariadení podľa tejto smernice, ktorá vedie k vážnemu nebezpečenstvu pre zdravie ľudí a/alebo životné prostredie, náhle alebo dlhodobé, na mieste vykonávanej činnosti alebo mimo neho;

| 17. | „nebezpečná látka“ znamená látku, zmes alebo prípravok, ktorá je nebezpečná v zmysle smernice 67/548/EHS (18) alebo smernice 1999/45/ES (19); |
| --- | --- |

17.

„nebezpečná látka“ znamená látku, zmes alebo prípravok, ktorá je nebezpečná v zmysle smernice 67/548/EHS (18) alebo smernice 1999/45/ES (19);

| 18. | „najlepšie dostupné techniky“ sú vymedzené v článku 2 ods. 11 smernice 96/61/ES; |
| --- | --- |

18.

„najlepšie dostupné techniky“ sú vymedzené v článku 2 ods. 11 smernice 96/61/ES;

| 19. | „vodný recipient“ znamená povrchovú vodu, podzemnú vodu, brakické vody a pobrežnú vodu podľa článku 2 ods. 1, 2, 6 a 7 smernice 2000/60/ES; |
| --- | --- |

19.

„vodný recipient“ znamená povrchovú vodu, podzemnú vodu, brakické vody a pobrežnú vodu podľa článku 2 ods. 1, 2, 6 a 7 smernice 2000/60/ES;

| 20. | „rekultivácia“ znamená takú úpravu územia ovplyvneného zariadením na nakladanie s odpadmi, ktorá umožní návrat do uspokojivého stavu so zvláštnym dôrazom na kvalitu pôdy, voľne žijúce živočíchy a rastliny, prirodzené biotopy, sladkovodné systémy, krajinu a vhodné využitie územia; |
| --- | --- |

20.

„rekultivácia“ znamená takú úpravu územia ovplyvneného zariadením na nakladanie s odpadmi, ktorá umožní návrat do uspokojivého stavu so zvláštnym dôrazom na kvalitu pôdy, voľne žijúce živočíchy a rastliny, prirodzené biotopy, sladkovodné systémy, krajinu a vhodné využitie územia;

| 21. | „prieskum“ znamená vyhľadávanie ekonomicky využiteľných ložísk nerastných surovín vrátane odberu vzoriek, objemového vzorkovania, vŕtania a výkopov, s výnimkou akýchkoľvek prác potrebných na prípravu ťažby na ložisku a akýchkoľvek činností priamo spojených s existujúcou ťažobnou činnosťou; |
| --- | --- |

21.

„prieskum“ znamená vyhľadávanie ekonomicky využiteľných ložísk nerastných surovín vrátane odberu vzoriek, objemového vzorkovania, vŕtania a výkopov, s výnimkou akýchkoľvek prác potrebných na prípravu ťažby na ložisku a akýchkoľvek činností priamo spojených s existujúcou ťažobnou činnosťou;

| 22. | „verejnosť“ znamená jednu alebo viac fyzických osôb alebo právnických osôb a v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom alebo praxou ich združenia, organizácie alebo skupiny; |
| --- | --- |

22.

„verejnosť“ znamená jednu alebo viac fyzických osôb alebo právnických osôb a v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom alebo praxou ich združenia, organizácie alebo skupiny;

| 23. | „dotknutá verejnosť“ znamená verejnosť ovplyvnenú alebo pravdepodobne ovplyvnenú environmentálnym rozhodovaním podľa článkov 6 a 7 tejto smernice alebo ktorá má oň záujem; na účely tejto definície sa mimovládne organizácie, ktoré podporujú ochranu životného prostredia a spĺňajú požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považujú za organizácie, ktoré majú takýto záujem; |
| --- | --- |

23.

„dotknutá verejnosť“ znamená verejnosť ovplyvnenú alebo pravdepodobne ovplyvnenú environmentálnym rozhodovaním podľa článkov 6 a 7 tejto smernice alebo ktorá má oň záujem; na účely tejto definície sa mimovládne organizácie, ktoré podporujú ochranu životného prostredia a spĺňajú požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považujú za organizácie, ktoré majú takýto záujem;

| 24. | „prevádzkovateľ“ znamená fyzickú osobu alebo právnickú osobu zodpovednú za nakladanie s ťažobným odpadom v súlade s vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom sa toto odpadové hospodárstvo uskutočňuje, vrátane dočasného skladovania ťažobného odpadu, etapy prevádzky a etapy po uzavretí; |
| --- | --- |

24.

„prevádzkovateľ“ znamená fyzickú osobu alebo právnickú osobu zodpovednú za nakladanie s ťažobným odpadom v súlade s vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom sa toto odpadové hospodárstvo uskutočňuje, vrátane dočasného skladovania ťažobného odpadu, etapy prevádzky a etapy po uzavretí;

| 25. | „držiteľ odpadu“ znamená pôvodcu ťažobného odpadu alebo fyzickú osobu, alebo právnickú osobu, ktorá ho má v držbe; |
| --- | --- |

25.

„držiteľ odpadu“ znamená pôvodcu ťažobného odpadu alebo fyzickú osobu, alebo právnickú osobu, ktorá ho má v držbe;

| 26. | „príslušná osoba“ znamená fyzickú osobu, ktorá má technické znalosti a prax, ako ich vymedzuje vnútroštátne právo členského štátu, v ktorom osoba vykonáva činnosť, na plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice; |
| --- | --- |

26.

„príslušná osoba“ znamená fyzickú osobu, ktorá má technické znalosti a prax, ako ich vymedzuje vnútroštátne právo členského štátu, v ktorom osoba vykonáva činnosť, na plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice;

| 27. | „príslušný orgán“ znamená orgán alebo orgány, ktoré členský štát určil ako zodpovedné za plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice; |
| --- | --- |

27.

„príslušný orgán“ znamená orgán alebo orgány, ktoré členský štát určil ako zodpovedné za plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice;

| 28. | „miesto“ znamená celé územie v špecifickej zemepisnej oblasti, ktoré je pod riadiacou kontrolou prevádzkovateľa; |
| --- | --- |

28.

„miesto“ znamená celé územie v špecifickej zemepisnej oblasti, ktoré je pod riadiacou kontrolou prevádzkovateľa;

| 29. | „podstatná zmena“ znamená zmenu v štruktúre alebo v prevádzke zariadenia na nakladanie s odpadmi, ktorá podľa názoru príslušného orgánu môže mať významné negatívne účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie. |
| --- | --- |

29.

„podstatná zmena“ znamená zmenu v štruktúre alebo v prevádzke zariadenia na nakladanie s odpadmi, ktorá podľa názoru príslušného orgánu môže mať významné negatívne účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie.

Článok 4

Všeobecné požiadavky

1.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že nakladanie s ťažobným odpadom neohrozuje zdravie ľudí a nevyužíva procesy ani metódy, ktoré by mohli poškodiť životné prostredie, a najmä aby bolo bez rizík pre vodu, ovzdušie, pôdu, faunu a flóru a nebolo na ťarchu kvôli hluku alebo zápachu a aby neovplyvňovalo nepriaznivo krajinu ani miesta osobitného významu. Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zákaz ponechávania, neriadeného skládkovania alebo neriadeného ukladania ťažobného odpadu.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ prijal všetky opatrenia potrebné na prevenciu alebo najväčšie možné znižovanie nepriaznivých účinkov na životné prostredie a zdravie ľudí, ktoré spôsobuje nakladanie s ťažobným odpadom. To zahŕňa manažment zariadenia na nakladanie s odpadmi, a to aj po jeho uzavretí, a prevenciu závažných havárií v tomto zariadení a obmedzovanie vplyvov na životné prostredie a zdravie ľudí.

3.   Opatrenia uvedené v odseku 2 sú založené okrem iného na najlepších dostupných technikách bez uprednostňovania akejkoľvek techniky alebo konkrétnej technológie, ale zohľadňujú technické vlastnosti zariadenia na nakladanie s odpadmi, jeho geografickú polohu a miestne environmentálne podmienky.

Článok 5

Program odpadového hospodárstva

1.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ vypracoval program odpadového hospodárstva na minimalizáciu, úpravu, zhodnocovanie a zneškodňovanie ťažobného odpadu.

2.   Ciele programu odpadového hospodárstva sú:

| a) | prevencia tvorby odpadu alebo znižovanie jeho tvorby a škodlivosti, pričom sa prihliada najmä na:






  i) | nakladanie s odpadom v etape navrhovania ťažby a pri výbere metód používaných na ťažbu a úpravu nerastov; |
| --- | --- | --- |

a)

prevencia tvorby odpadu alebo znižovanie jeho tvorby a škodlivosti, pričom sa prihliada najmä na:

i)

nakladanie s odpadom v etape navrhovania ťažby a pri výbere metód používaných na ťažbu a úpravu nerastov;

| ii) | zmeny, ktorým môže ťažobný odpad podliehať pri zvyšovaní jeho množstva a pri vystavení podmienkam na zemskom povrchu; |
| --- | --- |

ii)

zmeny, ktorým môže ťažobný odpad podliehať pri zvyšovaní jeho množstva a pri vystavení podmienkam na zemskom povrchu;

| iii) | vrátenie ťažobného odpadu späť do vyťažených priestorov z ťažby nerastu, pokiaľ je to technicky a ekonomicky uskutočniteľné a environmentálne vhodné v súlade s existujúcimi environmentálnymi normami na úrovni Spoločenstva a s požiadavkami tejto smernice, kde sa uplatňujú; |
| --- | --- |

iii)

vrátenie ťažobného odpadu späť do vyťažených priestorov z ťažby nerastu, pokiaľ je to technicky a ekonomicky uskutočniteľné a environmentálne vhodné v súlade s existujúcimi environmentálnymi normami na úrovni Spoločenstva a s požiadavkami tejto smernice, kde sa uplatňujú;

| iv) | vrátenie ornice na pôvodné miesto po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi, alebo ak to nie je prakticky uskutočniteľné, použitím tejto ornice na inom mieste; |
| --- | --- |

iv)

vrátenie ornice na pôvodné miesto po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi, alebo ak to nie je prakticky uskutočniteľné, použitím tejto ornice na inom mieste;

| v) | používanie menej nebezpečných látok na úpravu nerastných surovín; |
| --- | --- |

v)

používanie menej nebezpečných látok na úpravu nerastných surovín;

| b) | podpora zhodnocovania ťažobného odpadu prostredníctvom recyklácie, opätovného použitia alebo regenerácie takéhoto odpadu, kde je to environmentálne vhodné, a v súlade s existujúcimi environmentálnymi normami na úrovni Spoločenstva a s požiadavkami tejto smernice, ak sa uplatňujú; |
| --- | --- |

b)

podpora zhodnocovania ťažobného odpadu prostredníctvom recyklácie, opätovného použitia alebo regenerácie takéhoto odpadu, kde je to environmentálne vhodné, a v súlade s existujúcimi environmentálnymi normami na úrovni Spoločenstva a s požiadavkami tejto smernice, ak sa uplatňujú;

| c) | zabezpečenie krátkodobého a dlhodobého bezpečného zneškodňovania ťažobného odpadu najmä v priebehu etapy navrhovania ťažby zavedením manažmentu odpadov počas prevádzky zariadenia na nakladanie s odpadmi a po jeho uzavretí a výberom návrhu, ktorý vyžaduje minimálne, a ak je to možné, napokon žiadne monitorovanie, kontrolu a riadenie uzavretého zariadenia na nakladanie s odpadmi. |
| --- | --- |

c)

zabezpečenie krátkodobého a dlhodobého bezpečného zneškodňovania ťažobného odpadu najmä v priebehu etapy navrhovania ťažby zavedením manažmentu odpadov počas prevádzky zariadenia na nakladanie s odpadmi a po jeho uzavretí a výberom návrhu, ktorý vyžaduje minimálne, a ak je to možné, napokon žiadne monitorovanie, kontrolu a riadenie uzavretého zariadenia na nakladanie s odpadmi.

3.   Program odpadového hospodárstva obsahuje aspoň tieto prvky:

| a) | kde je to uplatniteľné, navrhované zaradenie zariadenia na nakladanie s odpadmi v súlade s kritériami ustanovenými v prílohe III:






  — | ak sa vyžaduje zariadenie na nakladanie s odpadmi kategórie A, dokument, ktorý preukazuje, že politika prevencie závažných havárií, systém riadenia bezpečnosti na jej vykonávanie a vnútorný havarijný plán sa budú realizovať v súlade s článkom 6 ods. 3, |
| --- | --- | --- |

a)

kde je to uplatniteľné, navrhované zaradenie zariadenia na nakladanie s odpadmi v súlade s kritériami ustanovenými v prílohe III:

—

ak sa vyžaduje zariadenie na nakladanie s odpadmi kategórie A, dokument, ktorý preukazuje, že politika prevencie závažných havárií, systém riadenia bezpečnosti na jej vykonávanie a vnútorný havarijný plán sa budú realizovať v súlade s článkom 6 ods. 3,

| — | ak sa prevádzkovateľ domnieva, že sa nevyžaduje zariadenie na nakladanie s odpadmi kategórie A, dostatočné informácie, ktoré to zdôvodňujú, vrátane identifikácie možných nebezpečenstiev havárie; |
| --- | --- |

—

ak sa prevádzkovateľ domnieva, že sa nevyžaduje zariadenie na nakladanie s odpadmi kategórie A, dostatočné informácie, ktoré to zdôvodňujú, vrátane identifikácie možných nebezpečenstiev havárie;

| b) | opis vlastností odpadu v súlade s prílohou II a vyhlásenie o odhadovaných celkových množstvách ťažobného odpadu, ktorý má vzniknúť počas prevádzkovej etapy; |
| --- | --- |

b)

opis vlastností odpadu v súlade s prílohou II a vyhlásenie o odhadovaných celkových množstvách ťažobného odpadu, ktorý má vzniknúť počas prevádzkovej etapy;

| c) | opis činnosti, pri ktorej vzniká takýto odpad, a opis všetkých následných úprav, ktorým podlieha; |
| --- | --- |

c)

opis činnosti, pri ktorej vzniká takýto odpad, a opis všetkých následných úprav, ktorým podlieha;

| d) | opis spôsobu, akým môže ukladanie takéhoto odpadu nepriaznivo ovplyvniť životné prostredie a zdravie ľudí, a preventívne opatrenia, ktoré sa majú prijať na minimalizáciu vplyvu na životné prostredie počas prevádzkovania a po uzavretí, vrátane aspektov uvedených v článku 11 ods. 2 písm. a), b), d) a e); |
| --- | --- |

d)

opis spôsobu, akým môže ukladanie takéhoto odpadu nepriaznivo ovplyvniť životné prostredie a zdravie ľudí, a preventívne opatrenia, ktoré sa majú prijať na minimalizáciu vplyvu na životné prostredie počas prevádzkovania a po uzavretí, vrátane aspektov uvedených v článku 11 ods. 2 písm. a), b), d) a e);

| e) | návrh kontrolných a monitorovacích postupov podľa článku 10, ak sú uplatniteľné, a článku 11 ods. 2 písm. c); |
| --- | --- |

e)

návrh kontrolných a monitorovacích postupov podľa článku 10, ak sú uplatniteľné, a článku 11 ods. 2 písm. c);

| f) | návrh plánu na uzavretie zariadenia vrátane rekultivácie, postupov po uzavretí a monitorovania, ako je uvedené v článku 12; |
| --- | --- |

f)

návrh plánu na uzavretie zariadenia vrátane rekultivácie, postupov po uzavretí a monitorovania, ako je uvedené v článku 12;

| g) | opatrenia na prevenciu alebo minimalizáciu zhoršenia stavu vôd, znečistenia ovzdušia a pôdy podľa článku 13. |
| --- | --- |

g)

opatrenia na prevenciu alebo minimalizáciu zhoršenia stavu vôd, znečistenia ovzdušia a pôdy podľa článku 13.

Program odpadového hospodárstva poskytuje dostatočné informácie na to, aby umožnil príslušnému orgánu vyhodnotiť schopnosť prevádzkovateľa splniť ciele programu odpadového hospodárstva ustanovené v odseku 2 a jeho záväzky podľa tejto smernice.

4.   Program odpadového hospodárstva sa preskúma každých päť rokov a/alebo sa vhodne zmení a doplní v prípade, ak nastali v prevádzkovaní zariadenia na nakladanie s odpadmi alebo v uloženom odpade podstatné zmeny. Všetky zmeny a doplnenia sa oznámia príslušnému orgánu.

5.   Programy vytvorené podľa inej vnútroštátnej legislatívy alebo podľa legislatívy Spoločenstva, ktoré obsahujú informácie uvedené v odseku 3, možno použiť, ak to odstráni zbytočnú duplicitu informácií a opakovanie práce prevádzkovateľa za podmienky, že sú splnené všetky požiadavky podľa odsekov 1 až 4.

6.   Príslušný orgán schvaľuje program odpadového hospodárstva na základe postupov, ktoré určia členské štáty, a monitoruje jeho vykonávanie.

Článok 6

Prevencia závažných havárií a informácie

1.   Tento článok sa vzťahuje na zariadenia na nakladanie s odpadmi kategórie A, s výnimkou zariadení na nakladanie s odpadmi, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 96/82/ES.

2.   Bez toho, aby boli dotknuté iné právne predpisy Spoločenstva, a najmä smernice 92/91/EHS a 92/104/EHS, členské štáty zabezpečia, aby sa identifikovali nebezpečenstvá závažných havárií a aby sa do návrhu, výstavby, prevádzky a zabezpečenia, uzavretia a stavu po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi začlenili prvky potrebné na prevenciu týchto havárií a na obmedzenie ich nepriaznivých účinkov na zdravie ľudí a životné prostredie vrátane akýchkoľvek cezhraničných vplyvov.

3.   Na účely požiadaviek podľa odseku 2 vypracuje každý prevádzkovateľ pred začatím prevádzkovania politiku prevencie závažných havárií pri nakladaní s ťažobným odpadom a uvedie do účinnosti systém riadenia bezpečnosti na vykonávanie tejto politiky v súlade s prvkami ustanovenými v bode 1 prílohy I a uvedie do účinnosti aj vnútorný havarijný plán s uvedením opatrení, ktoré sa majú v prípade havárie uskutočniť na mieste prevádzky.

Ako súčasť tejto politiky prevádzkovateľ vymenuje bezpečnostného riadiaceho pracovníka, zodpovedného za vykonávanie a pravidelnú kontrolu politiky prevencie závažných havárií.

Príslušný orgán vypracuje vonkajší havarijný plán, uvádzajúci opatrenia, ktoré je potrebné vykonať mimo miesta prevádzky v prípade havárie. Prevádzkovateľ poskytne príslušnému orgánu informácie potrebné na vypracovanie tohto plánu, uvedené informácie sú súčasťou žiadosti o povolenie prevádzky.

4.   Havarijné plány uvedené v odseku 3 majú tieto ciele:

| a) | zvládnuť a riadiť závažné havárie a iné nehody tak, aby sa minimalizovali ich účinky, a najmä aby sa obmedzilo poškodenie zdravia ľudí a životného prostredia; |
| --- | --- |

a)

zvládnuť a riadiť závažné havárie a iné nehody tak, aby sa minimalizovali ich účinky, a najmä aby sa obmedzilo poškodenie zdravia ľudí a životného prostredia;

| b) | zaviesť opatrenia potrebné na ochranu zdravia ľudí a životného prostredia pred účinkami závažných havárií a iných nehôd; |
| --- | --- |

b)

zaviesť opatrenia potrebné na ochranu zdravia ľudí a životného prostredia pred účinkami závažných havárií a iných nehôd;

| c) | oznamovať potrebné informácie verejnosti a príslušným útvarom alebo orgánom pre túto oblasť; |
| --- | --- |

c)

oznamovať potrebné informácie verejnosti a príslušným útvarom alebo orgánom pre túto oblasť;

| d) | zabezpečiť rekultiváciu, obnovenie a vyčistenie životného prostredia po závažnej havárii. |
| --- | --- |

d)

zabezpečiť rekultiváciu, obnovenie a vyčistenie životného prostredia po závažnej havárii.

Členské štáty zabezpečia, aby v prípade závažnej havárie prevádzkovateľ okamžite poskytol príslušnému orgánu informácie, ktoré pomôžu minimalizovať jej následky na zdravie ľudí, a aby zhodnotil a minimalizoval skutočný alebo možný rozsah poškodenia životného prostredia.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby sa dotknutej verejnosti poskytla včas a efektívne príležitosť podieľať sa na príprave alebo revízii vonkajšieho havarijného plánu, ktorý sa vypracúva podľa odseku 3. Na tento účel je dotknutá verejnosť informovaná o každom takom návrhu a sú jej poskytnuté príslušné informácie zahŕňajúce okrem iného aj informácie o práve na účasť v rozhodovacom procese a o príslušnom orgáne, ktorému možno predkladať pripomienky a otázky.

Členské štáty zabezpečia, aby dotknutá verejnosť mohla v primeranej časovej lehote vyjadriť svojej pripomienky a aby rozhodnutie o vonkajšom havarijnom pláne tieto pripomienky náležite zohľadňovalo.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby sa informácie o bezpečnostných opatreniach a o úkonoch vyžadovaných v prípade havárie poskytli dotknutej verejnosti bezplatne a samozrejme aby tieto informácie obsahovali aspoň prvky uvedené v bode 2 prílohy I.

Tieto informácie sa každé tri roky preskúmajú a podľa potreby aktualizujú.

Článok 7

Žiadosť a povolenie

1.   Žiadne zariadenie na nakladanie s odpadmi nesmie byť v prevádzke bez povolenia udeleného príslušným orgánom. Povolenie obsahuje prvky uvedené v odseku 2 a jasne uvádza kategóriu zariadenia na nakladanie s odpadmi v súlade s kritériami uvedenými v článku 9.

Akékoľvek povolenie vydané podľa inej vnútroštátnej legislatívy alebo podľa legislatívy Spoločenstva možno spojiť do jedného povolenia, ak spĺňa všetky požiadavky podľa tohto článku a ak takáto forma odstráni zbytočnú duplicitu informácií a opakovanie práce prevádzkovateľa alebo príslušného orgánu. Podrobnosti uvedené v odseku 2 možno zahrnúť do jedného povolenia alebo niekoľkých povolení za predpokladu, že sú splnené všetky požiadavky podľa tohto článku.

2.   Žiadosť o povolenie obsahuje aspoň tieto podrobnosti:

| a) | totožnosť prevádzkovateľa; |
| --- | --- |

a)

totožnosť prevádzkovateľa;

| b) | navrhované umiestnenie zariadenia na nakladanie s odpadmi vrátane možných alternatívnych umiestnení; |
| --- | --- |

b)

navrhované umiestnenie zariadenia na nakladanie s odpadmi vrátane možných alternatívnych umiestnení;

| c) | program odpadového hospodárstva podľa článku 5; |
| --- | --- |

c)

program odpadového hospodárstva podľa článku 5;

| d) | primerané opatrenia vo forme finančnej zábezpeky alebo rovnocenné opatrenia, ako to požaduje článok 14; |
| --- | --- |

d)

primerané opatrenia vo forme finančnej zábezpeky alebo rovnocenné opatrenia, ako to požaduje článok 14;

| e) | informácie poskytované prevádzkovateľom v súlade s článkom 5 smernice 85/337/EHS (20), ak sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie podľa uvedenej smernice. |
| --- | --- |

e)

informácie poskytované prevádzkovateľom v súlade s článkom 5 smernice 85/337/EHS (20), ak sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie podľa uvedenej smernice.

3.   Príslušný orgán udelí povolenie, iba ak sa presvedčí, že:

| a) | prevádzkovateľ spĺňa príslušné požiadavky podľa tejto smernice; |
| --- | --- |

a)

prevádzkovateľ spĺňa príslušné požiadavky podľa tejto smernice;

| b) | nakladanie s odpadom nie je v priamom rozpore s vykonávaním príslušného programu odpadového hospodárstva alebo s plánmi uvedenými v článku 7 smernice 75/442/EHS ani do nich nijakým spôsobom nezasahuje. |
| --- | --- |

b)

nakladanie s odpadom nie je v priamom rozpore s vykonávaním príslušného programu odpadového hospodárstva alebo s plánmi uvedenými v článku 7 smernice 75/442/EHS ani do nich nijakým spôsobom nezasahuje.

4.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby príslušné orgány pravidelne prehodnocovali podmienky povolenia, a ak je to potrebné, aby ich aktualizovali:

| — | ak nastanú podstatné zmeny v prevádzke zariadenia alebo v uloženom odpade, |
| --- | --- |

—

ak nastanú podstatné zmeny v prevádzke zariadenia alebo v uloženom odpade,

| — | na základe výsledkov monitorovania, ktoré oznamuje prevádzkovateľ podľa článku 11 ods. 3, alebo inšpekcie vykonanej podľa článku 17; |
| --- | --- |

—

na základe výsledkov monitorovania, ktoré oznamuje prevádzkovateľ podľa článku 11 ods. 3, alebo inšpekcie vykonanej podľa článku 17;

| — | po zohľadnení výmeny informácií o podstatných zmenách najlepších dostupných techník podľa článku 21 ods. 3. |
| --- | --- |

—

po zohľadnení výmeny informácií o podstatných zmenách najlepších dostupných techník podľa článku 21 ods. 3.

5.   Informácie uvedené v povolení udelenom podľa tohto článku sa sprístupnia príslušným vnútroštátnym štatistickým orgánom a štatistickým orgánom Spoločenstva, ak sú potrebné na štatistické účely. Citlivé informácie čisto obchodného charakteru, ako napr. informácie týkajúce sa obchodných vzťahov, rozpočtových prvkov a objemu hospodársky využiteľných nerastných surovín, sa nezverejňujú.

Článok 8

Účasť verejnosti

1.   Verejnosť je informovaná verejnými vyhláškami alebo inými vhodnými prostriedkami, ako napr. elektronickými médiami, ak sú dostupné, buď v skorom štádiu konania o udelení povolenia, alebo najneskôr vtedy, keď možno informácie primerane poskytnúť, o nasledujúcich skutočnostiach:

| a) | žiadosť o povolenie; |
| --- | --- |

a)

žiadosť o povolenie;

| b) | skutočnosť, že rozhodnutie týkajúce sa žiadosti o povolenie podlieha konzultácii medzi členskými štátmi v súlade s článkom 16, ak je to uplatniteľné; |
| --- | --- |

b)

skutočnosť, že rozhodnutie týkajúce sa žiadosti o povolenie podlieha konzultácii medzi členskými štátmi v súlade s článkom 16, ak je to uplatniteľné;

| c) | podrobnosti o príslušných orgánoch zodpovedných za prijatie rozhodnutia, o tých, od ktorých možno získať príslušné informácie, o tých, ktorým sa môžu predkladať pripomienky alebo otázky, a podrobnosti o lehotách na zaslanie pripomienok alebo otázok; |
| --- | --- |

c)

podrobnosti o príslušných orgánoch zodpovedných za prijatie rozhodnutia, o tých, od ktorých možno získať príslušné informácie, o tých, ktorým sa môžu predkladať pripomienky alebo otázky, a podrobnosti o lehotách na zaslanie pripomienok alebo otázok;

| d) | povaha možných rozhodnutí; |
| --- | --- |

d)

povaha možných rozhodnutí;

| e) | podrobnosti týkajúce sa návrhu na aktualizáciu povolenia alebo podmienok povolenia, ak je to uplatniteľné; |
| --- | --- |

e)

podrobnosti týkajúce sa návrhu na aktualizáciu povolenia alebo podmienok povolenia, ak je to uplatniteľné;

| f) | oznámenie času a miesta, kde sa sprístupnia príslušné informácie, alebo prostriedkov, ktorými sa sprístupnia; |
| --- | --- |

f)

oznámenie času a miesta, kde sa sprístupnia príslušné informácie, alebo prostriedkov, ktorými sa sprístupnia;

| g) | podrobnosti o opatreniach na účasť verejnosti a konzultácie s verejnosťou, uskutočnené podľa odseku 7. |
| --- | --- |

g)

podrobnosti o opatreniach na účasť verejnosti a konzultácie s verejnosťou, uskutočnené podľa odseku 7.

2.   Členské štáty zabezpečia, že sa dotknutej verejnosti vo vhodných lehotách sprístupnia:

| a) | v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi hlavné správy a expertízy zaslané príslušnému orgánu v čase, keď bola verejnosť informovaná v súlade s odsekom 1; |
| --- | --- |

a)

v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi hlavné správy a expertízy zaslané príslušnému orgánu v čase, keď bola verejnosť informovaná v súlade s odsekom 1;

| b) | v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (21), ktorým sa ruší smernica Rady 90/313/EHS, ďalšie informácie okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 1 tohto článku, ktoré sú významné pre rozhodnutie podľa článku 7 tejto smernice a ktoré sa stali dostupnými až po tom, čo bola verejnosť informovaná v súlade s odsekom 1 tohto článku. |
| --- | --- |

b)

v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (21), ktorým sa ruší smernica Rady 90/313/EHS, ďalšie informácie okrem tých, ktoré sú uvedené v odseku 1 tohto článku, ktoré sú významné pre rozhodnutie podľa článku 7 tejto smernice a ktoré sa stali dostupnými až po tom, čo bola verejnosť informovaná v súlade s odsekom 1 tohto článku.

3.   Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, že verejnosť je informovaná v súlade s odsekom 1 tohto článku o aktualizácii podmienok povolenia v súlade s článkom 7 ods. 4.

4.   Príslušná verejnosť má právo vyjadriť svoje pripomienky a stanoviská príslušnému orgánu pred prijatím rozhodnutia.

5.   Výsledky konzultácií uskutočnených podľa tohto článku sa riadne zohľadňujú pri prijímaní rozhodnutia.

6.   Príslušný orgán po prijatí rozhodnutia informuje dotknutú verejnosť v súlade s príslušnými postupmi a sprístupní dotknutej verejnosti tieto informácie:

| a) | obsah rozhodnutia vrátane kópie povolenia; |
| --- | --- |

a)

obsah rozhodnutia vrátane kópie povolenia;

| b) | dôvody a úvahy, na ktorých sa rozhodnutie zakladá. |
| --- | --- |

b)

dôvody a úvahy, na ktorých sa rozhodnutie zakladá.

7.   Podrobné opatrenia o účasti verejnosti podľa tohto článku určia členské štáty tak, aby umožnili dotknutej verejnosti účinnú prípravu a účasť.

Článok 9

Klasifikačný systém zariadení na nakladanie s odpadmi

Na účely tejto smernice príslušné orgány zaraďujú zariadenie na nakladanie s odpadmi do kategórie A v súlade s kritériami ustanovenými v prílohe III.

Článok 10

Vyťažené priestory

1.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľ, ktorý kladie ťažobný odpad späť do vyťažených priestorov vytvorených povrchovou alebo podzemnou ťažbou na rekultivačné a stavebné účely, prijal vhodné opatrenia na:

| 1. | zabezpečenie stability ťažobného odpadu v súlade s článkom 11 ods. 2 primerane; |
| --- | --- |

1.

zabezpečenie stability ťažobného odpadu v súlade s článkom 11 ods. 2 primerane;

| 2. | zabránenie znečisťovania pôdy, povrchovej a podzemnej vody v súlade s článkom 13 ods. 1 a 3 podobne; |
| --- | --- |

2.

zabránenie znečisťovania pôdy, povrchovej a podzemnej vody v súlade s článkom 13 ods. 1 a 3 podobne;

| 3. | zabezpečenie monitorovania ťažobného odpadu v súlade s článkom 12 ods. 4 a 5 podobne. |
| --- | --- |

3.

zabezpečenie monitorovania ťažobného odpadu v súlade s článkom 12 ods. 4 a 5 podobne.

2.   Smernica 1999/31/ES sa naďalej uplatňuje na vyplnenie vyťažených priestorov iným odpadom, ako je ťažobný.

Článok 11

Výstavba a riadenie zariadení na nakladanie s odpadmi

1.   Členské štáty prijmú vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že riadenie zariadenia na nakladanie s odpadmi je v rukách spôsobilej osoby a že sa poskytuje technický rozvoj a školenie personálu.

2.   Príslušný orgán sa presvedčí, že pri výstavbe nového zariadenia na nakladania s odpadmi alebo pri zmene existujúceho zariadenia na nakladanie s odpadmi prevádzkovateľ zabezpečí, že:

| a) | zariadenie na nakladanie s odpadmi je vhodne umiestnené, pričom sa zohľadňujú najmä geologické, hydrologické, hydrogeologické, seizmické a geotechnické faktory, a je navrhnuté tak, že spĺňa z krátkodobého i dlhodobého hľadiska potrebné požiadavky na prevenciu znečisťovania pôdy, ovzdušia, podzemnej alebo povrchovej vody, zohľadňujúc najmä smernice 76/464/EHS (22), 80/68/EHS (23) a 2000/60/ES, zabezpečuje účinný zber kontaminovanej vody a výluhu tak, ako to vyžaduje povolenie, a znižuje eróziu spôsobenú vodou alebo vetrom, pokiaľ je to technicky možné a ekonomicky uskutočniteľné; |
| --- | --- |

a)

zariadenie na nakladanie s odpadmi je vhodne umiestnené, pričom sa zohľadňujú najmä geologické, hydrologické, hydrogeologické, seizmické a geotechnické faktory, a je navrhnuté tak, že spĺňa z krátkodobého i dlhodobého hľadiska potrebné požiadavky na prevenciu znečisťovania pôdy, ovzdušia, podzemnej alebo povrchovej vody, zohľadňujúc najmä smernice 76/464/EHS (22), 80/68/EHS (23) a 2000/60/ES, zabezpečuje účinný zber kontaminovanej vody a výluhu tak, ako to vyžaduje povolenie, a znižuje eróziu spôsobenú vodou alebo vetrom, pokiaľ je to technicky možné a ekonomicky uskutočniteľné;

| b) | zariadenie na nakladanie s odpadmi je vhodne postavené, riadené a udržiavané, aby sa zabezpečila jeho fyzická stabilita a predišlo sa znečisťovaniu alebo kontaminácii pôdy, vzduchu, povrchovej vody alebo podzemnej vody z krátkodobého i dlhodobého hľadiska a tiež aby sa znížilo poškodenie krajiny v najväčšej možnej miere; |
| --- | --- |

b)

zariadenie na nakladanie s odpadmi je vhodne postavené, riadené a udržiavané, aby sa zabezpečila jeho fyzická stabilita a predišlo sa znečisťovaniu alebo kontaminácii pôdy, vzduchu, povrchovej vody alebo podzemnej vody z krátkodobého i dlhodobého hľadiska a tiež aby sa znížilo poškodenie krajiny v najväčšej možnej miere;

| c) | existujú vhodné plány a opatrenia na pravidelné monitorovanie a inšpekciu zariadenia na nakladanie s odpadmi príslušnými osobami a na podniknutie krokov v prípade, že výsledky naznačujú nestabilitu alebo kontamináciu vody alebo pôdy; |
| --- | --- |

c)

existujú vhodné plány a opatrenia na pravidelné monitorovanie a inšpekciu zariadenia na nakladanie s odpadmi príslušnými osobami a na podniknutie krokov v prípade, že výsledky naznačujú nestabilitu alebo kontamináciu vody alebo pôdy;

| d) | sú uskutočnené vhodné opatrenia na rekultiváciu územia a uzavretie zariadenia na nakladanie s odpadmi; |
| --- | --- |

d)

sú uskutočnené vhodné opatrenia na rekultiváciu územia a uzavretie zariadenia na nakladanie s odpadmi;

| e) | sú uskutočnené vhodné opatrenia pre etapu po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi. |
| --- | --- |

e)

sú uskutočnené vhodné opatrenia pre etapu po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi.

Záznamy z monitorovania a inšpekcií uvedených v písmene c) sa uchovávajú spolu s dokumentáciou o povolení, aby sa zabezpečilo riadne odovzdanie informácií, najmä v prípade zmeny prevádzkovateľa.

3.   Prevádzkovateľ bez zbytočného odkladu a v každom prípade najneskôr do 48 hodín nato oznámi príslušnému orgánu každú udalosť, ktorá by mohla ovplyvniť stabilitu zariadenia na nakladanie s odpadmi a akékoľvek významné nepriaznivé environmentálne účinky, ktoré odhalia kontrolné a monitorovacie postupy zariadenia na nakladanie s odpadmi. Prevádzkovateľ vykonáva vnútorný havarijný plán, ak to prichádza do úvahy, a vyplní pokyny príslušného orgánu týkajúce sa prijatia nápravných opatrení.

Prevádzkovateľ znáša náklady na opatrenia, ktoré sa majú uskutočniť.

V intervale, ktorý určí príslušný orgán, no v každom prípade aspoň raz do roka, oznamuje prevádzkovateľ na základe zhromaždených údajov príslušnému orgánu všetky výsledky monitorovania na účely preukázania, že dodržiava podmienky uvedené v povolení, a rozšírenia poznatkov o správaní odpadu a zariadenia na nakladanie s odpadmi. Na základe tejto správy môže príslušný orgán rozhodnúť, že je potrebné potvrdenie nezávislým odborníkom.

Článok 12

Postupy pri uzavretí a po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi

1.   Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie dodržiavania odsekov 2 až 5.

2.   Zariadenie na nakladanie s odpadmi začne proces uzatvárania, iba ak je splnená jedna z týchto podmienok:

| a) | príslušné podmienky uvedené v povolení sú splnené; |
| --- | --- |

a)

príslušné podmienky uvedené v povolení sú splnené;

| b) | príslušný orgán udelil oprávnenie na žiadosť prevádzkovateľa; |
| --- | --- |

b)

príslušný orgán udelil oprávnenie na žiadosť prevádzkovateľa;

| c) | príslušný orgán vydal na tento účel odôvodnené rozhodnutie. |
| --- | --- |

c)

príslušný orgán vydal na tento účel odôvodnené rozhodnutie.

3.   Zariadenie na nakladanie s odpadmi sa môže považovať za definitívne uzavreté iba po tom, čo príslušný orgán bez zbytočného odkladu vykoná záverečnú inšpekciu na mieste, vyhodnotí všetky správy predložené prevádzkovateľom, osvedčí, že miesto bolo rekultivované, a oznámi prevádzkovateľovi súhlas s uzavretím.

Tento súhlas žiadnym spôsobom neznižuje povinnosti prevádzkovateľa podľa podmienok povolenia alebo iných zákonných podmienok.

4.   Prevádzkovateľ je zodpovedný za zabezpečenie, monitorovanie a kontrolu v etape po uzavretí tak dlho, ako to požaduje príslušný orgán, ktorý zohľadní charakter a trvanie nebezpečenstva, okrem prípadov, keď sa príslušný orgán rozhodne prevziať tieto úlohy od prevádzkovateľa po definitívnom uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi, a bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy alebo právne predpisy Spoločenstva upravujúce zodpovednosť držiteľa odpadu.

5.   Ak to príslušný orgán považuje po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi za potrebné, prevádzkovateľ kontroluje najmä fyzickú a chemickú stabilitu zariadenia a minimalizuje akékoľvek negatívne environmentálne účinky, najmä pokiaľ ide o povrchovú a podzemnú vodu, tým, že zabezpečí, aby:

| a) | sa všetky stavby patriace k zariadeniu monitorovali a uchovávali s kontrolnými a meracími prístrojmi pripravenými na použitie; |
| --- | --- |

a)

sa všetky stavby patriace k zariadeniu monitorovali a uchovávali s kontrolnými a meracími prístrojmi pripravenými na použitie;

| b) | tam, kde to prichádza do úvahy, sa prietokové kanály a odtoky uchovávali čisté a voľné. |
| --- | --- |

b)

tam, kde to prichádza do úvahy, sa prietokové kanály a odtoky uchovávali čisté a voľné.

6.   Po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi prevádzkovateľ bezodkladne oznámi príslušnému orgánu akékoľvek udalosti alebo situácie, ktoré by mohli ovplyvniť stabilitu zariadenia na nakladanie s odpadmi a akékoľvek významné nepriaznivé environmentálne účinky, ktoré odhalia kontrolné a monitorovacie postupy. Prevádzkovateľ vykonáva vnútorný havarijný plán, ak to prichádza do úvahy, a vyplní pokyny príslušného orgánu týkajúce sa prijatia nápravných opatrení.

Prevádzkovateľ znáša náklady na opatrenia, ktoré sa majú uskutočniť.

V prípadoch a intervaloch, ktoré určí príslušný orgán, oznamuje prevádzkovateľ na základe zhromaždených údajov príslušným orgánom všetky výsledky monitorovania na účely preukázania, že dodržiava podmienky uvedené v povolení, a rozšírenia poznatkov o správaní odpadu a zariadenia na nakladanie s odpadmi.

Článok 13

Prevencia zhoršenia stavu vôd, znečistenia ovzdušia a pôdy

1.   Príslušný orgán sa presvedčí, že prevádzkovateľ prijal potrebné opatrenia na:

| a) | vyhodnotenie potenciálu vzniku výluhu vrátane obsahu kontaminantu vo výluhu v uloženom odpade počas etapy prevádzkovania i po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi a určenie bilancie vôd zariadenia na nakladanie s odpadmi; |
| --- | --- |

a)

vyhodnotenie potenciálu vzniku výluhu vrátane obsahu kontaminantu vo výluhu v uloženom odpade počas etapy prevádzkovania i po uzavretí zariadenia na nakladanie s odpadmi a určenie bilancie vôd zariadenia na nakladanie s odpadmi;

| b) | prevenciu alebo minimalizáciu vzniku výluhu a kontaminácie povrchovej alebo podzemnej vody a pôdy odpadom; |
| --- | --- |

b)

prevenciu alebo minimalizáciu vzniku výluhu a kontaminácie povrchovej alebo podzemnej vody a pôdy odpadom;

| c) | úpravu kontaminovanej vody a výluhu zo zariadenia na nakladanie s odpadmi, aby spĺňali príslušnú normu požadovanú na ich vypúšťanie. |
| --- | --- |

c)

úpravu kontaminovanej vody a výluhu zo zariadenia na nakladanie s odpadmi, aby spĺňali príslušnú normu požadovanú na ich vypúšťanie.

2.   Príslušný orgán zabezpečí, aby prevádzkovateľ prijal primerané opatrenia na prevenciu alebo znižovanie emisií prachu a plynov.

3.   Ak príslušný orgán na základe hodnotenia environmentálnych rizík, berúc do úvahy najmä smernice 76/464/EHS, 80/68/EHS alebo 2000/60/ES rozhodol, že zachytávanie a úprava výluhu nie sú potrebné, alebo ak sa určilo, že zariadenie na nakladanie s odpadmi nepredstavuje možné nebezpečenstvo pre pôdu, podzemnú alebo povrchovú vodu, požiadavky uvedené v písmenách b) a c) odseku 1 možno príslušne zmierniť alebo zrušiť.

4.   Členské štáty podmienia zneškodňovanie ťažobného odpadu v pevnom skupenstve, vo forme kalu alebo v kvapalnom skupenstve prostredníctvom vypúšťania do iného vodného recipientu ako toho, ktorý bol vytvorený na účely zneškodňovania ťažobného odpadu, splnením príslušných požiadaviek smerníc 76/464/EHS, 80/68/EHS a 2000/60/ES prevádzkovateľom.

5.   V prípade odkaliska, v ktorom je prítomný kyanid, prevádzkovateľ zabezpečí, aby sa koncentrácia kyanidu rozpustiteľného v slabej kyseline znížila na najnižšiu možnú úroveň použitím najlepších dostupných techník, a v každom prípade pri zariadeniach na nakladanie s odpadmi, ktorým sa udelilo povolenie do ... (24) alebo ktoré sú už vtedy v prevádzke, aby koncentrácia kyanidu rozpustiteľného v slabej kyseline v mieste vypúšťania kalu z úpravárskeho zariadenia do odkaliska neprekročila 50 ppm od .. (24), 25 ppm od ... (25), 10 ppm od... (26) a 10 ppm pri zariadeniach na nakladanie s odpadmi, ktorým sa udelilo povolenie po ... (24).

Ak to príslušný orgán požaduje, prevádzkovateľ preukáže prostredníctvom hodnotenia rizika, ktoré zohľadňuje špecifické podmienky miesta, že tieto koncentračné limity sa nemusia ďalej znižovať.

Článok 14

Finančná zábezpeka

1.   Príslušný orgán pred začatím akýchkoľvek činností zahŕňajúcich zhromažďovanie alebo ukladanie odpadu v zariadení na nakladanie s odpadmi vyžaduje finančnú zábezpeku (napr. vo forme zloženia finančného vkladu vrátane priemyslom podporovaných vzájomných garančných fondov) alebo jej ekvivalent v súlade s postupmi, ktoré určia členské štáty, aby:

| a) | všetky povinnosti uvedené v povolení podľa tejto smernice, vrátane ustanovení po uzavretí, boli splnené; |
| --- | --- |

a)

všetky povinnosti uvedené v povolení podľa tejto smernice, vrátane ustanovení po uzavretí, boli splnené;

| b) | boli v každom čase pohotovo dostupné finančné prostriedky na rekultiváciu miesta. |
| --- | --- |

b)

boli v každom čase pohotovo dostupné finančné prostriedky na rekultiváciu miesta.

2.   Výpočet zábezpeky uvedenej v odseku 1 sa uskutoční na základe:

| a) | pravdepodobného vplyvu zariadenia na nakladanie s odpadmi na životné prostredie, berúc do úvahy najmä kategóriu tohto zariadenia, vlastnosti ťažobného odpadu a budúce použitie rekultivovaného územia; |
| --- | --- |

a)

pravdepodobného vplyvu zariadenia na nakladanie s odpadmi na životné prostredie, berúc do úvahy najmä kategóriu tohto zariadenia, vlastnosti ťažobného odpadu a budúce použitie rekultivovaného územia;

| b) | predpokladu, že akúkoľvek potrebnú rekultivačnú činnosť vyhodnotia a uskutočnia nezávislé a vhodne kvalifikované tretie strany. |
| --- | --- |

b)

predpokladu, že akúkoľvek potrebnú rekultivačnú činnosť vyhodnotia a uskutočnia nezávislé a vhodne kvalifikované tretie strany.

3.   Veľkosť zábezpeky sa primerane upravuje v súlade s rekultivačnou prácou, ktorú je potrebné vykonať na zariadení na nakladanie s odpadmi.

4.   Keď príslušný orgán schvaľuje uzavretie v súlade s článkom 12 ods. 3, poskytne prevádzkovateľovi písomné vyhlásenie, ktorým ho zbaví garančného záväzku uvedeného v odseku 1 tohto článku, s výnimkou povinností týkajúcich sa obdobia po uzavretí, uvedených v článku 12 ods. 4.

Článok 15

Zodpovednosť za životné prostredie

Do prílohy III k smernici 2004/35/ES sa dopĺňa tento bod:

| „13. | Nakladanie s ťažobným odpadom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/.../ES z ... o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu (27). |
| --- | --- |

„13.

Nakladanie s ťažobným odpadom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/.../ES z ... o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu (27).

Článok 16

Cezhraničné účinky

1.   Keď si je členský štát, v ktorom sa nachádza zariadenie na nakladanie s odpadmi, vedomý, že prevádzkovanie zariadenia kategórie A má pravdepodobne nepriaznivé účinky na životné prostredie a z neho vyplývajúce riziká na zdravie ľudí v inom členskom štáte, alebo keď členský štát, ktorý je takto pravdepodobne ovplyvnený, o to požiada, členský štát, na ktorého území bola žiadosť o povolenie podľa článku 7 predložená, zašle informácie poskytnuté podľa uvedeného článku druhému členskému štátu v rovnakom čase, ako ho sprístupní svojim vlastným štátnym príslušníkom.

Takéto informácie slúžia za základ akýchkoľvek konzultácií potrebných v kontexte dvojstranných vzťahov medzi týmito dvoma členskými štátmi na základe reciprocity a rovnocennosti.

2.   V rámci svojich dvojstranných vzťahov členské štáty zabezpečia, že v prípadoch uvedených v odseku 1 sa žiadosti sprístupnia na vhodné časové obdobie aj dotknutej verejnosti v členskom štáte, ktorá je pravdepodobne ovplyvnená, aby mala právo ich pripomienkovať predtým, ako príslušný orgán dospeje k rozhodnutiu.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade havárie zahŕňajúcej zariadenie na nakladanie s odpadmi, uvedené v odseku 1, informácie poskytnuté prevádzkovateľom príslušnému orgánu podľa článku 6 ods. 4 tohto článku bezodkladne zaslali druhému členskému štátu, aby sa pomohli minimalizovať následky havárie na zdravie ľudí a mohol vyhodnotiť a minimalizovať rozsah skutočnej alebo možnej environmentálnej škody.

Článok 17

Inšpekcie vykonané príslušným orgánom

1.   Pred začatím ukladania odpadu a potom v pravidelných intervaloch, vrátane etapy po uzavretí, o ktorých rozhodnú príslušné členské štáty, vykoná príslušný orgán inšpekciu akéhokoľvek zariadenia na nakladanie s odpadmi, na ktoré sa vzťahuje článok 7, aby sa uistil, že dodržiava príslušné podmienky povolenia. Kladný posudok žiadnym spôsobom neznižuje povinnosti prevádzkovateľa uvedené v podmienkach povolenia.

2.   Členské štáty požadujú od prevádzkovateľa, aby viedol aktualizované záznamy o všetkých činnostiach odpadového hospodárstva a sprístupnil ich pri inšpekcii vykonávanej príslušným orgánom a aby zabezpečil, že v prípade zmeny prevádzkovateľa počas prevádzky zariadenia na nakladanie s odpadmi dôjde k vhodnému prenosu príslušných aktualizovaných informácií a záznamov týkajúcich sa zariadenia na nakladanie s odpadmi.

Článok 18

Povinnosť podávať správy

1.   Členské štáty zasielajú v trojročných intervaloch Komisii správy o vykonávaní tejto smernice. Správa sa vypracúva na základe dotazníka alebo pokynov, ktoré prijme Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2. Správa sa zašle Komisii do deviatich mesiacov od konca trojročného obdobia, na ktoré sa vzťahuje.

Komisia zverejní správu o vykonávaní tejto smernice do deviatich mesiacov od prijatia správ členských štátov.

2.   Každý rok zašlú členské štáty Komisii informácie o udalostiach, ktoré im oznámili prevádzkovatelia podľa článku 11 ods. 3 a článku 12 ods. 6. Komisia tieto informácie sprístupní členským štátom na požiadanie. Bez toho, aby bolo dotknuté právo Spoločenstva o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, členské štáty tieto informácie zasa sprístupnia na požiadanie dotknutej verejnosti.

Článok 19

Sankcie

Členské štáty stanovujú pravidlá týkajúce sa sankcií za porušenie vnútroštátnych ustanovení prijatých na základe tejto smernice a prijímajú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Článok 20

Inventarizácia uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi

Členské štáty zabezpečia, aby sa vypracovala a pravidelne aktualizovala inventarizácia uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi (vrátane opustených zariadení) na ich území, ktoré majú vážne negatívne dosahy na životné prostredie alebo sa môžu v strednom alebo krátkom čase stať vážnou hrozbou pre zdravie ľudí alebo životné prostredie. Takáto inventarizácia sa má sprístupniť verejnosti a vykoná sa do štyroch rokov od ... (28) a zohľadní metodiky uvedené v článku 21, ak sú dostupné.

28

Článok 21

Výmena informácií

1.   Komisia s pomocou výboru uvedeného v článku 23 zabezpečuje, aby medzi členskými štátmi dochádzalo k výmene technických a vedeckých informácií s cieľom vytvorenia metodík na:

| a) | vykonávanie článku 20; |
| --- | --- |

a)

vykonávanie článku 20;

| b) | rekultiváciu uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi, určených podľa článku 20, aby sa splnili požiadavky článku 4. Takéto metodiky umožnia vytvorenie najvhodnejších postupov hodnotenia rizika a nápravných opatrení so zreteľom na rozdielnosti geologických, hydrogeologických a klimatických charakteristík celej Európy. |
| --- | --- |

b)

rekultiváciu uzavretých zariadení na nakladanie s odpadmi, určených podľa článku 20, aby sa splnili požiadavky článku 4. Takéto metodiky umožnia vytvorenie najvhodnejších postupov hodnotenia rizika a nápravných opatrení so zreteľom na rozdielnosti geologických, hydrogeologických a klimatických charakteristík celej Európy.

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby príslušné orgány sledovali vývoj najlepších dostupných techník alebo boli o ňom informované.

3.   Komisia zorganizuje výmenu informácií medzi členskými štátmi a dotknutými organizáciami o najlepších dostupných technikách a s nimi spojenom monitorovaní, ako aj o ich vývoji. Komisia zverejní výsledky výmeny informácií.

Článok 22

Vykonávacie a doplňujúce a pozmeňujúce opatrenia

1.   Do ... (29) Komisia prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 ustanovenia potrebné na nasledujúce činnosti, prioritne na činnosti uvedené v písmenách e), f) a g):

29

| a) | zosúladenie a pravidelný prenos informácií uvedených v článku 7 ods. 5 a článku 12 ods. 6; |
| --- | --- |

a)

zosúladenie a pravidelný prenos informácií uvedených v článku 7 ods. 5 a článku 12 ods. 6;

| b) | vykonávanie článku 13 ods. 5 vrátane technických požiadaviek týkajúcich sa definície kyanidu rozpustiteľného slabou kyselinou a metód na jeho meranie; |
| --- | --- |

b)

vykonávanie článku 13 ods. 5 vrátane technických požiadaviek týkajúcich sa definície kyanidu rozpustiteľného slabou kyselinou a metód na jeho meranie;

| c) | technické usmernenia na zriadenie finančnej zábezpeky v súlade s požiadavkami článku 14 ods. 2; |
| --- | --- |

c)

technické usmernenia na zriadenie finančnej zábezpeky v súlade s požiadavkami článku 14 ods. 2;

| d) | technické usmernenia pre inšpekcie v súlade s článkom 17; |
| --- | --- |

d)

technické usmernenia pre inšpekcie v súlade s článkom 17;

| e) | dokončenie technických požiadaviek na opis vlastností odpadu obsiahnutého v prílohe II; |
| --- | --- |

e)

dokončenie technických požiadaviek na opis vlastností odpadu obsiahnutého v prílohe II;

| f) | výklad definície uvedenej v bode 3 článku 3; |
| --- | --- |

f)

výklad definície uvedenej v bode 3 článku 3;

| g) | stanovenie kritérií na zaradenie zariadení na nakladanie s odpadmi v súlade s prílohou III; |
| --- | --- |

g)

stanovenie kritérií na zaradenie zariadení na nakladanie s odpadmi v súlade s prílohou III;

| h) | určenie harmonizovaných noriem na odber vzoriek a metódy analýz, potrebné na technické vykonávanie tejto smernice. |
| --- | --- |

h)

určenie harmonizovaných noriem na odber vzoriek a metódy analýz, potrebné na technické vykonávanie tejto smernice.

2.   Akékoľvek ďalšie zmeny potrebné na prispôsobenie príloh vedeckému a technickému pokroku prijme Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2.

Tieto zmeny a doplnenia sa urobia na účely dosiahnutia vysokej úrovne ochrany životného prostredia.

Článok 23

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor zriadený článkom 18 smernice 75/442/EHS (ďalej len „výbor“).

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

Článok 24

Prechodné ustanovenia

1.   Členské štáty zabezpečia, aby každé zariadenie na nakladanie s odpadmi, ktorému bolo udelené povolenie alebo ktoré je v prevádzke k ... (30), spĺňalo ustanovenia tejto smernice do ... (31) po tomto dni, okrem tých, ktoré uvádza článok 14 ods. 1, ktorých splnenie sa musí zabezpečiť do ... (32), a tých, ktoré uvádza článok 13 ods. 5, ktorých splnenie sa musí zabezpečiť v súlade s časovým rozvrhom tam uvedeným.

30

31

32

2.   Odsek 1 sa neuplatňuje na zariadenia na nakladanie s odpadmi uzavreté k ... (31).

31

3.   Články 5 až 11, článok 12 ods. 1, 2, 5 a 6, článok 13 ods. 4 a 5 a článok 14 ods. 1 až 3 sa neuplatňujú na zariadenia na nakladanie s odpadmi, ktoré:

| — | prestali prijímať odpad pred ... (31), |
| --- | --- |

—

prestali prijímať odpad pred ... (31),

31

| — | ukončujú procesy uzatvárania v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Spoločenstva alebo vnútroštátneho práva, alebo v súlade s programami schválenými príslušným orgánom, a |
| --- | --- |

—

ukončujú procesy uzatvárania v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Spoločenstva alebo vnútroštátneho práva, alebo v súlade s programami schválenými príslušným orgánom, a

| — | budú účinne uzavreté do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

—

budú účinne uzavreté do 31. decembra 2010.

Členské štáty oznámia takéto prípady Komisii do ... (33) a zabezpečia, aby boli tieto zariadenia riadené bez toho, aby bolo dotknuté dosiahnutie cieľov tejto smernice a iných právnych predpisov Spoločenstva vrátane smernice 2000/60/ES.

33

Článok 25

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do platnosti zákony, nariadenia a správne ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do ... (34). Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

34

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 26

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 27

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V ............

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004, s. 35.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 33.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 31. marca 2004 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 12. apríla 2005 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 97.

4

(5)  Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  Ú. v. ES C 65 E, 14.3.2002, s. 382.

6

(7)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.

7

(8)  Ú. v. ES L 194, 25.7.1975, s. 39. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003.

8

(9)  Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003.

9

(10)  Smernica Rady 96/82/ES z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (Ú. v. ES L 10, 14.1.1997, s. 13). Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003.

10

(11)  Smernica Rady 92/91/EHS z 3. novembra 1992 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov v ťažobnom vrtnom priemysle (jedenásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (Ú. v. ES L 348, 28.11.1992, s. 9).

11

(12)  Smernica Rady 92/104/EHS z 3. decembra 1992 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov v povrchovom a podzemnom ťažobnom priemysle (dvanásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (Ú. v. ES L 404, 31.12.1992, s. 10).

12

(13)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím č. 2455/2001/ES (Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, s. 1).

13

(14)  Ú. v. ES L 143, 30.4.2004, s. 56.

14

(15)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

16

(17)  Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 20. Smernica zmenená a doplnená smernicou 94/31/ES (Ú. v. ES L 168, 2.7.1994, s. 28).

17

(18)  Smernica Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok (Ú. v. ES 196, 16.8.1967, s. 1). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2004/73/ES (Ú. v. EÚ L 152, 30.4.2004, s. 1).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov (Ú. v. ES L 200, 30.7.1999, s. 1). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Rady 2004/66/ES (Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 35).

19

(20)  Smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES (Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17).

20

(21)  Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26.

21

(22)  Smernica Rady 76/464/EHS zo 4. mája 1976 o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia Spoločenstva (Ú. v. ES L 129, 18.5.1976, s. 23). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2000/60/ES.

22

(23)  Smernica Rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemných vôd pred znečistením niektorými nebezpečnými látkami (Ú. v. ES L 20, 26.1.1980, s. 43). Smernica zmenená a doplnená smernicou 91/692/EHS (Ú. v. ES L 377, 31.12.1991, s. 48).

23

(24)  Deň uvedený v článku 25 ods. 1.

24

(25)  Päť rokov po dni uvedenom v článku 25 ods. 1.

25

(26)  Desať rokov po dni uvedenom v článku 25 ods. 1.

26

(27)  Ú. v. EÚ L ...“.

27

(28)  Deň uvedený v článku 25 ods. 1.

28

(29)  Dva roky po nadobudnutí účinnosti tejto smernice.

29

(30)  Deň uvedený v článku 25 ods. 1.

30

(31)  Štyri roky po dni uvedenom v článku 25 ods. 1.

31

(32)  Šesť rokov po dni uvedenom v článku 25 ods. 1.

32

(33)  Tri mesiace po dni uvedenom v článku 25 ods. 1.

33

(34)  24 mesiacov po dni nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

34

---

PRÍLOHA I

Politika prevencie závažných havárií a informácie, ktoré sa oznamujú dotknutej verejnosti

1.   Politika prevencie závažných havárií

Politika prevencie závažných havárií a systém riadenia bezpečnosti by mal byť primeraný riziku závažnej havárie, ktoré predstavuje zariadenie na nakladanie s odpadmi. Na účely ich vykonávania by mali obsahovať tieto prvky:

| 1. | politika prevencie závažných havárií by mala zahŕňať celkové ciele a zásady konania prevádzkovateľa s ohľadom na kontrolu nebezpečenstva závažných havárií; |
| --- | --- |

1.

politika prevencie závažných havárií by mala zahŕňať celkové ciele a zásady konania prevádzkovateľa s ohľadom na kontrolu nebezpečenstva závažných havárií;

| 2. | systém riadenia bezpečnosti by mal obsahovať časť celkového systému riadenia, ktorý obsahuje organizačnú štruktúru, zodpovednosti, praktiky, postupy, procesy a zdroje na stanovenie a vykonávanie politiky prevencie závažných havárií; |
| --- | --- |

2.

systém riadenia bezpečnosti by mal obsahovať časť celkového systému riadenia, ktorý obsahuje organizačnú štruktúru, zodpovednosti, praktiky, postupy, procesy a zdroje na stanovenie a vykonávanie politiky prevencie závažných havárií;

| 3. | systém riadenia bezpečnosti by mal riešiť tieto otázky:






  a) | organizáciu a zamestnancov – úlohy a povinnosti zamestnancov, ktorí sú zapojení do riadenia hlavných nebezpečenstiev na všetkých úrovniach v organizácii; určenie potrieb školenia týchto zamestnancov a zabezpečenie takéhoto školenia a zapojenie zamestnancov, a ak je to vhodné, poddodávateľov; |
| --- | --- | --- |

3.

systém riadenia bezpečnosti by mal riešiť tieto otázky:

a)

organizáciu a zamestnancov – úlohy a povinnosti zamestnancov, ktorí sú zapojení do riadenia hlavných nebezpečenstiev na všetkých úrovniach v organizácii; určenie potrieb školenia týchto zamestnancov a zabezpečenie takéhoto školenia a zapojenie zamestnancov, a ak je to vhodné, poddodávateľov;

| b) | identifikáciu a vyhodnotenie hlavných nebezpečenstiev – prijatie a vykonávanie postupov systematickej identifikácie hlavných nebezpečenstiev vznikajúcich pri bežnej alebo výnimočnej prevádzke a odhad ich pravdepodobnosti a závažnosti; |
| --- | --- |

b)

identifikáciu a vyhodnotenie hlavných nebezpečenstiev – prijatie a vykonávanie postupov systematickej identifikácie hlavných nebezpečenstiev vznikajúcich pri bežnej alebo výnimočnej prevádzke a odhad ich pravdepodobnosti a závažnosti;

| c) | prevádzkovú kontrolu – prijatie a vykonávanie postupov a pokynov na bezpečnú prevádzku vrátane zabezpečenia závodu, procesov, vybavenia a dočasného zastavenia; |
| --- | --- |

c)

prevádzkovú kontrolu – prijatie a vykonávanie postupov a pokynov na bezpečnú prevádzku vrátane zabezpečenia závodu, procesov, vybavenia a dočasného zastavenia;

| d) | riadenie zmeny – prijatie a vykonávanie postupov na plánovanie úprav zariadení na nakladanie s odpadmi alebo výstavby nových zariadení na nakladanie s odpadmi; |
| --- | --- |

d)

riadenie zmeny – prijatie a vykonávanie postupov na plánovanie úprav zariadení na nakladanie s odpadmi alebo výstavby nových zariadení na nakladanie s odpadmi;

| e) | plánovanie pre havarijné stavy – prijatie a vykonávanie postupov na identifikáciu predvídateľných havarijných stavov pomocou systematickej analýzy a na prípravu, preskúšanie a revíziu havarijných plánov na zdolávanie takýchto núdzových stavov; |
| --- | --- |

e)

plánovanie pre havarijné stavy – prijatie a vykonávanie postupov na identifikáciu predvídateľných havarijných stavov pomocou systematickej analýzy a na prípravu, preskúšanie a revíziu havarijných plánov na zdolávanie takýchto núdzových stavov;

| f) | vykonávanie monitorovania – prijatie a vykonávanie postupov na priebežné hodnotenie plnenia cieľov stanovených prevádzkovateľom v politike prevencie závažných havárií a v systéme riadenia bezpečnosti a mechanizmov vyšetrovania a prijímania nápravných opatrení v prípade neplnenia. Postupy by mali zahŕňať systém prevádzkovateľa na podávanie správ o závažných haváriách alebo prípadov, keď k nim takmer došlo, najmä o tých, pri ktorých sa vyskytlo zlyhanie ochranných opatrení, a ich vyšetrovanie a následné poučenie získané na ich základe; |
| --- | --- |

f)

vykonávanie monitorovania – prijatie a vykonávanie postupov na priebežné hodnotenie plnenia cieľov stanovených prevádzkovateľom v politike prevencie závažných havárií a v systéme riadenia bezpečnosti a mechanizmov vyšetrovania a prijímania nápravných opatrení v prípade neplnenia. Postupy by mali zahŕňať systém prevádzkovateľa na podávanie správ o závažných haváriách alebo prípadov, keď k nim takmer došlo, najmä o tých, pri ktorých sa vyskytlo zlyhanie ochranných opatrení, a ich vyšetrovanie a následné poučenie získané na ich základe;

| g) | audit a preskúmanie – prijatie a vykonávanie postupov periodického a systematického hodnotenia politiky prevencie závažných havárií a účinnosť a vhodnosť systému riadenia bezpečnosti; zdokumentované preskúmanie politiky a systému riadenia bezpečnosti a jeho aktualizáciu vyšším manažmentom. |
| --- | --- |

g)

audit a preskúmanie – prijatie a vykonávanie postupov periodického a systematického hodnotenia politiky prevencie závažných havárií a účinnosť a vhodnosť systému riadenia bezpečnosti; zdokumentované preskúmanie politiky a systému riadenia bezpečnosti a jeho aktualizáciu vyšším manažmentom.

2.   Informácie poskytované dotknutej verejnosti

| 1. | Názov prevádzkovateľa a adresa zariadenia na nakladanie s odpadmi. |
| --- | --- |

1.

Názov prevádzkovateľa a adresa zariadenia na nakladanie s odpadmi.

| 2. | Identifikácia osoby poskytujúcej informácie z hľadiska zastávanej funkcie. |
| --- | --- |

2.

Identifikácia osoby poskytujúcej informácie z hľadiska zastávanej funkcie.

| 3. | Potvrdenie, že zariadenie na nakladanie s odpadmi sa riadi predpismi a/alebo správnymi opatreniami vykonávajúcimi túto smernicu, a kde je to uplatniteľné, že sa príslušnému orgánu predložili informácie významné z hľadiska prvkov uvedených v článku 6 ods. 2. |
| --- | --- |

3.

Potvrdenie, že zariadenie na nakladanie s odpadmi sa riadi predpismi a/alebo správnymi opatreniami vykonávajúcimi túto smernicu, a kde je to uplatniteľné, že sa príslušnému orgánu predložili informácie významné z hľadiska prvkov uvedených v článku 6 ods. 2.

| 4. | Vysvetlenie činnosti alebo činností uskutočňovaných na mieste v jasných a jednoduchých pojmoch. |
| --- | --- |

4.

Vysvetlenie činnosti alebo činností uskutočňovaných na mieste v jasných a jednoduchých pojmoch.

| 5. | Bežné názvy alebo všeobecné názvy, alebo všeobecné označenie nebezpečenstva látok a prípravkov používaných v zariadení na nakladanie s odpadmi, ako aj odpadov, ktoré by mohli spôsobiť závažnú haváriu, s uvedením ich základných nebezpečných vlastností. |
| --- | --- |

5.

Bežné názvy alebo všeobecné názvy, alebo všeobecné označenie nebezpečenstva látok a prípravkov používaných v zariadení na nakladanie s odpadmi, ako aj odpadov, ktoré by mohli spôsobiť závažnú haváriu, s uvedením ich základných nebezpečných vlastností.

| 6. | Všeobecné informácie týkajúce sa povahy nebezpečenstiev závažných havárií vrátane možných účinkov na okolité obyvateľstvo a životné prostredie. |
| --- | --- |

6.

Všeobecné informácie týkajúce sa povahy nebezpečenstiev závažných havárií vrátane možných účinkov na okolité obyvateľstvo a životné prostredie.

| 7. | Primerané informácie o tom, ako bude dotknuté obyvateľstvo varované a informované v prípade závažnej havárie. |
| --- | --- |

7.

Primerané informácie o tom, ako bude dotknuté obyvateľstvo varované a informované v prípade závažnej havárie.

| 8. | Primerané informácie o tom, aké kroky má obyvateľstvo prijať a ako sa má zachovať v prípade závažnej havárie. |
| --- | --- |

8.

Primerané informácie o tom, aké kroky má obyvateľstvo prijať a ako sa má zachovať v prípade závažnej havárie.

| 9. | Potvrdenie, že sa od prevádzkovateľa vyžaduje, aby vykonal primerané opatrenia na mieste, najmä spojenie s pohotovostnými službami, aby sa pokonali so závažnou haváriou a minimalizovali jej účinky. |
| --- | --- |

9.

Potvrdenie, že sa od prevádzkovateľa vyžaduje, aby vykonal primerané opatrenia na mieste, najmä spojenie s pohotovostnými službami, aby sa pokonali so závažnou haváriou a minimalizovali jej účinky.

| 10. | Odkaz na vonkajší havarijný plán, vypracovaný na porátanie sa s účinkami havárie mimo miesta. Tento by mal obsahovať rady, ako plniť pokyny a požiadavky pohotovostných služieb v čase havárie. |
| --- | --- |

10.

Odkaz na vonkajší havarijný plán, vypracovaný na porátanie sa s účinkami havárie mimo miesta. Tento by mal obsahovať rady, ako plniť pokyny a požiadavky pohotovostných služieb v čase havárie.

| 11. | Podrobnosti o tom, kde sa dajú získať ďalšie príslušné informácie, podliehajúc požiadavkám o dôvernosti informácií ustanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch. |
| --- | --- |

11.

Podrobnosti o tom, kde sa dajú získať ďalšie príslušné informácie, podliehajúc požiadavkám o dôvernosti informácií ustanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

---

PRÍLOHA II

Opis vlastností odpadu

Odpad, ktorý sa má uložiť v zariadení, je charakterizovaný takým spôsobom, aby bola zaručená dlhodobá fyzikálna a chemická stabilita stavby zariadenia a aby sa predišlo závažným haváriám. Opis vlastností odpadu obsahuje, kde je to vhodné a v súlade s kategóriou zariadenia na nakladanie s odpadmi, tieto aspekty:

| 1. | opis očakávaných fyzikálnych a chemických vlastností odpadu, ktorý sa má krátkodobo a dlhodobo ukladať so zvláštnym odkazom na jeho stabilitu vzhľadom na atmosférické/meteorologické podmienky na povrchu; |
| --- | --- |

1.

opis očakávaných fyzikálnych a chemických vlastností odpadu, ktorý sa má krátkodobo a dlhodobo ukladať so zvláštnym odkazom na jeho stabilitu vzhľadom na atmosférické/meteorologické podmienky na povrchu;

| 2. | zaradenie odpadu podľa príslušnej položky v rozhodnutí Komisie 2000/532/ES (1) so zvláštnym dôrazom na jeho nebezpečné vlastnosti; |
| --- | --- |

2.

zaradenie odpadu podľa príslušnej položky v rozhodnutí Komisie 2000/532/ES (1) so zvláštnym dôrazom na jeho nebezpečné vlastnosti;

| 3. | opis chemických látok, ktoré sa majú použiť počas úpravy nerastnej suroviny a ich stability; |
| --- | --- |

3.

opis chemických látok, ktoré sa majú použiť počas úpravy nerastnej suroviny a ich stability;

| 4. | opis metódy ukladania; |
| --- | --- |

4.

opis metódy ukladania;

| 5. | systém prepravy odpadov, ktorý sa má použiť. |
| --- | --- |

5.

systém prepravy odpadov, ktorý sa má použiť.

---

(1)  Rozhodnutie Komisie 2000/532/ES z 3. mája 2000, nahrádzajúce rozhodnutie 94/3/ES, ktorým sa vydáva zoznam odpadov podľa článku 1 písm. a) smernice Rady 75/442/EHS o odpadoch, a rozhodnutie Rady 94/904/ES, ktorým sa vydáva zoznam nebezpečných odpadov podľa článku 1 ods. 4 smernice Rady 91/689/EHS o nebezpečných odpadoch (Ú. v. ES L 226, 6.9.2000, s. 3). Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2001/573/ES (Ú. v. ES L 203, 28.7.2001, s. 18).

---

PRÍLOHA III

Kritériá na určenie kategórie zariadení na nakladanie s odpadmi

Zariadenie na nakladanie s odpadmi sa zaradí do kategórie A, ak:

| — | na základe hodnotenia rizika po zohľadnení faktorov, ako je súčasná a budúca veľkosť, umiestnenie a vplyv zariadenia na nakladanie s odpadmi na životné prostredie, môže zlyhanie alebo nesprávne prevádzkovanie, napr. zrútenie haldy alebo prerazenie priehrady, viesť k závažnej havárii alebo |
| --- | --- |

—

na základe hodnotenia rizika po zohľadnení faktorov, ako je súčasná a budúca veľkosť, umiestnenie a vplyv zariadenia na nakladanie s odpadmi na životné prostredie, môže zlyhanie alebo nesprávne prevádzkovanie, napr. zrútenie haldy alebo prerazenie priehrady, viesť k závažnej havárii alebo

| — | obsahuje odpad klasifikovaný ako nebezpečný podľa smernice 91/689/EHS v množstve prekračujúcom určitý limit, alebo |
| --- | --- |

—

obsahuje odpad klasifikovaný ako nebezpečný podľa smernice 91/689/EHS v množstve prekračujúcom určitý limit, alebo

| — | obsahuje látky alebo prípravky klasifikované ako nebezpečné podľa smerníc 67/548/EHS alebo 1999/45/ES v množstve prekračujúcom určitý limit. |
| --- | --- |

—

obsahuje látky alebo prípravky klasifikované ako nebezpečné podľa smerníc 67/548/EHS alebo 1999/45/ES v množstve prekračujúcom určitý limit.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia predložila svoj návrh Rade 3. júna 2003 (1). Návrh je založený na článku 175 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

1.

Komisia predložila svoj návrh Rade 3. júna 2003 (1). Návrh je založený na článku 175 ods. 1 zmluvy.

| 2. | Hospodársky a sociálny výbor zaujal svoje stanovisko 11. decembra 2003 (2). |
| --- | --- |

2.

Hospodársky a sociálny výbor zaujal svoje stanovisko 11. decembra 2003 (2).

| 3. | Výbor regiónov zaujal svoje stanovisko 11. februára 2004 (3). |
| --- | --- |

3.

Výbor regiónov zaujal svoje stanovisko 11. februára 2004 (3).

| 4. | Európsky parlament prijal svoje stanovisko v prvom čítaní 31. marca 2004 (4). |
| --- | --- |

4.

Európsky parlament prijal svoje stanovisko v prvom čítaní 31. marca 2004 (4).

| 5. | Rada prijala svoju spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 ods. 2 zmluvy 12. apríla 2005. |
| --- | --- |

5.

Rada prijala svoju spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 ods. 2 zmluvy 12. apríla 2005.

II.   CIEĽ

Cieľom tohto návrhu je stanoviť minimálne požiadavky na zlepšenie spôsobu nakladania s odpadom z ťažobného priemyslu s osobitným poukázaním na riziká pre životné prostredie a ľudské zdravie, ktoré môžu vzniknúť v etapách úpravy, zhodnocovania a zneškodňovania takéhoto odpadu. S týmto cieľom návrh obsahuje tieto hlavné prvky: podmienky pre povolenia na prevádzkovanie, všeobecné povinnosti vzťahujúce sa na odpadové hospodárstvo, povinnosť charakterizovať odpad pred jeho zneškodnením alebo jeho úpravou, opatrenia na zaistenie bezpečnosti odpadových zariadení, požiadavku na vypracovanie plánov uzavretia a povinnosť poskytnúť vhodnú úroveň finančného zabezpečenia.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecne

Spoločná pozícia je vo svojej podstate v súlade s pozíciami prijatými Komisiou a Parlamentom, pokiaľ:

| — | potvrdzuje všetky ciele a základné prvky návrhu Komisie, ktoré podporuje aj Európsky parlament, |
| --- | --- |

—

potvrdzuje všetky ciele a základné prvky návrhu Komisie, ktoré podporuje aj Európsky parlament,

| — | zohľadňuje čo najviac stanovisko Európskeho parlamentu prijatím veľkého počtu jeho zmien a doplnení doslovne alebo ich myšlienku. Najmä prvky zmien a doplnení, ktoré sa vzťahujú na rozsah pôsobnosti smernice, definíciu odpadového zariadenia, finančnú zábezpeku a inventár uzavretých lokalít Rada v zásade prijala, pokiaľ úpravy neustanovia inak (pozri odsek 2 pre osobitné pripomienky). |
| --- | --- |

—

zohľadňuje čo najviac stanovisko Európskeho parlamentu prijatím veľkého počtu jeho zmien a doplnení doslovne alebo ich myšlienku. Najmä prvky zmien a doplnení, ktoré sa vzťahujú na rozsah pôsobnosti smernice, definíciu odpadového zariadenia, finančnú zábezpeku a inventár uzavretých lokalít Rada v zásade prijala, pokiaľ úpravy neustanovia inak (pozri odsek 2 pre osobitné pripomienky).

2.   Zmeny a doplnenia Európskeho parlamentu

Európsky parlament prijal na svojom plenárnom hlasovaní 31. marca 2004 v prvom čítaní 74 zmien a doplnení k tomuto návrhu. Spoločná pozícia zahŕňa (spolu, čiastočne alebo v zásade, prostredníctvom identického alebo podobného znenia, alebo myšlienky) 43 zmien a doplnení.

| a) | Zmeny a doplnenia, ktoré boli zahrnuté, sa môžu rozdeliť do skupín takto: (zmeny a doplnenia sú uvedené v poradí, v akom sa zahrnuli do spoločnej pozície)

  19 zmien a doplnení, ktoré sa prijali (takmer) doslovne: 3, 7, 11, 12, 14, 16, 28, 30, 32, 35, 39, 93, 50, 51, 52, 57, 59, 60, 75.
  24 zmien a doplnení, ktoré sa prijali čiastočne alebo sa prijala ich myšlienka.
  Odôvodnenia

  Zmena a doplnenie 2: Vyjasnilo sa, že odpad z ťažobného priemyslu musí byť odpadom v súlade s definíciou v rámcovej smernici o odpadoch, aby sa uplatňovali minimálne požiadavky tejto smernice.

  Zmena a doplnenie 5: Táto zmena a doplnenie boli zapracované s malými zmenami, aby sa zabezpečila jednotnosť.

  Zmena a doplnenie 86: Táto zmena a doplnenie sa prijali v zásade (pozri tiež zmenu a doplnenie 98). Okrem toho členské štáty môžu znížiť alebo neuplatňovať určité požiadavky pre neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný. Rada sa ďalej domnieva, že odpad pochádzajúci z ťažby, spracovania a skladovania rašeliny by mal podliehať tiež iba obmedzenej sade požiadaviek.

  Zmena a doplnenie 6: pozri zmeny a doplnenia 71 – 72.
  Články

  Zmena a doplnenie 13: Myšlienka tejto zmeny a doplnenia je zapracovaná do odôvodnenia 8.

  Zmena a doplnenie 98: Európsky parlament navrhol, aby sa obmedzená sada požiadaviek uplatňovala na inertný odpad, ktorý nie je nebezpečný, na neznečistenú pôdu a odpad z prieskumu, ktorý nie je nebezpečný. Rada zohľadnila túto zmenu a doplnenie a vyjasnila, že odpadové zariadenia kategórie A podliehajú vždy všetkým ustanoveniam tejto smernice. Rada sa ďalej domnieva, že odpad pochádzajúci z ťažby, spracovania a skladovania rašeliny by mal podliehať tiež iba obmedzenej sade požiadaviek. Rada okrem toho zahrnula možnosť znížiť alebo neuplatňovať určité požiadavky na neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný, pokiaľ nie je uskladnený v odpadovom zariadení kategórie A, pre členské štáty.

  Zmena a doplnenie 17: „Tepelné“ spracovanie bolo pridané do zoznamu procesov, ktoré sa vykonávajú na nerastných surovinách s cieľom ťažby nerastov.

  Zmena a doplnenie 21: Európsky parlament navrhol, že na skladovanie odpadu sa neuplatňuje žiadne obdobie predtým, ako sa môže označiť za odpadové zariadenie. Rada prijala tento prístup pre všetky odpadové zariadenia kategórie A a zariadenia pre nebezpečný odpad, ktoré sú charakterizované v programe odpadového hospodárstva, a naznačila adekvátnejší prístup pre menej nebezpečné kategórie odpadu.

  Zmena a doplnenie 25: Spolu s úpravou, zhodnocovaním a zneškodňovaním sa zahrnula minimalizácia ťažobného odpadu.

  Zmena a doplnenie 27: Prvá časť zmeny a doplnenia sa zohľadnila doslovne.

  Zmena a doplnenie 29: Myšlienka tejto zmeny a doplnenia sa prijala; podrobnosti sa vypustili, lebo sa považovali za príliš špecifické.

  Zmena a doplnenie 31: Zmena a doplnenie sa prijalo s malými úpravami.

  Zmena a doplnenie 36: Zámerom tejto zmeny a doplnenia je pridať požiadavku, aby sa správa o bezpečnosti a vnútorný havarijný plán zahrnuli do politiky prevencie závažných havárií, požadovanej podľa článku 6 ods. 3. V spoločnej pozícii je požiadavka na správu o bezpečnosti a vnútorný havarijný plán uvedená v článku 5 ods. 3 písm. a) spolu s plánom pre závažné havárie, a tieto majú byť zahrnuté do sprievodného dokumentu k programu odpadového hospodárstva pre odpadové zariadenia kategórie A.

  Zmena a doplnenie 37: Myšlienka tejto zmeny a doplnenia sa vyjadrila v článku 7 ods. 4, kde sú zahrnuté všetky okolnosti opätovného zváženia, a v prípade potreby aktualizácie podmienok povolenia.

  Zmena a doplnenie 44: Prevencia znečistenia pôdy sa zahrnula ako jedno z opatrení, ktoré by prevádzkovateľ mal zohľadňovať pri umiestňovaní ťažobného odpadu späť do vyťažených priestorov na rekultivačné a stavebné účely.

  Zmena a doplnenie 47: Požiadavka na pravidelné monitorovanie a kontrolu odpadového zariadenia sa zohľadnila.

  Zmena a doplnenie 63: Rada upriamila pozornosť na emisie prachu a plynov.

  Zmeny a doplnenia 66 – 67 – 68: Tieto zmeny a doplnenia zodpovedajú z veľkej časti tomu, čo Rada ustanovila vo svojej spoločnej pozícii: O postupoch pre ustanovenie finančnej zábezpeky rozhodnú členské štáty, Komisia na tento účel stanoví technické usmernenia [článok 22 ods. 1 písm. c)] a začiatok akýchkoľvek činností ukladania odpadu do odpadového zariadenia nie je možný bez zábezpeky [článok 7 ods. 2 písm. d)]. Znenie „finančná zábezpeka (napr. vo forme finančného vkladu vrátane priemyslom podporovaných vzájomných garančných fondov) alebo jej ekvivalent“ sa použil na zohľadnenie rozdielnosti právnych systémov v členských štátoch.

  Zmena a doplnenie 70: Táto zmena a doplnenie sa prijalo s podmienkou zaistenia uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva o verejnom prístupe k environmentálnym právnym predpisom.

  Zmena a doplnenie 71 – 72: Rada prijala myšlienku zmeny a doplnenia, aby sa vypracoval inventár uzavretých odpadových zariadení, ktoré spôsobujú závažné negatívne vplyvy na životné prostredie alebo majú potenciál stať sa v strednom alebo krátkom čase vážnou hrozbou pre ľudské zdravie alebo životné prostredie. Pri prepracovaní zmeny a doplnenia sa Rada pokúsila zosúladiť ciele ochrany životného prostredia na vysokej úrovni a minimalizáciu byrokratickej záťaže vyplývajúcej z povinnosti vypracovať takýto inventár.

  Zmena a doplnenie 76: Prvá zarážka prílohy III sa preformulovala s odkazom na „závažnú haváriu“; príslušná definícia (článok 3 ods. 16) obsahuje znenie, ktoré navrhol Európsky parlament. |
| --- | --- |

a)

Zmeny a doplnenia, ktoré boli zahrnuté, sa môžu rozdeliť do skupín takto: (zmeny a doplnenia sú uvedené v poradí, v akom sa zahrnuli do spoločnej pozície)

19 zmien a doplnení, ktoré sa prijali (takmer) doslovne: 3, 7, 11, 12, 14, 16, 28, 30, 32, 35, 39, 93, 50, 51, 52, 57, 59, 60, 75.

Odôvodnenia

Zmena a doplnenie 2: Vyjasnilo sa, že odpad z ťažobného priemyslu musí byť odpadom v súlade s definíciou v rámcovej smernici o odpadoch, aby sa uplatňovali minimálne požiadavky tejto smernice.

Zmena a doplnenie 5: Táto zmena a doplnenie boli zapracované s malými zmenami, aby sa zabezpečila jednotnosť.

Zmena a doplnenie 86: Táto zmena a doplnenie sa prijali v zásade (pozri tiež zmenu a doplnenie 98). Okrem toho členské štáty môžu znížiť alebo neuplatňovať určité požiadavky pre neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný. Rada sa ďalej domnieva, že odpad pochádzajúci z ťažby, spracovania a skladovania rašeliny by mal podliehať tiež iba obmedzenej sade požiadaviek.

Zmena a doplnenie 6: pozri zmeny a doplnenia 71 – 72.

Články

Zmena a doplnenie 13: Myšlienka tejto zmeny a doplnenia je zapracovaná do odôvodnenia 8.

Zmena a doplnenie 98: Európsky parlament navrhol, aby sa obmedzená sada požiadaviek uplatňovala na inertný odpad, ktorý nie je nebezpečný, na neznečistenú pôdu a odpad z prieskumu, ktorý nie je nebezpečný. Rada zohľadnila túto zmenu a doplnenie a vyjasnila, že odpadové zariadenia kategórie A podliehajú vždy všetkým ustanoveniam tejto smernice. Rada sa ďalej domnieva, že odpad pochádzajúci z ťažby, spracovania a skladovania rašeliny by mal podliehať tiež iba obmedzenej sade požiadaviek. Rada okrem toho zahrnula možnosť znížiť alebo neuplatňovať určité požiadavky na neinertný odpad, ktorý nie je nebezpečný, pokiaľ nie je uskladnený v odpadovom zariadení kategórie A, pre členské štáty.

Zmena a doplnenie 17: „Tepelné“ spracovanie bolo pridané do zoznamu procesov, ktoré sa vykonávajú na nerastných surovinách s cieľom ťažby nerastov.

Zmena a doplnenie 21: Európsky parlament navrhol, že na skladovanie odpadu sa neuplatňuje žiadne obdobie predtým, ako sa môže označiť za odpadové zariadenie. Rada prijala tento prístup pre všetky odpadové zariadenia kategórie A a zariadenia pre nebezpečný odpad, ktoré sú charakterizované v programe odpadového hospodárstva, a naznačila adekvátnejší prístup pre menej nebezpečné kategórie odpadu.

Zmena a doplnenie 25: Spolu s úpravou, zhodnocovaním a zneškodňovaním sa zahrnula minimalizácia ťažobného odpadu.

Zmena a doplnenie 27: Prvá časť zmeny a doplnenia sa zohľadnila doslovne.

Zmena a doplnenie 29: Myšlienka tejto zmeny a doplnenia sa prijala; podrobnosti sa vypustili, lebo sa považovali za príliš špecifické.

Zmena a doplnenie 31: Zmena a doplnenie sa prijalo s malými úpravami.

Zmena a doplnenie 36: Zámerom tejto zmeny a doplnenia je pridať požiadavku, aby sa správa o bezpečnosti a vnútorný havarijný plán zahrnuli do politiky prevencie závažných havárií, požadovanej podľa článku 6 ods. 3. V spoločnej pozícii je požiadavka na správu o bezpečnosti a vnútorný havarijný plán uvedená v článku 5 ods. 3 písm. a) spolu s plánom pre závažné havárie, a tieto majú byť zahrnuté do sprievodného dokumentu k programu odpadového hospodárstva pre odpadové zariadenia kategórie A.

Zmena a doplnenie 37: Myšlienka tejto zmeny a doplnenia sa vyjadrila v článku 7 ods. 4, kde sú zahrnuté všetky okolnosti opätovného zváženia, a v prípade potreby aktualizácie podmienok povolenia.

Zmena a doplnenie 44: Prevencia znečistenia pôdy sa zahrnula ako jedno z opatrení, ktoré by prevádzkovateľ mal zohľadňovať pri umiestňovaní ťažobného odpadu späť do vyťažených priestorov na rekultivačné a stavebné účely.

Zmena a doplnenie 47: Požiadavka na pravidelné monitorovanie a kontrolu odpadového zariadenia sa zohľadnila.

Zmena a doplnenie 63: Rada upriamila pozornosť na emisie prachu a plynov.

Zmeny a doplnenia 66 – 67 – 68: Tieto zmeny a doplnenia zodpovedajú z veľkej časti tomu, čo Rada ustanovila vo svojej spoločnej pozícii: O postupoch pre ustanovenie finančnej zábezpeky rozhodnú členské štáty, Komisia na tento účel stanoví technické usmernenia [článok 22 ods. 1 písm. c)] a začiatok akýchkoľvek činností ukladania odpadu do odpadového zariadenia nie je možný bez zábezpeky [článok 7 ods. 2 písm. d)]. Znenie „finančná zábezpeka (napr. vo forme finančného vkladu vrátane priemyslom podporovaných vzájomných garančných fondov) alebo jej ekvivalent“ sa použil na zohľadnenie rozdielnosti právnych systémov v členských štátoch.

Zmena a doplnenie 70: Táto zmena a doplnenie sa prijalo s podmienkou zaistenia uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva o verejnom prístupe k environmentálnym právnym predpisom.

Zmena a doplnenie 71 – 72: Rada prijala myšlienku zmeny a doplnenia, aby sa vypracoval inventár uzavretých odpadových zariadení, ktoré spôsobujú závažné negatívne vplyvy na životné prostredie alebo majú potenciál stať sa v strednom alebo krátkom čase vážnou hrozbou pre ľudské zdravie alebo životné prostredie. Pri prepracovaní zmeny a doplnenia sa Rada pokúsila zosúladiť ciele ochrany životného prostredia na vysokej úrovni a minimalizáciu byrokratickej záťaže vyplývajúcej z povinnosti vypracovať takýto inventár.

Zmena a doplnenie 76: Prvá zarážka prílohy III sa preformulovala s odkazom na „závažnú haváriu“; príslušná definícia (článok 3 ods. 16) obsahuje znenie, ktoré navrhol Európsky parlament.

| b) | Nasledujúce zmeny a doplnenia neboli zahrnuté:
  Odôvodnenia

  Zmena a doplnenie 4: Európsky parlament navrhuje vypustiť toto odôvodnenie, ktoré objasňuje, že rámcová smernica o odpadoch sa naďalej uplatňuje na akékoľvek aspekty riadenia ťažobného odpadu, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica.

  Zmena a doplnenie 8: Európsky parlament navrhuje vypustiť štandardné ustanovenie vzťahujúce sa na zásadu subsidiarity, ktorá by sa mala uplatňovať na tento návrh.
  Články

  Zmeny a doplnenia 42, 43, 45: Tieto zmeny a doplnenia idú nad rámec návrhu. Zmena a doplnenie 42 by zahŕňali neodpadové materiály; zmena a doplnenie 43 a 45 by rozšírili opatrenia, ktoré sú určené pre spätne plnený odpad, na samotné vyťažené priestory.

  Zmena a doplnenie 9, 90, 22, 24, 26, 34, 38, 40, 41, 48, 53, 55, 56, 61, 74: Tieto zmeny a doplnenia obsahujú objasnenia, ktoré Rada považuje za príliš podrobné/predpisujúce na to, aby sa zahrnuli do smernice, alebo ktoré už sú zahrnuté v ostatných článkoch návrhu. Zmena a doplnenie 90 sa zapracovali do odôvodnenia 4.

  Zmena a doplnenie 65: Rada sa domnieva, že táto zmena a doplnenie siahajú nad rámec tejto smernice.

  Zmena a doplnenie 69: Táto zmena a doplnenie menia znenie prevzaté z Dohovoru OSN o posudzovaní vplyvov na životné prostredie presahujúcich hranice štátov (Dohovor Espoo).

  Zmeny a doplnenia 19, 20, 88: Tieto zmeny a doplnenia sa vzťahujú na lingvistické alebo terminologické otázky, ktoré neboli zohľadnené Radou, aby sa zabezpečila jednotnosť celého návrhu.

  Zmeny a doplnenia 46, 54, 58, 73: Tieto zmeny a doplnenia obsahujú odkazy na právne predpisy Spoločenstva, ktoré sa v každom prípade uplatňujú; tieto environmentálne normy Spoločenstva sa musia v každom prípade dodržiavať.

  Zmeny a doplnenia 62 a 64: Článok 13 ods. 4 už od členských štátov vyžaduje, aby zneškodňovali ťažobný odpad vypúšťaním do iného vodného recipientu, ako je ten, ktorý bol vytvorený na účely zneškodňovania ťažobného odpadu splnením príslušných požiadaviek smerníc 76/464/EHS, 80/68/EHS a 2000/60/ES prevádzkovateľom. |
| --- | --- |

b)

Nasledujúce zmeny a doplnenia neboli zahrnuté:

Odôvodnenia

Zmena a doplnenie 4: Európsky parlament navrhuje vypustiť toto odôvodnenie, ktoré objasňuje, že rámcová smernica o odpadoch sa naďalej uplatňuje na akékoľvek aspekty riadenia ťažobného odpadu, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica.

Zmena a doplnenie 8: Európsky parlament navrhuje vypustiť štandardné ustanovenie vzťahujúce sa na zásadu subsidiarity, ktorá by sa mala uplatňovať na tento návrh.

Články

Zmeny a doplnenia 42, 43, 45: Tieto zmeny a doplnenia idú nad rámec návrhu. Zmena a doplnenie 42 by zahŕňali neodpadové materiály; zmena a doplnenie 43 a 45 by rozšírili opatrenia, ktoré sú určené pre spätne plnený odpad, na samotné vyťažené priestory.

Zmena a doplnenie 9, 90, 22, 24, 26, 34, 38, 40, 41, 48, 53, 55, 56, 61, 74: Tieto zmeny a doplnenia obsahujú objasnenia, ktoré Rada považuje za príliš podrobné/predpisujúce na to, aby sa zahrnuli do smernice, alebo ktoré už sú zahrnuté v ostatných článkoch návrhu. Zmena a doplnenie 90 sa zapracovali do odôvodnenia 4.

Zmena a doplnenie 65: Rada sa domnieva, že táto zmena a doplnenie siahajú nad rámec tejto smernice.

Zmena a doplnenie 69: Táto zmena a doplnenie menia znenie prevzaté z Dohovoru OSN o posudzovaní vplyvov na životné prostredie presahujúcich hranice štátov (Dohovor Espoo).

Zmeny a doplnenia 19, 20, 88: Tieto zmeny a doplnenia sa vzťahujú na lingvistické alebo terminologické otázky, ktoré neboli zohľadnené Radou, aby sa zabezpečila jednotnosť celého návrhu.

Zmeny a doplnenia 46, 54, 58, 73: Tieto zmeny a doplnenia obsahujú odkazy na právne predpisy Spoločenstva, ktoré sa v každom prípade uplatňujú; tieto environmentálne normy Spoločenstva sa musia v každom prípade dodržiavať.

Zmeny a doplnenia 62 a 64: Článok 13 ods. 4 už od členských štátov vyžaduje, aby zneškodňovali ťažobný odpad vypúšťaním do iného vodného recipientu, ako je ten, ktorý bol vytvorený na účely zneškodňovania ťažobného odpadu splnením príslušných požiadaviek smerníc 76/464/EHS, 80/68/EHS a 2000/60/ES prevádzkovateľom.

IV.   ZÁVER

Napriek skutočnosti, že Rada nie je schopná akceptovať všetky zmeny a doplnenia prijaté Európskym parlamentom, domnieva sa, že spoločná pozícia do veľkej miery spĺňa obavy Parlamentu a je v súlade so zmeneným a doplneným návrhom Komisie.

---

(1)  Dok. 10143/03 – KOM(2003) 319 v konečnom znení.

(2)  Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004, s. 35.

(3)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004, s. 33.

(4)  Ú. v. EÚ C 103 E, 29.4.2004, s. 634.

---

| 12.7.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 172/26

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 24/2005

prijatá Radou 18. apríla 2005

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/.../ES z ... o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (optické žiarenie) (19. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)

(2005/C 172 E/02)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 137 ods. 2,

so zreteľom na návrh Komisie (1) predložený po porade s Poradným výborom pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Podľa zmluvy môže Rada prostredníctvom smerníc prijať minimálne požiadavky na podporu zlepšovania najmä pracovného prostredia, aby sa zaručila vyššia úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov. Účelom takýchto smerníc je zamedziť ukladaniu správnych, finančných a zákonných obmedzení takým spôsobom, ktorý by bránil vzniku a rozvoju malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

(1)

Podľa zmluvy môže Rada prostredníctvom smerníc prijať minimálne požiadavky na podporu zlepšovania najmä pracovného prostredia, aby sa zaručila vyššia úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov. Účelom takýchto smerníc je zamedziť ukladaniu správnych, finančných a zákonných obmedzení takým spôsobom, ktorý by bránil vzniku a rozvoju malých a stredných podnikov.

| (2) | Oznámenie Komisie týkajúce sa akčného programu súvisiaceho s vykonávaním Charty Spoločenstva o základných sociálnych právach pracovníkov ustanovuje zavedenie minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadaviek týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov. V septembri 1990 Európsky parlament prijal uznesenie o tomto akčnom programe (4), ktorým vyzýva predovšetkým Komisiu, aby pripravila osobitnú smernicu o rizikách spôsobených hlukom, vibráciami a všetkými ďalšími fyzikálnymi faktormi na pracovisku. |
| --- | --- |

(2)

Oznámenie Komisie týkajúce sa akčného programu súvisiaceho s vykonávaním Charty Spoločenstva o základných sociálnych právach pracovníkov ustanovuje zavedenie minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadaviek týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov. V septembri 1990 Európsky parlament prijal uznesenie o tomto akčnom programe (4), ktorým vyzýva predovšetkým Komisiu, aby pripravila osobitnú smernicu o rizikách spôsobených hlukom, vibráciami a všetkými ďalšími fyzikálnymi faktormi na pracovisku.

| (3) | Európsky parlament a Rada prijali ako prvý krok smernicu 2002/44/ES z 25. júna 2002 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách vyplývajúcich z vystavenia pracovníkov rizikám vzniknutým pôsobením fyzikálnych faktorov (vibrácie) (16. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (5). Ďalej 6. februára 2003 Európsky parlament a Rada prijali smernicu 2003/10/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (hluk) (17. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (6). Následne 29. apríla 2004 Európsky parlament a Rada prijali smernicu 2004/40/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (elektromagnetické polia) (18. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (7). |
| --- | --- |

(3)

Európsky parlament a Rada prijali ako prvý krok smernicu 2002/44/ES z 25. júna 2002 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách vyplývajúcich z vystavenia pracovníkov rizikám vzniknutým pôsobením fyzikálnych faktorov (vibrácie) (16. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (5). Ďalej 6. februára 2003 Európsky parlament a Rada prijali smernicu 2003/10/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (hluk) (17. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (6). Následne 29. apríla 2004 Európsky parlament a Rada prijali smernicu 2004/40/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (elektromagnetické polia) (18. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (7).

| (4) | V súčasnosti sa považuje za potrebné zaviesť opatrenia na ochranu pracovníkov pred rizikami spojenými s optickým žiarením v dôsledku jeho účinkov na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, najmä poškodenie očí a kože. Zámerom týchto opatrení je nielen zabezpečiť ochranu zdravia a bezpečnosť každého pracovníka jednotlivo, ale aj vytvoriť minimálny základ ochrany pre všetkých pracovníkov v Spoločenstve, aby sa vyhlo možnému narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(4)

V súčasnosti sa považuje za potrebné zaviesť opatrenia na ochranu pracovníkov pred rizikami spojenými s optickým žiarením v dôsledku jeho účinkov na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, najmä poškodenie očí a kože. Zámerom týchto opatrení je nielen zabezpečiť ochranu zdravia a bezpečnosť každého pracovníka jednotlivo, ale aj vytvoriť minimálny základ ochrany pre všetkých pracovníkov v Spoločenstve, aby sa vyhlo možnému narušeniu hospodárskej súťaže.

| (5) | Táto smernica stanovuje minimálne požiadavky, a teda umožňuje členským štátom zachovať alebo prijať prísnejšie ustanovenia na ochranu pracovníkov, najmä stanovenie nižších limitných hodnôt expozície. Vykonávanie tejto smernice by nemalo byť dôvodom na zníženie dosiahnutej situácie, ktorá už prevláda v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

(5)

Táto smernica stanovuje minimálne požiadavky, a teda umožňuje členským štátom zachovať alebo prijať prísnejšie ustanovenia na ochranu pracovníkov, najmä stanovenie nižších limitných hodnôt expozície. Vykonávanie tejto smernice by nemalo byť dôvodom na zníženie dosiahnutej situácie, ktorá už prevláda v jednotlivých členských štátoch.

| (6) | Systém ochrany pred rizikami optického žiarenia by sa bez prílišných podrobností mal obmedziť na stručné vymedzenie cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť, zásad, ktoré je potrebné dodržiavať, a základných hodnôt, ktoré sa majú uplatňovať, tak aby sa členským štátom umožnilo rovnakým spôsobom uplatňovať minimálne požiadavky. |
| --- | --- |

(6)

Systém ochrany pred rizikami optického žiarenia by sa bez prílišných podrobností mal obmedziť na stručné vymedzenie cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť, zásad, ktoré je potrebné dodržiavať, a základných hodnôt, ktoré sa majú uplatňovať, tak aby sa členským štátom umožnilo rovnakým spôsobom uplatňovať minimálne požiadavky.

| (7) | Úroveň expozície optickému žiareniu sa môže účinnejšie znížiť začlenením preventívnych opatrení do projektovania pracovných stanovíšť a voľbou pracovných prostriedkov, postupov a metód, tak aby sa uprednostnilo znižovanie rizík pri zdroji. Ustanovenia súvisiace s pracovnými prostriedkami a metódami takto prispievajú k ochrane dotknutých pracovníkov. V súlade so všeobecnými zásadami prevencie, stanovenými v článku 6 ods. 2 smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (8), kolektívne ochranné opatrenia majú prednosť pred individuálnymi ochrannými opatreniami. |
| --- | --- |

(7)

Úroveň expozície optickému žiareniu sa môže účinnejšie znížiť začlenením preventívnych opatrení do projektovania pracovných stanovíšť a voľbou pracovných prostriedkov, postupov a metód, tak aby sa uprednostnilo znižovanie rizík pri zdroji. Ustanovenia súvisiace s pracovnými prostriedkami a metódami takto prispievajú k ochrane dotknutých pracovníkov. V súlade so všeobecnými zásadami prevencie, stanovenými v článku 6 ods. 2 smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (8), kolektívne ochranné opatrenia majú prednosť pred individuálnymi ochrannými opatreniami.

| (8) | Zamestnávatelia by mali urobiť úpravy s ohľadom na technický pokrok a vedecké poznatky, pokiaľ ide o riziká spojené s expozíciou optickému žiareniu na účely zlepšenia ochrany bezpečnosti a zdravia pracovníkov. |
| --- | --- |

(8)

Zamestnávatelia by mali urobiť úpravy s ohľadom na technický pokrok a vedecké poznatky, pokiaľ ide o riziká spojené s expozíciou optickému žiareniu na účely zlepšenia ochrany bezpečnosti a zdravia pracovníkov.

| (9) | Keďže táto smernica je samostatnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS, uvedená smernica sa uplatňuje na expozíciu pracovníkov optickému žiareniu bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitnejšie ustanovenia obsiahnuté v tejto smernici. |
| --- | --- |

(9)

Keďže táto smernica je samostatnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS, uvedená smernica sa uplatňuje na expozíciu pracovníkov optickému žiareniu bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitnejšie ustanovenia obsiahnuté v tejto smernici.

| (10) | Táto smernica predstavuje praktický krok na vytvorenie sociálneho rozmeru vnútorného trhu. |
| --- | --- |

(10)

Táto smernica predstavuje praktický krok na vytvorenie sociálneho rozmeru vnútorného trhu.

| (11) | Doplnkový prístup na podporu zásady lepšej regulácie a zabezpečenia vyššej úrovne ochrany možno dosiahnuť, ak výrobky zhotovené výrobcami zdrojov optického žiarenia a príslušenstva sú v súlade s harmonizovanými štandardmi zameranými na ochranu zdravia a bezpečnosti užívateľov pred nebezpečenstvom obsiahnutým v týchto výrobkoch; preto nie je potrebné, aby zamestnávatelia opakovali merania alebo výpočty, ktoré už uskutočnili výrobcovia na určenie súladu so základnými bezpečnostnými požiadavkami daného zariadenia, ako je určené v príslušných smerniciach Spoločenstva. |
| --- | --- |

(11)

Doplnkový prístup na podporu zásady lepšej regulácie a zabezpečenia vyššej úrovne ochrany možno dosiahnuť, ak výrobky zhotovené výrobcami zdrojov optického žiarenia a príslušenstva sú v súlade s harmonizovanými štandardmi zameranými na ochranu zdravia a bezpečnosti užívateľov pred nebezpečenstvom obsiahnutým v týchto výrobkoch; preto nie je potrebné, aby zamestnávatelia opakovali merania alebo výpočty, ktoré už uskutočnili výrobcovia na určenie súladu so základnými bezpečnostnými požiadavkami daného zariadenia, ako je určené v príslušných smerniciach Spoločenstva.

| (12) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijímať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9). |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tejto smernice by sa mali prijímať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (9).

| (13) | Dodržiavanie limitných hodnôt expozície by malo poskytovať vysokú úroveň ochrany, pokiaľ ide o účinky na zdravie, ktoré môžu vyplývať z vystavenia optickému žiareniu. Keďže sa však uplatňovanie limitných hodnôt expozície a technických kontrol nepovažuje za vhodné v prípade vystavenia prírodným zdrojom optického žiarenia, pri posudzovaní rizika a znižovaní rizík vystavenia slnečnému žiareniu sú rozhodujúce preventívne opatrenia vrátane informácií a školení pre pracovníkov. |
| --- | --- |

(13)

Dodržiavanie limitných hodnôt expozície by malo poskytovať vysokú úroveň ochrany, pokiaľ ide o účinky na zdravie, ktoré môžu vyplývať z vystavenia optickému žiareniu. Keďže sa však uplatňovanie limitných hodnôt expozície a technických kontrol nepovažuje za vhodné v prípade vystavenia prírodným zdrojom optického žiarenia, pri posudzovaní rizika a znižovaní rizík vystavenia slnečnému žiareniu sú rozhodujúce preventívne opatrenia vrátane informácií a školení pre pracovníkov.

| (14) | V súlade s odsekom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (10) sa členské štáty podporujú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, ktoré budú podľa možnosti vysvetľovať vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami, a uverejnili ich, |
| --- | --- |

(14)

V súlade s odsekom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve (10) sa členské štáty podporujú, aby pre seba a v záujme Spoločenstva vypracovali vlastné tabuľky, ktoré budú podľa možnosti vysvetľovať vzájomný vzťah medzi smernicou a transpozičnými opatreniami, a uverejnili ich,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

ODDIEL I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Účel a rozsah pôsobnosti

1.   Táto smernica, ktorá je 19. samostatnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS, stanovuje minimálne požiadavky na ochranu pracovníkov pred rizikami pre ich zdravie a bezpečnosť, vyplývajúcimi, alebo u ktorých je pravdepodobnosť, že vyplývajú, z vystavenia optickému žiareniu počas ich práce.

2.   Táto smernica sa vzťahuje na riziko pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov v dôsledku nepriaznivých účinkov na oči a kožu, spôsobených expozíciou optickému žiareniu.

3.   Smernica 89/391/EHS sa v plnom rozsahu uplatňuje na celú oblasť uvádzanú v odseku 1 bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitnejšie ustanovenia obsiahnuté v tejto smernici.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto pojmy:

| a) | optické žiarenie: akékoľvek elektromagnetické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 100 nm do 1 mm. Spektrum optického žiarenia sa delí na ultrafialové žiarenie, viditeľné žiarenie a infračervené žiarenie:






  i) | ultrafialové žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 100 nm do 400 nm. Ultrafialová oblasť sa delí na UVA (315 – 400 nm), UVB (280 – 315 nm) a UVC (100 – 280 nm); |
| --- | --- | --- |

a)

optické žiarenie: akékoľvek elektromagnetické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 100 nm do 1 mm. Spektrum optického žiarenia sa delí na ultrafialové žiarenie, viditeľné žiarenie a infračervené žiarenie:

i)

ultrafialové žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 100 nm do 400 nm. Ultrafialová oblasť sa delí na UVA (315 – 400 nm), UVB (280 – 315 nm) a UVC (100 – 280 nm);

| ii) | viditeľné žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 380 nm do 780 nm; |
| --- | --- |

ii)

viditeľné žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 380 nm do 780 nm;

| iii) | infračervené žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 780 nm do 1 mm. Infračervená oblasť sa delí na IRA (780 – 1 400 nm), IRB (1 400 – 3 000 nm) a IRC (3 000 nm – 1 mm); |
| --- | --- |

iii)

infračervené žiarenie: optické žiarenie s vlnovou dĺžkou od 780 nm do 1 mm. Infračervená oblasť sa delí na IRA (780 – 1 400 nm), IRB (1 400 – 3 000 nm) a IRC (3 000 nm – 1 mm);

| b) | laser (zosilňovanie svetla pomocou stimulovanej emisie žiarenia): akékoľvek zariadenie, ktoré môže byť prispôsobené na výrobu alebo zosilňovanie elektromagnetického žiarenia v rozsahu vlnovej dĺžky optického žiarenia predovšetkým procesom kontrolovanej stimulovanej emisie; |
| --- | --- |

b)

laser (zosilňovanie svetla pomocou stimulovanej emisie žiarenia): akékoľvek zariadenie, ktoré môže byť prispôsobené na výrobu alebo zosilňovanie elektromagnetického žiarenia v rozsahu vlnovej dĺžky optického žiarenia predovšetkým procesom kontrolovanej stimulovanej emisie;

| c) | žiarenie laserov: optické žiarenie laserov; |
| --- | --- |

c)

žiarenie laserov: optické žiarenie laserov;

| d) | nekoherentné žiarenie: akékoľvek iné optické žiarenie ako žiarenie laserov; |
| --- | --- |

d)

nekoherentné žiarenie: akékoľvek iné optické žiarenie ako žiarenie laserov;

| e) | limitné hodnoty expozície: limitné hodnoty expozície optickému žiareniu, ktoré sa priamo zakladajú na známych účinkoch na zdravie a biologických dôvodoch. Dodržiavanie týchto limitov zabezpečí, že pracovníci, ktorí sú vystavení umelým zdrojom optického žiarenia, sú chránení proti všetkým známym zdraviu škodlivým účinkom; |
| --- | --- |

e)

limitné hodnoty expozície: limitné hodnoty expozície optickému žiareniu, ktoré sa priamo zakladajú na známych účinkoch na zdravie a biologických dôvodoch. Dodržiavanie týchto limitov zabezpečí, že pracovníci, ktorí sú vystavení umelým zdrojom optického žiarenia, sú chránení proti všetkým známym zdraviu škodlivým účinkom;

| f) | ožiarenosť (E) alebo hustota žiarivého toku: žiarivý tok dopadajúci na jednotku plochy na povrch vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter (W m-2); |
| --- | --- |

f)

ožiarenosť (E) alebo hustota žiarivého toku: žiarivý tok dopadajúci na jednotku plochy na povrch vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter (W m-2);

| g) | dávka ožiarenia (H): časový integrál ožiarenosti, vyjadrený v jouloch na štvorcový meter (J m-2); |
| --- | --- |

g)

dávka ožiarenia (H): časový integrál ožiarenosti, vyjadrený v jouloch na štvorcový meter (J m-2);

| h) | žiara (L): žiarivý tok alebo výstup energie na jednotku priestorového uhla na jednotku plochy, vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter na steradián (W m-2 sr-1); |
| --- | --- |

h)

žiara (L): žiarivý tok alebo výstup energie na jednotku priestorového uhla na jednotku plochy, vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter na steradián (W m-2 sr-1);

| i) | úroveň: kombinácia intenzity ožiarenia, dávky ožiarenia a žiary, ktorej je pracovník vystavený. |
| --- | --- |

i)

úroveň: kombinácia intenzity ožiarenia, dávky ožiarenia a žiary, ktorej je pracovník vystavený.

Článok 3

Limitné hodnoty expozície

1.   Limitné hodnoty expozície pre nekoherentné žiarenie, odlišné od prírodných zdrojov optického žiarenia, sú stanovené v prílohe I.

2.   Limitné hodnoty expozície pre laserové žiarenie sú stanovené v prílohe II.

ODDIEL II

POVINNOSTI ZAMESTNÁVATEĽOV

Článok 4

Určenie expozície a posúdenie rizík

1.   Pri plnení povinností stanovených v článku 6 ods. 3 a článku 9 ods. 1 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ v prípade pracovníkov vystavených umelým zdrojom optického žiarenia posúdi, a ak je to potrebné, zmeria a/alebo vypočíta úrovne vystavenia optickému žiareniu, ktorému sú pracovníci pravdepodobne vystavení, tak aby bolo možné určiť opatrenia a zaviesť do praxe platné obmedzenia obmedzujúce expozíciu. Metodika, ktorá sa uplatňuje pri posúdení, meraní a/alebo výpočte, dodržiava pri laserovom žiarení normy Medzinárodnej elektrotechnickej komisie (IEC) a pri nekoherentnom žiarení odporúčanie Medzinárodnej komisie pre osvetlenie (CIE) a Európskeho výboru pre normalizáciu (CEN). V prípadoch expozícií, na ktoré sa nevzťahujú tieto normy a odporúčania, a kým sa nezavedú vhodné štandardy alebo odporúčania EÚ, sa posúdenie, meranie a/alebo výpočet uskutoční použitím dostupných vnútroštátnych alebo medzinárodných vedecky založených usmernení. V oboch prípadoch expozície sa pri posúdení môžu zohľadniť údaje poskytnuté výrobcami zariadenia, ak sa naň vzťahujú príslušné smernice Spoločenstva.

2.   Pri plnení povinností stanovených v článku 6 ods. 3 a článku 9 ods. 1 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ v prípade pracovníkov vystavených prírodným zdrojom optického žiarenia posudzuje riziko pre zdravie a bezpečnosť tak, aby bolo možné určiť a zaviesť do praxe potrebné opatrenia na minimalizáciu týchto rizík.

3.   Posúdenie, meranie a/alebo výpočet uvedený v odseku 1 a posúdenie uvedené v odseku 2 plánujú a vykonávajú príslušné služby alebo osoby vo vhodných intervaloch, berúc do úvahy najmä ustanovenia článkoch 7 a 11 smernice 89/391/EHS, týkajúce sa nevyhnutných príslušných služieb alebo osôb a konzultácie a účasti pracovníkov. Údaje získané z posúdenia, vrátane údajov získaných z merania a/alebo výpočtov úrovne expozície uvedenej v odseku 1, sa zachovajú vo vhodnej forme, aby bolo možné do nich neskôr nahliadnuť.

4.   Podľa článku 6 ods. 3 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ pri hodnotení rizík venuje osobitnú pozornosť:

| a) | úrovni, rozsahu vlnovej dĺžky a trvania expozície umelým zdrojom optického žiarenia; |
| --- | --- |

a)

úrovni, rozsahu vlnovej dĺžky a trvania expozície umelým zdrojom optického žiarenia;

| b) | expozícii prírodným zdrojom optického žiarenia; |
| --- | --- |

b)

expozícii prírodným zdrojom optického žiarenia;

| c) | limitným hodnotám expozície uvedeným v článku 3 tejto smernice; |
| --- | --- |

c)

limitným hodnotám expozície uvedeným v článku 3 tejto smernice;

| d) | všetkým vplyvom týkajúcim sa zdravia a bezpečnosti pracovníkov, ktorí patria do osobitne citlivých rizikových skupín; |
| --- | --- |

d)

všetkým vplyvom týkajúcim sa zdravia a bezpečnosti pracovníkov, ktorí patria do osobitne citlivých rizikových skupín;

| e) | všetkým možným vplyvom na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, ktoré vyplývajú zo vzájomného pôsobenia medzi optickým žiarením a fotosenzitívnymi chemickými látkami na pracovisku; |
| --- | --- |

e)

všetkým možným vplyvom na zdravie a bezpečnosť pracovníkov, ktoré vyplývajú zo vzájomného pôsobenia medzi optickým žiarením a fotosenzitívnymi chemickými látkami na pracovisku;

| f) | všetkým nepriamym vplyvom, ako je dočasné oslepenie, výbuch alebo požiar; |
| --- | --- |

f)

všetkým nepriamym vplyvom, ako je dočasné oslepenie, výbuch alebo požiar;

| g) | existencii náhradného zariadenia určeného na zníženie úrovní expozície optickému žiareniu; |
| --- | --- |

g)

existencii náhradného zariadenia určeného na zníženie úrovní expozície optickému žiareniu;

| h) | primeraným informáciám získaným z vykonávania zdravotného dozoru vrátane publikovaných informácií, pokiaľ je to možné; |
| --- | --- |

h)

primeraným informáciám získaným z vykonávania zdravotného dozoru vrátane publikovaných informácií, pokiaľ je to možné;

| i) | viacnásobným zdrojom expozície optickému žiareniu; |
| --- | --- |

i)

viacnásobným zdrojom expozície optickému žiareniu;

| j) | klasifikácii lasera, tak ako je definovaná v súlade s príslušnými normami IEC a vo vzťahu ku každému umelému zdroju, ktorý by mohol spôsobiť podobné poškodenie ako laser triedy 3 B alebo 4, každej podobnej klasifikácii; |
| --- | --- |

j)

klasifikácii lasera, tak ako je definovaná v súlade s príslušnými normami IEC a vo vzťahu ku každému umelému zdroju, ktorý by mohol spôsobiť podobné poškodenie ako laser triedy 3 B alebo 4, každej podobnej klasifikácii;

| k) | informáciám poskytovaným výrobcami zdrojov optického žiarenia a súvisiacich pracovných prostriedkov v súlade s príslušnými smernicami Spoločenstva. |
| --- | --- |

k)

informáciám poskytovaným výrobcami zdrojov optického žiarenia a súvisiacich pracovných prostriedkov v súlade s príslušnými smernicami Spoločenstva.

5.   Zamestnávateľ musí mať posúdenie rizika v súlade s článkom 9 ods. 1 písm. a) smernice 89/391/EHS a určí, ktoré opatrenia sa musia prijať v súlade s článkami 5 a 6 tejto smernice. Posúdenie rizík sa zaznamená na vhodné médium podľa vnútroštátneho práva a postupu; môže obsahovať odôvodnenie zamestnávateľa, že povaha a rozsah rizika súvisiaceho s optickým žiarením si nevyžadujú ďalšie podrobné posúdenie rizika. Posúdenie rizík sa pravidelne aktualizuje, najmä ak došlo k závažným zmenám, ktoré by mohli spôsobiť jeho neaktuálnosť, alebo ak výsledky zdravotného dozoru ukážu, že aktualizácia je potrebná.

Článok 5

Ustanovenia zamerané na odstránenie alebo zníženie rizík

1.   Berúc do úvahy technický pokrok a dostupnosť opatrení na kontrolu rizika pri zdroji, riziká vznikajúce z vystavenia optickému žiareniu sa obmedzujú alebo znižujú na minimum.

Zníženie rizík vznikajúcich expozíciou optickému žiareniu sa zakladá na všeobecných zásadách prevencie, ustanovených v smernici 89/391/EHS.

2.   Ak posúdenie rizika uskutočnené v súlade s článkom 4 ods. 1 pre pracovníkov vystavených umelým zdrojom optického žiarenia ukazuje, že limitné hodnoty expozície môžu byť prekročené, zamestnávateľ vypracuje a uskutoční akčný plán zložený z technických a/alebo organizačných opatrení, ktorý zohľadní predovšetkým:

| a) | ostatné pracovné metódy, ktoré znižujú riziko optického žiarenia; |
| --- | --- |

a)

ostatné pracovné metódy, ktoré znižujú riziko optického žiarenia;

| b) | voľbu zariadenia, ktoré vzhľadom na prácu, ktorá sa má vykonať, vyžaruje menej optického žiarenia; |
| --- | --- |

b)

voľbu zariadenia, ktoré vzhľadom na prácu, ktorá sa má vykonať, vyžaruje menej optického žiarenia;

| c) | technické opatrenia na zníženie optického žiarenia vrátane použitia blokovacích, tieniacich alebo podobných mechanizmov na ochranu zdravia tam, kde je to potrebné; |
| --- | --- |

c)

technické opatrenia na zníženie optického žiarenia vrátane použitia blokovacích, tieniacich alebo podobných mechanizmov na ochranu zdravia tam, kde je to potrebné;

| d) | vhodné programy na údržbu pracovných prostriedkov, pracovísk a systémov pracovných stanovíšť; |
| --- | --- |

d)

vhodné programy na údržbu pracovných prostriedkov, pracovísk a systémov pracovných stanovíšť;

| e) | návrh a dispozičné riešenie pracovísk a pracovných stanovíšť; |
| --- | --- |

e)

návrh a dispozičné riešenie pracovísk a pracovných stanovíšť;

| f) | obmedzenie trvania a úrovne expozície; |
| --- | --- |

f)

obmedzenie trvania a úrovne expozície;

| g) | dostupnosť vhodných osobných ochranných prostriedkov; |
| --- | --- |

g)

dostupnosť vhodných osobných ochranných prostriedkov;

| h) | pokyny výrobcu zariadenia, pokiaľ sa naň vzťahujú príslušné smernice Spoločenstva. |
| --- | --- |

h)

pokyny výrobcu zariadenia, pokiaľ sa naň vzťahujú príslušné smernice Spoločenstva.

3.   Ak posúdenie rizika vykonané v súlade s článkom 4 ods. 2 preukazuje riziko pre pracovníkov vystavených prírodným zdrojom optického žiarenia, zamestnávateľ vypracuje a vykoná akčný plán s technickými a/alebo organizačnými opatreniami na minimalizáciu zdravotných a bezpečnostných rizík.

4.   Na základe posúdenia rizika vykonaného v súlade s článkom 4 pracoviská, na ktorých by pracovníci mohli byť vystavení úrovni optického žiarenia z prírodných zdrojov presahujúcej limitné hodnoty expozície, sa označia vhodnými označeniami v súlade so smernicou Rady 92/58/EHS z 24. júna 1992 o minimálnych požiadavkách na zaistenie bezpečnostných a/alebo zdravotných označení pri práci (9. samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (11). Kde je to technicky možné a kde je riziko, že by mohli byť prekročené limitné hodnoty expozície, príslušné oblasti sa vyznačujú a obmedzuje sa prístup do nich.

5.   Ak sa napriek opatreniam prijatým zamestnávateľom na dodržiavanie tejto smernice v súvislosti s umelými zdrojmi optického žiarenia limitné hodnoty expozície prekročia, zamestnávateľ okamžite podnikne kroky na zníženie expozície pod limitné hodnoty expozície. Zamestnávateľ zisťuje dôvody, pre ktoré sa limitné hodnoty expozície prekročili, a príslušným spôsobom upravuje ochranné a preventívne opatrenia, aby zabránil opakovanému prekročeniu limitných hodnôt expozície. V žiadnom prípade nesmú byť pracovníci vystavení vyšším hodnotám ako limitným hodnotám expozície.

6.   Podľa článku 15 smernice 89/391/EHS zamestnávateľ prispôsobuje opatrenia uvedené v tomto článku požiadavkám pracovníkov patriacich k osobitne citlivým rizikovým skupinám.

Článok 6

Informovanie a školenie pracovníkov

Bez toho, aby boli dotknuté články 10 a 12 smernice 89/391/EHS, zamestnávateľ zabezpečí, aby pracovníci, ktorí sú vystavení rizikám optického žiarenia pri práci, a/alebo ich zástupcovia dostali všetky potrebné informácie a školenie súvisiace s výsledkami posúdenia rizika stanoveného v článku 4 tejto smernice, ktoré sa týkajú najmä:

| a) | opatrení prijatých na vykonávanie tejto smernice; |
| --- | --- |

a)

opatrení prijatých na vykonávanie tejto smernice;

| b) | limitných hodnôt expozície a s nimi spojených možných rizík; |
| --- | --- |

b)

limitných hodnôt expozície a s nimi spojených možných rizík;

| c) | výsledkov posúdenia, merania a/alebo výpočtov úrovne expozície optickému žiareniu, vykonaných v súlade s článkom 4 tejto smernice, spolu s výkladom ich významu a možných rizík; |
| --- | --- |

c)

výsledkov posúdenia, merania a/alebo výpočtov úrovne expozície optickému žiareniu, vykonaných v súlade s článkom 4 tejto smernice, spolu s výkladom ich významu a možných rizík;

| d) | spôsobov zistenia škodlivých účinkov ožiarenia na zdravie a spôsobov, ako ich oznámiť; |
| --- | --- |

d)

spôsobov zistenia škodlivých účinkov ožiarenia na zdravie a spôsobov, ako ich oznámiť;

| e) | podmienok, za ktorých majú pracovníci právo na zdravotný dohľad; |
| --- | --- |

e)

podmienok, za ktorých majú pracovníci právo na zdravotný dohľad;

| f) | bezpečných pracovných postupov na minimalizovanie rizík z expozície; |
| --- | --- |

f)

bezpečných pracovných postupov na minimalizovanie rizík z expozície;

| g) | správneho používania vhodných osobných ochranných prostriedkov. |
| --- | --- |

g)

správneho používania vhodných osobných ochranných prostriedkov.

Článok 7

Porady a účasť pracovníkov

Podľa článku 11 smernice 89/391/EHS sa konajú porady s pracovníkmi a/alebo s ich zástupcami o veciach upravených touto smernicou.

ODDIEL III

RÔZNE USTANOVENIA

Článok 8

Zdravotné prehliadky

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 14 smernice 89/391/EHS, členské štáty prijmú ustanovenia na zabezpečenie primeraných zdravotných prehliadok pracovníkov, ak výsledok posúdenia rizík podľa článku 4 tejto smernice preukazuje významné riziko pre ich zdravie. Tieto ustanovenia, vrátane požiadaviek ustanovených na zdravotné záznamy a na ich dostupnosť, sa zavedú v súlade s vnútroštátnym právom a/alebo praxou.

2.   Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pre každého pracovníka, ktorý sa podrobuje zdravotnej prehliadke v súlade s odsekom 1, vyhotovili a aktualizovali zdravotné záznamy. Zdravotné záznamy obsahujú súhrn výsledkov vykonaných zdravotných prehliadok. Uchovávajú sa vo vhodnej forme, aby sa do nich mohlo nahliadnuť aj neskôr, berúc do úvahy ich dôvernosť. Kópie príslušných záznamov sa na požiadanie vydajú príslušnému orgánu, berúc do úvahy ich dôvernosť. Jednotliví pracovníci majú na požiadanie prístup k svojim osobným zdravotným záznamom.

3.   Ak sa z výsledku zdravotnej prehliadky zistilo, že pracovník má identifikovateľné ochorenie alebo nepriaznivý zdravotný dôsledok, ktorý lekár alebo závodný lekár považuje za výsledok vystavenia optickému žiareniu pri práci:

| a) | lekár alebo iná vhodne kvalifikovaná osoba informuje pracovníka o výsledku osobne. Pracovník dostáva predovšetkým informácie a rady, ktoré sa týkajú každej zdravotnej prehliadky, ktorú má podstúpiť po ukončení expozície; |
| --- | --- |

a)

lekár alebo iná vhodne kvalifikovaná osoba informuje pracovníka o výsledku osobne. Pracovník dostáva predovšetkým informácie a rady, ktoré sa týkajú každej zdravotnej prehliadky, ktorú má podstúpiť po ukončení expozície;

| b) | zamestnávateľ je informovaný o všetkých závažných zisteniach zdravotnej prehliadky, berúc do úvahy lekárske tajomstvo; |
| --- | --- |

b)

zamestnávateľ je informovaný o všetkých závažných zisteniach zdravotnej prehliadky, berúc do úvahy lekárske tajomstvo;

| c) | zamestnávateľ:






  — | preskúma posúdenie rizík, ktoré sa vykoná podľa článku 4, |
| --- | --- | --- |

c)

zamestnávateľ:

—

preskúma posúdenie rizík, ktoré sa vykoná podľa článku 4,

| — | preskúma opatrenia prijaté v zmysle článku 5 na vylúčenie alebo zníženie rizika, |
| --- | --- |

—

preskúma opatrenia prijaté v zmysle článku 5 na vylúčenie alebo zníženie rizika,

| — | zohľadní rady závodného lekára alebo inej príslušne kvalifikovanej osoby, alebo príslušného úradu pri vykonávaní akéhokoľvek opatrenia potrebného na vylúčenie alebo zníženie rizika v súlade s článkom 5 vrátane možnosti preložiť pracovníka na inú prácu, pri ktorej nie je riziko vystavenia, ktoré prekračuje zodpovedajúce limitné hodnoty expozície, a |
| --- | --- |

—

zohľadní rady závodného lekára alebo inej príslušne kvalifikovanej osoby, alebo príslušného úradu pri vykonávaní akéhokoľvek opatrenia potrebného na vylúčenie alebo zníženie rizika v súlade s článkom 5 vrátane možnosti preložiť pracovníka na inú prácu, pri ktorej nie je riziko vystavenia, ktoré prekračuje zodpovedajúce limitné hodnoty expozície, a

| — | zabezpečí priebežné zdravotné prehliadky a kontrolu zdravotného stavu všetkých ostatných pracovníkov, ktorí boli podobne exponovaní. V takýchto prípadoch môže príslušný lekár alebo závodný lekár, alebo príslušný úrad navrhnúť, aby sa exponované osoby podrobili lekárskemu vyšetreniu. |
| --- | --- |

—

zabezpečí priebežné zdravotné prehliadky a kontrolu zdravotného stavu všetkých ostatných pracovníkov, ktorí boli podobne exponovaní. V takýchto prípadoch môže príslušný lekár alebo závodný lekár, alebo príslušný úrad navrhnúť, aby sa exponované osoby podrobili lekárskemu vyšetreniu.

Článok 9

Sankcie

Členské štáty ustanovia vhodné sankcie za porušenie vnútroštátnych právnych predpisov prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Článok 10

Technické zmeny a doplnenia

1.   Akúkoľvek úpravu limitných hodnôt expozície stanovených v prílohách prijme Rada a Európsky parlament v súlade s postupom stanoveným v článku 137 ods. 2 zmluvy.

2.   Zmeny a doplnenia príloh výlučne technického charakteru v súlade s:

| a) | prijatím smerníc v oblasti technickej harmonizácie a štandardizácie s ohľadom na navrhovanie, stavbu, výrobu alebo konštrukciu pracovných prostriedkov a/alebo pracovísk; |
| --- | --- |

a)

prijatím smerníc v oblasti technickej harmonizácie a štandardizácie s ohľadom na navrhovanie, stavbu, výrobu alebo konštrukciu pracovných prostriedkov a/alebo pracovísk;

| b) | technickým pokrokom, zmenami v najpodstatnejších harmonizovaných európskych normách alebo medzinárodných špecifikáciách a novými vedeckými poznatkami o expozícii optickému žiareniu na pracoviskách, |
| --- | --- |

b)

technickým pokrokom, zmenami v najpodstatnejších harmonizovaných európskych normách alebo medzinárodných špecifikáciách a novými vedeckými poznatkami o expozícii optickému žiareniu na pracoviskách,

sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 11 ods. 2.

Článok 11

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor uvedený v článku 17 smernice 89/391/EHS.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

ODDIEL IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 12

Správy

Každých päť rokov členské štáty poskytnú Komisii správu o praktickom vykonávaní tejto smernice s uvedením stanovísk sociálnych partnerov.

Každých päť rokov Komisia informuje Európsky parlament, Radu, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci o obsahu týchto správ, jej hodnotení vývoja v danej oblasti a akejkoľvek činnosti, ktorá môže byť opodstatnená v zmysle nových vedeckých poznatkov.

Článok 13

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do ... (12). Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú alebo prijali v oblasti pôsobnosti tejto smernice

Článok 14

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 15

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. ES C 77, 18.3.1993, s. 12, a Ú. v. ES C 230, 19.8.1994, s. 3.

1

(2)  Ú. v. ES C 249, 13.9.1993, s. 28.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 20. apríla 1994 (Ú. v. ES C 128, 9.5.1994, s. 146), potvrdené 16. septembra 1999 (Ú. v. ES C 54, 25.2.2000, s. 75), spoločná pozícia Rady z 18. apríla 2005 a pozícia Európskeho parlamentu z .... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. ES C 260, 15.10.1990, s. 167.

4

(5)  Ú. v. ES L 177, 6.7.2002, s. 13.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 42, 15.2.2003, s. 38.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 159, 30.4.2004, s. 1. Opravené: Ú. v. EÚ L 184, 24.5.2004, s. 1.

7

(8)  Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

8

(9)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

10

(11)  Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s. 23.

11

(12)  4 roky po nadobudnutí účinnosti tejto smernice.

12

---

PRÍLOHA I

NEKOHERENTNÉ OPTICKÉ ŽIARENIE

Biofyzikálne významné hodnoty expozície optickému žiareniu možno stanoviť pomocou nasledujúcich vzorcov. Výber vzorcov, ktoré sa majú použiť, závisí od rozsahu žiarenia vyžiareného zdrojom a výsledky by sa mali porovnať so zodpovedajúcimi limitnými hodnotami expozície, ktoré sú uvedené v tabuľke 1.1. Danému zdroju optického žiarenia môže zodpovedať viacero hodnôt expozície a zodpovedajúcich limitných hodnôt expozície.

Číslovanie a) až o) sa týka zodpovedajúcich riadkov tabuľky 1.1.

| a) | | (Heff platí len v rozsahu 180 až 400 nm) |
| --- | --- | --- |
| b) | | (HUVA platí len v rozsahu 315 až 400 nm) |
| c), d) | | ( LB platí len v rozsahu 300 až 700 nm) |
| e), f) | | (EB platí len v rozsahu 300 až 700 nm) |
| g) až l) | | (Príslušné hodnoty λ1 a λ2 pozri v tabuľke 1.1) |
| m), n) | | (EIR platí len v rozsahu 780 až 3 000 nm) |
| o) | | (Hskin platí len v rozsahu 380 až 3 000 nm) |

a)

Formula

(Heff platí len v rozsahu 180 až 400 nm)

b)

Formula

(HUVA platí len v rozsahu 315 až 400 nm)

c), d)

Formula

( LB platí len v rozsahu 300 až 700 nm)

e), f)

Formula

(EB platí len v rozsahu 300 až 700 nm)

g) až l)

Formula

(Príslušné hodnoty λ1 a λ2 pozri v tabuľke 1.1)

m), n)

Formula

(EIR platí len v rozsahu 780 až 3 000 nm)

o)

Formula

(Hskin platí len v rozsahu 380 až 3 000 nm)

Na účely tejto smernice vyššie uvedené vzorce môžu byť nahradené nasledujúcimi výrazmi a môžu sa používať diskrétne hodnoty, ktoré sú uvedené v týchto tabuľkách:

| a) | | a Heff = Eeff · Δt |
| --- | --- | --- |
| b) | | a HUVA = EUVA · Δt |
| c), d) | | |
| e), f) | | |
| g) až l) | | (Príslušné hodnoty λ1 a λ2 pozri v tabuľke 1.1) |
| m), n) | | |
| o) | | a Hskin = Eskin·Δt |

a)

Formula

a Heff = Eeff · Δt

b)

Formula

a HUVA = EUVA · Δt

c), d)

Formula

e), f)

Formula

g) až l)

Formula

(Príslušné hodnoty λ1 a λ2 pozri v tabuľke 1.1)

m), n)

Formula

o)

Formula

a Hskin = Eskin·Δt

Poznámky:

| Eλ (λ,t), Eλ | spektrálna ožiarenosť alebo spektrálna hustota žiarivého toku: žiarivý tok dopadajúci na jednotku plochy na povrch, vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter na nanometer [W m-2 nm-1]; hodnoty Eλ (λ,t) a Eλ pochádzajú z meraní alebo ich môže poskytnúť výrobca zariadenia; |
| --- | --- |
| Eeff | efektívna ožiarenosť (UV časť spektra): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu UV vlnových dĺžok 180 až 400 nm, spektrálne vážená pomocou S (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2]; |
| H | dávka ožiarenia, integrál ožiarenosti v čase, vyjadrený v jouloch na štvorcový meter (J m-2); |
| Heff | efektívna dávka ožiarenia: dávka ožiarenia, spektrálne vážená pomocou S (λ), vyjadrená v jouloch na štvorcový meter [J m-2]; |
| EUVA | celková ožiarenosť (UVA): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu UVA vlnových dĺžok 315 až 400 nm, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2]; |
| HUVA | dávka ožiarenia, integrál v čase a vlnovej dĺžke v rozsahu UVA vlnových dĺžok 315 až 400 nm, vyjadrená v jouloch na štvorcový meter [J m-2]; |
| S (λ) | spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje zdravotné účinky UV žiarenia na oči a kožu v závislosti od vlnovej dĺžky (tabuľka 1.2) [bezrozmerná]; |
| t, Δt | čas expozície, vyjadrený v sekundách [s]; |
| λ | vlnová dĺžka, vyjadrená v nanometroch [nm]; |
| Δ λ | šírka pásma intervalov vo výpočte alebo pri meraní, vyjadrená v nanometroch [nm] |
| L(λ), Lλ | spektrálna žiara zdroja, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter na steradián na nanometer [W m- 2 sr –1 nm-1]; |
| R (λ) | spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje účinky viditeľného a IRA žiarenia na tepelné poškodenie očí v závislosti od vlnovej dĺžky (tabuľka 1.3) [bezrozmerná]; |
| LR | efektívna žiara (tepelné poškodenie): vypočítaná žiara, spektrálne vážená pomocou R (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter na steradián [W m- 2 sr –1]; |
| B (λ) | spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje závislosť fotochemického poškodenia očí od vlnovej dĺžky žiarenia modrého svetla (tabuľka 1.3) [bezrozmerná]; |
| LB | efektívna žiara (modré svetlo): vypočítaná žiara, spektrálne vážená pomocou B (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter na steradián [W m- 2 sr –1]; |
| EB | efektívna ožiarenosť (modré svetlo): vypočítaná ožiarenosť, spektrálne vážená pomocou B (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2]; |
| EIR | celková ožiarenosť (tepelné poškodenie): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu infračervených vlnových dĺžok 780 až 3 000 nm, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2]; |
| Eskin | celková ožiarenosť (viditeľné, IRA a IRB): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu viditeľných a infračervených vlnových dĺžok 380 až 3 000 nm, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2]; |
| Hskin | dávka ožiarenia, integrál v čase a vlnovej dĺžke alebo súčet ožiarenosti v rozsahu viditeľných a infračervených vlnových dĺžok 380 až 3 000 nm, vyjadrená v jouloch na štvorcový meter (J m-2); |
| α | zorný uhol: uhol, pod ktorým vidieť zjavný zdroj vnímaný z bodu v priestore, vyjadrený v miliradiánoch (mrad). Zjavný zdroj je skutočný alebo virtuálny predmet, ktorý vytvára najmenší možný obraz na sietnici. |

Eλ (λ,t), Eλ

spektrálna ožiarenosť alebo spektrálna hustota žiarivého toku: žiarivý tok dopadajúci na jednotku plochy na povrch, vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter na nanometer [W m-2 nm-1]; hodnoty Eλ (λ,t) a Eλ pochádzajú z meraní alebo ich môže poskytnúť výrobca zariadenia;

Eeff

efektívna ožiarenosť (UV časť spektra): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu UV vlnových dĺžok 180 až 400 nm, spektrálne vážená pomocou S (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2];

H

dávka ožiarenia, integrál ožiarenosti v čase, vyjadrený v jouloch na štvorcový meter (J m-2);

Heff

efektívna dávka ožiarenia: dávka ožiarenia, spektrálne vážená pomocou S (λ), vyjadrená v jouloch na štvorcový meter [J m-2];

EUVA

celková ožiarenosť (UVA): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu UVA vlnových dĺžok 315 až 400 nm, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2];

HUVA

dávka ožiarenia, integrál v čase a vlnovej dĺžke v rozsahu UVA vlnových dĺžok 315 až 400 nm, vyjadrená v jouloch na štvorcový meter [J m-2];

S (λ)

spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje zdravotné účinky UV žiarenia na oči a kožu v závislosti od vlnovej dĺžky (tabuľka 1.2) [bezrozmerná];

t, Δt

čas expozície, vyjadrený v sekundách [s];

λ

vlnová dĺžka, vyjadrená v nanometroch [nm];

Δ λ

šírka pásma intervalov vo výpočte alebo pri meraní, vyjadrená v nanometroch [nm]

L(λ), Lλ

spektrálna žiara zdroja, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter na steradián na nanometer [W m- 2 sr –1 nm-1];

R (λ)

spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje účinky viditeľného a IRA žiarenia na tepelné poškodenie očí v závislosti od vlnovej dĺžky (tabuľka 1.3) [bezrozmerná];

LR

efektívna žiara (tepelné poškodenie): vypočítaná žiara, spektrálne vážená pomocou R (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter na steradián [W m- 2 sr –1];

B (λ)

spektrálna váhová funkcia, ktorá zohľadňuje závislosť fotochemického poškodenia očí od vlnovej dĺžky žiarenia modrého svetla (tabuľka 1.3) [bezrozmerná];

LB

efektívna žiara (modré svetlo): vypočítaná žiara, spektrálne vážená pomocou B (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter na steradián [W m- 2 sr –1];

EB

efektívna ožiarenosť (modré svetlo): vypočítaná ožiarenosť, spektrálne vážená pomocou B (λ), vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2];

EIR

celková ožiarenosť (tepelné poškodenie): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu infračervených vlnových dĺžok 780 až 3 000 nm, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2];

Eskin

celková ožiarenosť (viditeľné, IRA a IRB): vypočítaná ožiarenosť v rozsahu viditeľných a infračervených vlnových dĺžok 380 až 3 000 nm, vyjadrená vo wattoch na štvorcový meter [W m-2];

Hskin

dávka ožiarenia, integrál v čase a vlnovej dĺžke alebo súčet ožiarenosti v rozsahu viditeľných a infračervených vlnových dĺžok 380 až 3 000 nm, vyjadrená v jouloch na štvorcový meter (J m-2);

α

zorný uhol: uhol, pod ktorým vidieť zjavný zdroj vnímaný z bodu v priestore, vyjadrený v miliradiánoch (mrad). Zjavný zdroj je skutočný alebo virtuálny predmet, ktorý vytvára najmenší možný obraz na sietnici.

Tabuľka 1.1:

Limitné hodnoty expozície pre nekoherentné optické žiarenie

| Index | Vlnová dĺžka nm | Limitné hodnoty expozície | Jednotky | Poznámka | Časť tela | Riziko |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | 180 – 400
  (UVA, UVB a UVC) | Heff = 30
  Denná hodnota 8 hodín | [J m-2] | | očná | rohovka
  spojivka
  šošovkakoža |

Index

Vlnová dĺžka nm

Limitné hodnoty expozície

Jednotky

Poznámka

Časť tela

Riziko

a)

180 – 400

(UVA, UVB a UVC)

Heff = 30

Denná hodnota 8 hodín

[J m-2]

očná

rohovka

spojivka

šošovkakoža

photokeratitis

conjunctivitis

cataractogenesis

erythema

elastosis

rakovina kože

b)

315 – 400

(UVA)

HUVA = 104

Denná hodnota 8 hodín

[J m-2]

| očná | šošovka |
| --- | --- |

očná

šošovka

cataractogenesis

c)

300 – 700

(Modré svetlo)

pozri poznámku 1

Formula

LB: [W m-2 sr-1]

t: [sekundy]

pre α ≥ 11 mrad

| očná | sietnica |
| --- | --- |

očná

sietnica

photoretinitis

for t ≤ 10 000 s

d)

300 – 700

(Modré svetlo)

pozri poznámku 1

LB = 100

pre t ≤ 10 000 s

[W m-2 sr-1]

e)

300 – 700

(Modré svetlo)

pozri poznámku 1

Formula

EB: [W m-2]

t: [sekundy]

pre α ≥ 11 mrad

pozri poznámku 2

pre t ≤ 10 000 s

f)

300 – 700

(Modré svetlo)

pozri poznámku 1

EB = 0,01

t >10 000 s

[W m-2]

g)

380 – 1400

(Viditeľné a IRA)

Formula

[W m-2 sr-1]

Cα = 1,7 pre

α ≤ 1,7 mrad

Cα = α pre

1,7 ≤ α ≤ 100 mrad

Cα = 100 pre

α > 100 mrad

λ1= 380; λ2= 1 400

| očná | sietnica |
| --- | --- |

očná

sietnica

popálenie očnej sietnice

pre t >10 s

h)

380 – 1400

(Viditeľné a IRA)

Formula

LR: [W m-2 sr-1]

t: [sekundy]

pre 10 μs ≤ t ≤ 10 s

i)

380 – 1400

(Viditeľné a IRA)

Formula

[Wm-2 sr-1]

pre t <10 μs

j)

780 – 1 400

(IRA)

Formula

[W m-2 sr-1]

Cα = 11 pre

α ≤ 11 mrad

Cα = α pre

11≤ α ≤ 100 mrad

Cα = 100 pre

α > 100 mrad

(meracie pole pohľadu: 11 mrad)

λ1= 780; λ2= 1 400

| očná | sietnica |
| --- | --- |

očná

sietnica

popálenie očnej sietnice

pre t > 10 s

k)

780 – 1 400

(IRA)

Formula

LR: [W m-2 sr-1]

t: [sekundy]

pre 10 μs ≤ t ≤ 10 s

l)

780 – 1 400

(IRA)

Formula

[W m-2 sr-1]

pre t < 10 μs

m)

780 – 3 000

(IRA a IRB)

EIR = 18 000 t-0,75

pre t ≤ 1 000 s

E: [W m-2]

t: [sekundy]

| očná | rohovka
  šošovka |
| --- | --- |

očná

rohovka

šošovka

popálenie sietnice

cataractogenesis

n)

780 – 3 000

(IRA a IRB)

EIR = 100

pre t > 1 000 s

[W m-2]

o)

380 – 3 000

(Viditeľné, IRA a IRB)

Hskin = 20 000 t0,25

pre t > 10 s

H: [J m-2]

t: [sekundy]

koža

popálenie

Poznámka 1: Rozsah 300 až 700 nm zahŕňa časť UVB, celé UVA a väčšinu viditeľného žiarenia; avšak súvisiace riziko sa obyčajne nazýva riziko „modrého svetla“. Presne povedané modré svetlo zahŕňa len interval približne 400 až 490 nm.

Poznámka 2: V prípade pevného zafixovania veľmi malých zdrojov so zorným uhlom < 1 mrad môže sa LB zmeniť na EB. Toto obyčajne platí len pre prístroje na meranie zraku alebo stabilizované oko počas anestézie. Maximálny „čas tupého pohľadu“ sa určí: tmax = 100/EB, kde EB je vyjadrená v W m-2. V dôsledku pohybov oka počas normálneho videnia toto nepresiahne 100 s.

Tabuľka 1.2:

S (λ) [bezrozmerná], 180 nm až 400 nm

| λ v nm | S (λ) |
| --- | --- |
| 180 | 0,0120 |
| 181 | 0,0126 |
| 182 | 0,0132 |
| 183 | 0,0138 |
| 184 | 0,0144 |
| 185 | 0,0151 |
| 186 | 0,0158 |
| 187 | 0,0166 |
| 188 | 0,0173 |
| 189 | 0,0181 |
| 190 | 0,0190 |
| 191 | 0,0199 |
| 192 | 0,0208 |
| 193 | 0,0218 |
| 194 | 0,0228 |
| 195 | 0,0239 |
| 196 | 0,0250 |
| 197 | 0,0262 |
| 198 | 0,0274 |
| 199 | 0,0287 |
| 200 | 0,0300 |
| 201 | 0,0334 |
| 202 | 0,0371 |
| 203 | 0,0412 |
| 204 | 0,0459 |
| 205 | 0,0510 |
| 206 | 0,0551 |
| 207 | 0,0595 |
| 208 | 0,0643 |
| 209 | 0,0694 |
| 210 | 0,0750 |
| 211 | 0,0786 |
| 212 | 0,0824 |
| 213 | 0,0864 |
| 214 | 0,0906 |
| 215 | 0,0950 |
| 216 | 0,0995 |
| 217 | 0,1043 |
| 218 | 0,1093 |
| 219 | 0,1145 |
| 220 | 0,1200 |
| 221 | 0,1257 |
| 222 | 0,1316 |
| 223 | 0,1378 |
| 224 | 0,1444 |
| 225 | 0,1500 |
| 226 | 0,1583 |
| 227 | 0,1658 |
| 228 | 0,1737 |
| 229 | 0,1819 |
| 230 | 0,1900 |
| 231 | 0,1995 |
| 232 | 0,2089 |
| 233 | 0,2188 |
| 234 | 0,2292 |
| 235 | 0,2400 |
| 236 | 0,2510 |
| 237 | 0,2624 |
| 238 | 0,2744 |
| 239 | 0,2869 |
| 240 | 0,3000 |
| 241 | 0,3111 |
| 242 | 0,3227 |
| 243 | 0,3347 |
| 244 | 0,3471 |
| 245 | 0,3600 |
| 246 | 0,3730 |
| 247 | 0,3865 |
| 248 | 0,4005 |
| 249 | 0,4150 |
| 250 | 0,4300 |
| 251 | 0,4465 |
| 252 | 0,4637 |
| 253 | 0,4815 |
| 254 | 0,5000 |
| 255 | 0,5200 |
| 256 | 0,5437 |
| 257 | 0,5685 |
| 258 | 0,5945 |
| 259 | 0,6216 |
| 260 | 0,6500 |
| 261 | 0,6792 |
| 262 | 0,7098 |
| 263 | 0,7417 |
| 264 | 0,7751 |
| 265 | 0,8100 |
| 266 | 0,8449 |
| 267 | 0,8812 |
| 268 | 0,9192 |
| 269 | 0,9587 |
| 270 | 1,0000 |
| 271 | 0,9919 |
| 272 | 0,9838 |
| 273 | 0,9758 |
| 274 | 0,9679 |
| 275 | 0,9600 |
| 276 | 0,9434 |
| 277 | 0,9272 |
| 278 | 0,9112 |
| 279 | 0,8954 |
| 280 | 0,8800 |
| 281 | 0,8568 |
| 282 | 0,8342 |
| 283 | 0,8122 |
| 284 | 0,7908 |
| 285 | 0,7700 |
| 286 | 0,7420 |
| 287 | 0,7151 |
| 288 | 0,6891 |
| 289 | 0,6641 |
| 290 | 0,6400 |
| 291 | 0,6186 |
| 292 | 0,5980 |
| 293 | 0,5780 |
| 294 | 0,5587 |
| 295 | 0,5400 |
| 296 | 0,4984 |
| 297 | 0,4600 |
| 298 | 0,3989 |
| 299 | 0,3459 |
| 300 | 0,3000 |
| 301 | 0,2210 |
| 302 | 0,1629 |
| 303 | 0,1200 |
| 304 | 0,0849 |
| 305 | 0,0600 |
| 306 | 0,0454 |
| 307 | 0,0344 |
| 308 | 0,0260 |
| 309 | 0,0197 |
| 310 | 0,0150 |
| 311 | 0,0111 |
| 312 | 0,0081 |
| 313 | 0,0060 |
| 314 | 0,0042 |
| 315 | 0,0030 |
| 316 | 0,0024 |
| 317 | 0,0020 |
| 318 | 0,0016 |
| 319 | 0,0012 |
| 320 | 0,0010 |
| 321 | 0,000819 |
| 322 | 0,000670 |
| 323 | 0,000540 |
| 324 | 0,000520 |
| 325 | 0,000500 |
| 326 | 0,000479 |
| 327 | 0,000459 |
| 328 | 0,000440 |
| 329 | 0,000425 |
| 330 | 0,000410 |
| 331 | 0,000396 |
| 332 | 0,000383 |
| 333 | 0,000370 |
| 334 | 0,000355 |
| 335 | 0,000340 |
| 336 | 0,000327 |
| 337 | 0,000315 |
| 338 | 0,000303 |
| 339 | 0,000291 |
| 340 | 0,000280 |
| 341 | 0,000271 |
| 342 | 0,000263 |
| 343 | 0,000255 |
| 344 | 0,000248 |
| 345 | 0,000240 |
| 346 | 0,000231 |
| 347 | 0,000223 |
| 348 | 0,000215 |
| 349 | 0,000207 |
| 350 | 0,000200 |
| 351 | 0,000191 |
| 352 | 0,000183 |
| 353 | 0,000175 |
| 354 | 0,000167 |
| 355 | 0,000160 |
| 356 | 0,000153 |
| 357 | 0,000147 |
| 358 | 0,000141 |
| 359 | 0,000136 |
| 360 | 0,000130 |
| 361 | 0,000126 |
| 362 | 0,000122 |
| 363 | 0,000118 |
| 364 | 0,000114 |
| 365 | 0,000110 |
| 366 | 0,000106 |
| 367 | 0,000103 |
| 368 | 0,000099 |
| 369 | 0,000096 |
| 370 | 0,000093 |
| 371 | 0,000090 |
| 372 | 0,000086 |
| 373 | 0,000083 |
| 374 | 0,000080 |
| 375 | 0,000077 |
| 376 | 0,000074 |
| 377 | 0,000072 |
| 378 | 0,000069 |
| 379 | 0,000066 |
| 380 | 0,000064 |
| 381 | 0,000062 |
| 382 | 0,000059 |
| 383 | 0,000057 |
| 384 | 0,000055 |
| 385 | 0,000053 |
| 386 | 0,000051 |
| 387 | 0,000049 |
| 388 | 0,000047 |
| 389 | 0,000046 |
| 390 | 0,000044 |
| 391 | 0,000042 |
| 392 | 0,000041 |
| 393 | 0,000039 |
| 394 | 0,000037 |
| 395 | 0,000036 |
| 396 | 0,000035 |
| 397 | 0,000033 |
| 398 | 0,000032 |
| 399 | 0,000031 |
| 400 | 0,000030 |

λ v nm

S (λ)

180

0,0120

181

0,0126

182

0,0132

183

0,0138

184

0,0144

185

0,0151

186

0,0158

187

0,0166

188

0,0173

189

0,0181

190

0,0190

191

0,0199

192

0,0208

193

0,0218

194

0,0228

195

0,0239

196

0,0250

197

0,0262

198

0,0274

199

0,0287

200

0,0300

201

0,0334

202

0,0371

203

0,0412

204

0,0459

205

0,0510

206

0,0551

207

0,0595

208

0,0643

209

0,0694

210

0,0750

211

0,0786

212

0,0824

213

0,0864

214

0,0906

215

0,0950

216

0,0995

217

0,1043

218

0,1093

219

0,1145

220

0,1200

221

0,1257

222

0,1316

223

0,1378

224

0,1444

225

0,1500

226

0,1583

227

0,1658

228

0,1737

229

0,1819

230

0,1900

231

0,1995

232

0,2089

233

0,2188

234

0,2292

235

0,2400

236

0,2510

237

0,2624

238

0,2744

239

0,2869

240

0,3000

241

0,3111

242

0,3227

243

0,3347

244

0,3471

245

0,3600

246

0,3730

247

0,3865

248

0,4005

249

0,4150

250

0,4300

251

0,4465

252

0,4637

253

0,4815

254

0,5000

255

0,5200

256

0,5437

257

0,5685

258

0,5945

259

0,6216

260

0,6500

261

0,6792

262

0,7098

263

0,7417

264

0,7751

265

0,8100

266

0,8449

267

0,8812

268

0,9192

269

0,9587

270

1,0000

271

0,9919

272

0,9838

273

0,9758

274

0,9679

275

0,9600

276

0,9434

277

0,9272

278

0,9112

279

0,8954

280

0,8800

281

0,8568

282

0,8342

283

0,8122

284

0,7908

285

0,7700

286

0,7420

287

0,7151

288

0,6891

289

0,6641

290

0,6400

291

0,6186

292

0,5980

293

0,5780

294

0,5587

295

0,5400

296

0,4984

297

0,4600

298

0,3989

299

0,3459

300

0,3000

301

0,2210

302

0,1629

303

0,1200

304

0,0849

305

0,0600

306

0,0454

307

0,0344

308

0,0260

309

0,0197

310

0,0150

311

0,0111

312

0,0081

313

0,0060

314

0,0042

315

0,0030

316

0,0024

317

0,0020

318

0,0016

319

0,0012

320

0,0010

321

0,000819

322

0,000670

323

0,000540

324

0,000520

325

0,000500

326

0,000479

327

0,000459

328

0,000440

329

0,000425

330

0,000410

331

0,000396

332

0,000383

333

0,000370

334

0,000355

335

0,000340

336

0,000327

337

0,000315

338

0,000303

339

0,000291

340

0,000280

341

0,000271

342

0,000263

343

0,000255

344

0,000248

345

0,000240

346

0,000231

347

0,000223

348

0,000215

349

0,000207

350

0,000200

351

0,000191

352

0,000183

353

0,000175

354

0,000167

355

0,000160

356

0,000153

357

0,000147

358

0,000141

359

0,000136

360

0,000130

361

0,000126

362

0,000122

363

0,000118

364

0,000114

365

0,000110

366

0,000106

367

0,000103

368

0,000099

369

0,000096

370

0,000093

371

0,000090

372

0,000086

373

0,000083

374

0,000080

375

0,000077

376

0,000074

377

0,000072

378

0,000069

379

0,000066

380

0,000064

381

0,000062

382

0,000059

383

0,000057

384

0,000055

385

0,000053

386

0,000051

387

0,000049

388

0,000047

389

0,000046

390

0,000044

391

0,000042

392

0,000041

393

0,000039

394

0,000037

395

0,000036

396

0,000035

397

0,000033

398

0,000032

399

0,000031

400

0,000030

Tabuľka 1.3:

B (λ), R (λ) [bezrozmerná], 380 nm až 1 400 nm

| λ v nm | B (λ) | R (λ) |
| --- | --- | --- |
| 300 ≤ λ < 380 | 0,01 | — |
| 380 | 0,01 | 0,1 |
| 385 | 0,013 | 0,13 |
| 390 | 0,025 | 0,25 |
| 395 | 0,05 | 0,5 |
| 400 | 0,1 | 1 |
| 405 | 0,2 | 2 |
| 410 | 0,4 | 4 |
| 415 | 0,8 | 8 |
| 420 | 0,9 | 9 |
| 425 | 0,95 | 9,5 |
| 430 | 0,98 | 9,8 |
| 435 | 1 | 10 |
| 440 | 1 | 10 |
| 445 | 0,97 | 9,7 |
| 450 | 0,94 | 9,4 |
| 455 | 0,9 | 9 |
| 460 | 0,8 | 8 |
| 465 | 0,7 | 7 |
| 470 | 0,62 | 6,2 |
| 475 | 0,55 | 5,5 |
| 480 | 0,45 | 4,5 |
| 485 | 0,32 | 3,2 |
| 490 | 0,22 | 2,2 |
| 495 | 0,16 | 1,6 |
| 500 | 0,1 | 1 |
| 500 < λ ≤ 600 | 100,02·(450 - λ) | 1 |
| 600 < λ ≤ 700 | 0,001 | 1 |
| 700 < λ ≤ 1 050 | — | 100,002·(700 - λ) |
| 1 050 < λ ≤ 1 150 | — | 0,2 |
| 1 150 < λ ≤ 1 200 | — | 0,2 · 100,02·(1 150 - λ) |
| 1 200 < λ ≤ 1 400 | — | 0,02 |

λ v nm

B (λ)

R (λ)

300 ≤ λ < 380

0,01

—

380

0,01

0,1

385

0,013

0,13

390

0,025

0,25

395

0,05

0,5

400

0,1

1

405

0,2

2

410

0,4

4

415

0,8

8

420

0,9

9

425

0,95

9,5

430

0,98

9,8

435

1

10

440

1

10

445

0,97

9,7

450

0,94

9,4

455

0,9

9

460

0,8

8

465

0,7

7

470

0,62

6,2

475

0,55

5,5

480

0,45

4,5

485

0,32

3,2

490

0,22

2,2

495

0,16

1,6

500

0,1

1

500 < λ ≤ 600

100,02·(450 - λ)

1

600 < λ ≤ 700

0,001

1

700 < λ ≤ 1 050

—

100,002·(700 - λ)

1 050 < λ ≤ 1 150

—

0,2

1 150 < λ ≤ 1 200

—

0,2 · 100,02·(1 150 - λ)

1 200 < λ ≤ 1 400

—

0,02

---

PRÍLOHA II

OPTICKÉ ŽIARENIE LASEROV

Biofyzikálne významné hodnoty expozície optickému žiareniu možno stanoviť pomocou nasledujúcich vzorcov. Výber vzorcov, ktoré sa majú použiť, závisí od vlnovej dĺžky a trvania žiarenia vyžiareného zdrojom a výsledky by sa mali porovnať so zodpovedajúcimi limitnými hodnotami expozície, ktoré sú uvedené v tabuľkách 2.2 – 2.4. Danému zdroju optického žiarenia lasera môže zodpovedať viac hodnôt expozície a príslušných limitných hodnôt expozície.

Koeficienty použité na výpočty v rámci tabuliek 2.2 – 2.4 sú uvedené v tabuľke 2.5 a korekcie na opakovanú expozíciu sú uvedené v tabuľke 2.6.

Formula

Formula

Poznámky:

| dP | výkon vyjadrený vo wattoch [W]; |
| --- | --- |
| dA | plocha vyjadrená v štvorcových metroch [m2]; |
| E (t), E | ožiarenosť alebo hustota žiarivého toku: žiarivý tok na jednotku plochy, obyčajne vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter [W m-2]; hodnoty E(t), E pochádzajú z meraní alebo ich môže poskytnúť výrobca zariadenia; |
| H | dávka ožiarenia, integrál ožiarenosti v čase, vyjadrený v jouloch na štvorcový meter [J m-2]; |
| t | čas expozície, vyjadrený v sekundách [s]; |
| λ | vlnová dĺžka, vyjadrená v nanometroch [nm]; |
| γ | hraničný priestorový uhol meraného zorného poľa, vyjadrený v miliradiánoch [mrad]; |
| γm | merané zorné pole, vyjadrené v miliradiánoch [mrad]; |
| α | zorný uhol zdroja, vyjadrený v miliradiánoch [mrad];

  limitujúca apertúra: plocha kruhu, v ktorom sa priemeruje ožiarenosť a dávka ožiarenia; |
| G | integrovaná žiara: časový integrál žiary v čase za daný čas expozície, vyjadrený ako žiarivá energia na jednotku plochy žiariaceho povrchu na jednotku priestorového uhla vyžarovania v jouloch na štvorcový meter na steradián [J m-2 sr -1]. |

dP

výkon vyjadrený vo wattoch [W];

dA

plocha vyjadrená v štvorcových metroch [m2];

E (t), E

ožiarenosť alebo hustota žiarivého toku: žiarivý tok na jednotku plochy, obyčajne vyjadrený vo wattoch na štvorcový meter [W m-2]; hodnoty E(t), E pochádzajú z meraní alebo ich môže poskytnúť výrobca zariadenia;

H

dávka ožiarenia, integrál ožiarenosti v čase, vyjadrený v jouloch na štvorcový meter [J m-2];

t

čas expozície, vyjadrený v sekundách [s];

λ

vlnová dĺžka, vyjadrená v nanometroch [nm];

γ

hraničný priestorový uhol meraného zorného poľa, vyjadrený v miliradiánoch [mrad];

γm

merané zorné pole, vyjadrené v miliradiánoch [mrad];

α

zorný uhol zdroja, vyjadrený v miliradiánoch [mrad];

limitujúca apertúra: plocha kruhu, v ktorom sa priemeruje ožiarenosť a dávka ožiarenia;

G

integrovaná žiara: časový integrál žiary v čase za daný čas expozície, vyjadrený ako žiarivá energia na jednotku plochy žiariaceho povrchu na jednotku priestorového uhla vyžarovania v jouloch na štvorcový meter na steradián [J m-2 sr -1].

Tabuľka 2.1:

Riziká zo žiarenia

| Vlnová dĺžka [nm]
  λ | Rozsah žiarenia | Postihnutý orgán | Riziko | Tabuľka limitných hodnôt expozície |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 180 až 400 | UV | oko | fotochemické poškodenie a tepelné poškodenie | 2.2, 2.3 |
| 180 až 400 | UV | koža | erytém | 2.4 |
| 400 až 700 | viditeľné | oko | poškodenie sietnice | 2.2 |
| 400 až 600 | viditeľné | oko | fotochemické poškodenie | 2.3 |
| 400 až 700 | viditeľné | koža | tepelné poškodenie | 2.4 |
| 700 až 1 400 | IRA | oko | tepelné poškodenie | 2.2, 2.3 |
| 700 až 1 400 | IRA | koža | tepelné poškodenie | 2.4 |
| 1 400 až 2 600 | IRB | oko | tepelné poškodenie | 2.2 |
| 2 600 až 106 | IRC | oko | tepelné poškodenie | 2.2 |
| 1 400 až 106 | IRB, IRC | oko | tepelné poškodenie | 2.3 |
| 1 400 až 106 | IRB, IRC | koža | tepelné poškodenie | 2.4 |

Vlnová dĺžka [nm]

λ

Rozsah žiarenia

Postihnutý orgán

Riziko

Tabuľka limitných hodnôt expozície

180 až 400

UV

oko

fotochemické poškodenie a tepelné poškodenie

2.2, 2.3

180 až 400

UV

koža

erytém

2.4

400 až 700

viditeľné

oko

poškodenie sietnice

2.2

400 až 600

viditeľné

oko

fotochemické poškodenie

2.3

400 až 700

viditeľné

koža

tepelné poškodenie

2.4

700 až 1 400

IRA

oko

tepelné poškodenie

2.2, 2.3

700 až 1 400

IRA

koža

tepelné poškodenie

2.4

1 400 až 2 600

IRB

oko

tepelné poškodenie

2.2

2 600 až 106

IRC

oko

tepelné poškodenie

2.2

1 400 až 106

IRB, IRC

oko

tepelné poškodenie

2.3

1 400 až 106

IRB, IRC

koža

tepelné poškodenie

2.4

Tabuľka 2.2

Limitné hodnoty expozície oka laseru - Krátky čas expozície < 10 s

| Vlnová dĺžka (1) [nm] | Apertúra | Čas expozície [s] |
| --- | --- | --- |
| 10-13 – 10-11 | 10-11 – 10-9 | 10-9 – 10-7 | 10-7 – 1,8 · 10-5 | 1,8 · 10-5 – 5 · 10-5 | 5 · 10-5 – 10-3 | 10-3 – 101 |
| UVC | 180-280 | 1 mm pre t<0,3 s; 1,5 · t0,375 pre 0,3<t<10 s | E = 3 · 1010 · [W m-2] (3) | H = 30 [J m-2] |
| UVB | 280-302 |
| 303 | H = 40 [J m-2] | if t < 2,6 · 10-9 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 304 | H = 60 [J m-2] | ak t < 1,3 · 10-8 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 305 | H = 100 [J m-2] | ak t < 1,0 · 10-7 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 306 | H = 160 [J m-2] | ak t < 6,7 · 10-7 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 307 | H = 250 [J m-2] | ak t < 4,0 · 10-6 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 308 | H = 400 [J m-2] | ak t < 2,6 · 10-5 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 309 | H = 630 [J m-2] | ak t < 1,6 · 10-4 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 310 | H = 103 [J m-2] | ak t < 1,0 · 10-3 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 311 | H = 1,6·103 [J m-2] | ak t < 6,7 · 10-3 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 312 | H = 2,5·103 [J m-2] | ak t < 4,0 · 10-2 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| 313 | H = 4,0·103 [J m-2] | ak t < 2,6 · 10-1 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) |
| 314 | H = 6,3·103 [J m-2] | ak t < 1,6 · 100potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4) |
| UVA | 315-400 | H = 5,6 ·103 t0,25 [J m-2] |
| (Viditeľné a IRA) | 400-700 | 7 mm | H = 1,5·10-4CE [Jm-2] | H = 2,7·104 t0,75 CE [Jm-2] | H = 5·10-3 CE [Jm-2] | H = 18 · t0,75 CE [Jm-2] |
| 700-1 050 | H = 1,5·10-4 CA CE [Jm-2] | H=2,7·104 t0,75 CA CE [Jm-2] | H = 5·10-3 CA CE [Jm-2] | H = 18 · t0,75 CA CE [Jm-2] |
| 1 050-1 400 | H = 1,5·10-3 CC CE [Jm-2] | H =2,7·105 t0,75 CC CE [Jm-2] | H = 5·10-2 CC CE [Jm-2] | H = 90 · t0,75 CC CE [Jm-2] |
| IRB & IRC | 1 400-1 500 | (2) | E = 1012 [W m-2] (3) | H = 103 [Jm-2] | H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |
| 1 500-1 800 | E = 1013 [W m-2] (3) | H = 104 [Jm-2] |
| 1 800-2 600 | E = 1012 [W m-2] (3) | H = 103 [Jm-2] | H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |
| 2 600-106 | E = 1011 [W m-2] (3) | H=100 [Jm-2] | H = 5,6·103 · t0,25 [Jm-2] |

Vlnová dĺžka (1) [nm]

Apertúra

Čas expozície [s]

10-13 – 10-11

10-11 – 10-9

10-9 – 10-7

10-7 – 1,8 · 10-5

1,8 · 10-5 – 5 · 10-5

5 · 10-5 – 10-3

10-3 – 101

UVC

180-280

1 mm pre t<0,3 s; 1,5 · t0,375 pre 0,3<t<10 s

E = 3 · 1010 · [W m-2] (3)

H = 30 [J m-2]

UVB

280-302

303

H = 40 [J m-2]

if t < 2,6 · 10-9 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

304

H = 60 [J m-2]

ak t < 1,3 · 10-8 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

305

H = 100 [J m-2]

ak t < 1,0 · 10-7 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

306

H = 160 [J m-2]

ak t < 6,7 · 10-7 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

307

H = 250 [J m-2]

ak t < 4,0 · 10-6 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

308

H = 400 [J m-2]

ak t < 2,6 · 10-5 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

309

H = 630 [J m-2]

ak t < 1,6 · 10-4 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

310

H = 103 [J m-2]

ak t < 1,0 · 10-3 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

311

H = 1,6·103 [J m-2]

ak t < 6,7 · 10-3 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

312

H = 2,5·103 [J m-2]

ak t < 4,0 · 10-2 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

313

H = 4,0·103 [J m-2]

ak t < 2,6 · 10-1 potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4)

314

H = 6,3·103 [J m-2]

ak t < 1,6 · 100potom H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] (4)

UVA

315-400

H = 5,6 ·103 t0,25 [J m-2]

(Viditeľné a IRA)

400-700

7 mm

H = 1,5·10-4CE [Jm-2]

H = 2,7·104 t0,75 CE [Jm-2]

H = 5·10-3 CE [Jm-2]

H = 18 · t0,75 CE [Jm-2]

700-1 050

H = 1,5·10-4 CA CE [Jm-2]

H=2,7·104 t0,75 CA CE [Jm-2]

H = 5·10-3 CA CE [Jm-2]

H = 18 · t0,75 CA CE [Jm-2]

1 050-1 400

H = 1,5·10-3 CC CE [Jm-2]

H =2,7·105 t0,75 CC CE [Jm-2]

H = 5·10-2 CC CE [Jm-2]

H = 90 · t0,75 CC CE [Jm-2]

IRB & IRC

1 400-1 500

(2)

E = 1012 [W m-2] (3)

H = 103 [Jm-2]

H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

1 500-1 800

E = 1013 [W m-2] (3)

H = 104 [Jm-2]

1 800-2 600

E = 1012 [W m-2] (3)

H = 103 [Jm-2]

H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

2 600-106

E = 1011 [W m-2] (3)

H=100 [Jm-2]

H = 5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

Tabuľka 2.3

Limitné hodnoty expozície oka laseru - Dlhý čas expozície ≥ 10 s

| Vlnová dĺžka (5) [nm] | Apertúra | Čas expozície [s] |
| --- | --- | --- |
| 101 – 102 | 102 – 104 | 104 – 3 · 104 |
| UVC | 180-280 | 3,5 mm | H = 30 [J m-2] |
| UVB | 280-302 |
| 303 | H = 40 [J m-2] |
| 304 | H = 60 [J m-2] |
| 305 | H = 100 [J m-2] |
| 306 | H = 160 [J m-2] |
| 307 | H = 250 [J m-2] |
| 308 | H = 400 [J m-2] |
| 309 | H = 630 [J m-2] |
| 310 | H = 1,0 103 [J m-2] |
| 311 | H = 1,6 103 [J m-2] |
| 312 | H = 2,5 103 [J m-2] |
| 313 | H = 4,0 103 [J m-2] |
| 314 | H = 6,3 103 [J m-2] |
| UVA | 315-400 | H = 104 [J m-2] |
| Viditeľné
  400 – 700 | 400 – 600
  Fotochemické (6)

  poškodenie sietnice | 7 mm | H = 100 CB [Jm-2]
  (γ = 11 mrad) (8) | E = 1CB [Wm-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad) (8) | E = 1CB [Wm-2]
  (γ = 110 mrad) (8) |
| 400 -700
  Tepelné (6)

  poškodenie sietnice | ak α < 1,5 mrad | potom E = 10 [W m-2] |
| ak α > 1,5 mrad a t ≤ T2 | potom H = 18 CE t0.75 [J m-2] |
| ak α > 1,5 mrad a t > T2 | potom E = 18 CE T2
  -0.25 [W m-2] |

Vlnová dĺžka (5) [nm]

Apertúra

Čas expozície [s]

101 – 102

102 – 104

104 – 3 · 104

UVC

180-280

3,5 mm

H = 30 [J m-2]

UVB

280-302

303

H = 40 [J m-2]

304

H = 60 [J m-2]

305

H = 100 [J m-2]

306

H = 160 [J m-2]

307

H = 250 [J m-2]

308

H = 400 [J m-2]

309

H = 630 [J m-2]

310

H = 1,0 103 [J m-2]

311

H = 1,6 103 [J m-2]

312

H = 2,5 103 [J m-2]

313

H = 4,0 103 [J m-2]

314

H = 6,3 103 [J m-2]

UVA

315-400

H = 104 [J m-2]

Viditeľné

400 – 700

400 – 600

Fotochemické (6)

poškodenie sietnice

7 mm

H = 100 CB [Jm-2]

(γ = 11 mrad) (8)

E = 1CB [Wm-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad) (8)

E = 1CB [Wm-2]

(γ = 110 mrad) (8)

400 -700

Tepelné (6)

poškodenie sietnice

ak α < 1,5 mrad

potom E = 10 [W m-2]

ak α > 1,5 mrad a t ≤ T2

potom H = 18 CE t0.75 [J m-2]

ak α > 1,5 mrad a t > T2

potom E = 18 CE T2
  -0.25 [W m-2]

IRA

700-1 400

7 mm

| ak α < 1,5 mrad | potom E = 10 CA CC [W m-2] |
| --- | --- |
| ak α > 1,5 mrad a t ≤ T2 | potom H = 18 CA CC CE t0,75 [J m-2] |
| ak α > 1,5 mrad a t > T2 | potom E = 18 CA CC CE T2
  -0,25 [W m-2] (nesmie prekročiť 1 000 W m-2) |

ak α < 1,5 mrad

potom E = 10 CA CC [W m-2]

ak α > 1,5 mrad a t ≤ T2

potom H = 18 CA CC CE t0,75 [J m-2]

ak α > 1,5 mrad a t > T2

potom E = 18 CA CC CE T2
  -0,25 [W m-2] (nesmie prekročiť 1 000 W m-2)

IRB a IRC

1 400-106

pozri (7)

E = 1 000 [Wm-2]

Tabuľka 2.4:

Limitné hodnoty expozície kože laseru

| Vlnová dĺžka (9) [nm] | Apertúra | Čas expozície [s] |
| --- | --- | --- |
| < 10-9 | 10-9 – 10-7 | 10-7 – 10-3 | 10-3 – 101 | 101 – 103 | 103 – 3 · 104 |
| UV
  (A, B, C) | 180-400 | 3,5 mm | E = 3 · 1010 [W m-2] | Rovnaké ako limity expozície oka |
| Viditeľné
  a IRA | 400-700 | 3,5 mm | E = 2 · 1011 [W m-2] | H = 200 CA

  [J m-2] | H = 1,1 · 104 CA t 0,25

  [J m-2] | E = 2 · 103 CA [W m-2] |
| 700-1 400 | E = 2 · 1011 CA [W m-2] |
| IRB a IRC | 1 400-1 500 | E = 1012 [W m-2] | Rovnaké ako limity expozície oka |
| 1 500-1 800 | E = 1013 [W m-2] |
| 1 800-2 600 | E = 1012 [W m-2] |
| 2 600-106 | E = 1011 [W m-2] |

Vlnová dĺžka (9) [nm]

Apertúra

Čas expozície [s]

< 10-9

10-9 – 10-7

10-7 – 10-3

10-3 – 101

101 – 103

103 – 3 · 104

UV

(A, B, C)

180-400

3,5 mm

E = 3 · 1010 [W m-2]

Rovnaké ako limity expozície oka

Viditeľné

a IRA

400-700

3,5 mm

E = 2 · 1011 [W m-2]

H = 200 CA

[J m-2]

H = 1,1 · 104 CA t 0,25

[J m-2]

E = 2 · 103 CA [W m-2]

700-1 400

E = 2 · 1011 CA [W m-2]

IRB a IRC

1 400-1 500

E = 1012 [W m-2]

Rovnaké ako limity expozície oka

1 500-1 800

E = 1013 [W m-2]

1 800-2 600

E = 1012 [W m-2]

2 600-106

E = 1011 [W m-2]

Tabuľka 2.5:

Použité opravné faktory a iné výpočtové parametre

| Parameter uvedený v ICNIRP | Platná spektrálna oblasť
  (nm) | Hodnota |
| --- | --- | --- |
| CA | λ < 700 | CA = 1,0 |
| 700-1 050 | CA = 100,002(λ — 700) |
| 1 050-1 400 | CA = 5,0 |
| CB | 400-450 | CB = 1,0 |
| 450-700 | CB = 100,02(λ — 450) |
| CC | 700-1 150 | CC = 1.0 |
| 1 150-1 200 | CC = 100,018(λ — 1150) |
| 1 200-1 400 | CC = 8,0 |
| T1 | λ < 450 | T1 = 10 s |
| 450-500 | T1 = 10 · [100,02 (
  λ
  — 450)] s |
| λ > 500 | T1 = 100 s |
| Parameter uvedený v ICNIRP | Platný pre biologický účinok | Hodnota |
| αmin | všetky tepelné účinky | αmin = 1,5 mrad |
| Parameter uvedený v ICNIRP | Platný uhlový rozsah
  (mrad) | Hodnota |
| CE | α < αmin | CE = 1,0 |
| αmin < α < 100 | CE = α/αmin |
| α > 100 | C E = α2 /(αmin · αmax ) mrad
  s αmax = 100 mrad |
| T2 | α < 1,5 | T2 = 10 s |
| 1,5 < α < 100 | T2 = 10 · [10(α — 1,5)/98,5] s |
| α > 100 | T2 = 100 s |
| Parameter uvedený v ICNIRP | Platný časový rozsah expozície
  (s) | Hodnota |
| γ | t ≤ 100 | γ = 11 [mrad] |
| 100 < t < 104 | γ = 1,1 t 0,
  5 [mrad] |
| t > 104 | γ = 110 [mrad] |

Parameter uvedený v ICNIRP

Platná spektrálna oblasť

(nm)

Hodnota

CA

λ < 700

CA = 1,0

700-1 050

CA = 100,002(λ — 700)

1 050-1 400

CA = 5,0

CB

400-450

CB = 1,0

450-700

CB = 100,02(λ — 450)

CC

700-1 150

CC = 1.0

1 150-1 200

CC = 100,018(λ — 1150)

1 200-1 400

CC = 8,0

T1

λ < 450

T1 = 10 s

450-500

T1 = 10 · [100,02 (
  λ
  — 450)] s

λ > 500

T1 = 100 s

Parameter uvedený v ICNIRP

Platný pre biologický účinok

Hodnota

αmin

všetky tepelné účinky

αmin = 1,5 mrad

Parameter uvedený v ICNIRP

Platný uhlový rozsah

(mrad)

Hodnota

CE

α < αmin

CE = 1,0

αmin < α < 100

CE = α/αmin

α > 100

C E = α2 /(αmin · αmax ) mrad

s αmax = 100 mrad

T2

α < 1,5

T2 = 10 s

1,5 < α < 100

T2 = 10 · [10(α — 1,5)/98,5] s

α > 100

T2 = 100 s

Parameter uvedený v ICNIRP

Platný časový rozsah expozície

(s)

Hodnota

γ

t ≤ 100

γ = 11 [mrad]

100 < t < 104

γ = 1,1 t 0,
  5 [mrad]

t > 104

γ = 110 [mrad]

Tabuľka 2.6:

Korekcia na opakované expozície

Každé z nasledujúcich troch všeobecných pravidiel by sa malo uplatňovať pri všetkých opakovaných expozíciách, ku ktorým dochádza pri opakovaných impulzoch alebo skenovacích laserových systémoch:

| 1. | Ožiarenie akýmkoľvek jedným impulzom v slede impulzov by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre jeden impulz s časom trvania takéhoto pulzu. |
| --- | --- |

1.

Ožiarenie akýmkoľvek jedným impulzom v slede impulzov by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre jeden impulz s časom trvania takéhoto pulzu.

| 2. | Ožiarenie akoukoľvek skupinou impulzov (alebo podskupinou súsledných impulzov) dodaných v čase t by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre čas t. |
| --- | --- |

2.

Ožiarenie akoukoľvek skupinou impulzov (alebo podskupinou súsledných impulzov) dodaných v čase t by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre čas t.

| 3. | Ožiarenie akýmkoľvek jedným impulzom v rámci skupiny impulzov by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre jeden impulz, vynásobenú faktorom kumulatívnej tepelnej korekcie Cp=N-0,25, ak N je počet impulzov. Toto pravidlo sa vzťahuje len na limity expozície na ochranu proti tepelnému poškodeniu, kde sa všetky impulzy dodané v menej ako Tmin považujú za jeden impulz. |
| --- | --- |

3.

Ožiarenie akýmkoľvek jedným impulzom v rámci skupiny impulzov by nemalo prekročiť limitnú hodnotu expozície pre jeden impulz, vynásobenú faktorom kumulatívnej tepelnej korekcie Cp=N-0,25, ak N je počet impulzov. Toto pravidlo sa vzťahuje len na limity expozície na ochranu proti tepelnému poškodeniu, kde sa všetky impulzy dodané v menej ako Tmin považujú za jeden impulz.

| Parameter | Platná vlnová dĺžka (nm) | Hodnota |
| --- | --- | --- |
| Tmin | 315 < λ ≤ 400 | Tmin = 10-9 s | (= 1 ns) |
| 400 < λ ≤ 1 050 | Tmin = 18 · 10-6 s | (= 18 μs) |
| 1 050 < λ ≤ 1 400 | Tmin = 50 · 10-6 s | (= 50 μs) |
| 1 400 < λ ≤ 1 500 | Tmin = 10-3 s | (= 1 ms) |
| 1 500 < λ ≤ 1 800 | Tmin = 10 s | |
| 1 800 < λ ≤ 2 600 | Tmin = 10-3 s | (= 1 ms) |
| 2 600 < λ ≤ 106 | Tmin = 10-7 s | (= 100 ns) |

Parameter

Platná vlnová dĺžka (nm)

Hodnota

Tmin

315 < λ ≤ 400

Tmin = 10-9 s

(= 1 ns)

400 < λ ≤ 1 050

Tmin = 18 · 10-6 s

(= 18 μs)

1 050 < λ ≤ 1 400

Tmin = 50 · 10-6 s

(= 50 μs)

1 400 < λ ≤ 1 500

Tmin = 10-3 s

(= 1 ms)

1 500 < λ ≤ 1 800

Tmin = 10 s

1 800 < λ ≤ 2 600

Tmin = 10-3 s

(= 1 ms)

2 600 < λ ≤ 106

Tmin = 10-7 s

(= 100 ns)

---

(1)  Ak je vlnová dĺžka lasera pokrytá dvoma limitmi, použije sa prísnejší.

(2)  Ak 1 400 ≤ λ < 105 nm: priemer apertúry = 1 mm pre t ≤ 0,3 s a 1,5 t0,375 mm pre 0,3 s < t < 10 s; ak 105 ≤ λ < 106 nm: priemer apertúry = 11 mm.

(3)  Pre nedostatok údajov o týchto dĺžkach impulzov ICNIRP odporúča použiť limity pre čas ožiarenosti pre 1 ns.

(4)  Tabuľka stanovuje hodnoty pre jednoduché laserové impulzy. V prípade viacerých laserových impulzov trvania laserových impulzov, ktoré patria do intervalu Tmin (uvedené v tabuľke 2.6), sa musia spočítať a výsledná hodnota času sa musí doplniť namiesto t vo vzorci: 5,6 · 103 t 0,25.

(5)  Ak je vlnová dĺžka laseru alebo iná charakteristika lasera pokrytá dvoma limitmi, použije sa prísnejší.

(6)  Pre malé zdroje, ktoré tvoria uhol 1,5 mrad alebo menej, sa dva limity E pre viditeľné žiarenie 400 až 600 nm redukujú na tepelné limity 10s ≤ t < T1 a fotochemické limity na dlhšie obdobie. K T1 a T2 pozri tabuľku 2.5. Limit pre fotochemické poškodenie sietnice sa môže tiež vyjadriť ako integrál žiarenia v čase G = 106 CB [J m-2 sr-1] pre t > 10 s až do t = 10 000 s a L = 100 CB [W m-2 sr-1] pre t > 10 000 s. Na meranie G a L sa musí ako priemerné zorné pole použiť γm. Oficiálna hranica medzi viditeľným a infračerveným žiarením je 780 nm, ako to vymedzila CIE. Stĺpec s menami pásiem vlnovej dĺžky slúži len na lepší prehľad pre používateľa. (Symbol G používa CEN; symbol Lt používa CIE; symbol LP používajú IEC a CENELEC.)

(7)  Pre vlnovú dĺžku 1 400 – 105 nm: priemer apertúry = 3,5 mm; pre vlnovú dĺžku 105 – 106 nm: priemer apertúry = 11 mm.

(8)  Pre meranie hodnoty expozície sa γ definuje takto: Ak α (zorný uhol zdroja) > γ (hraničný priestorový uhol, vyznačený v zátvorkách v príslušnom stĺpci), meracie zorné pole γm má mať danú hodnotu γ. (Ak sa použije väčšie meracie zorné pole, riziko by sa malo nadhodnotiť.)

Ak α < γ, meracie zorné pole γm musí byť dostatočne veľké, aby úplne zahrnulo zdroj, ale inak nie je obmedzené a môže byť väčšie ako γ.

(9)  Ak je vlnová dĺžka lasera alebo iná charakteristika lasera pokrytá dvoma limitmi, použije sa prísnejší.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Dňa 8. februára 1993 Komisia predložila Rade na základe článku 118a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva návrh smernice Rady o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov.

Týmto návrhom sa mala doplniť smernica 89/391/EHS objasnením spôsobu uplatňovania niektorých jej ustanovení v osobitnom prípade vystavenia fyzikálnym faktorom.

Európsky parlament a Hospodársky a sociálny výbor zaujali svoje stanoviská 20. apríla 1994, resp. 30. júna 1993. Európsky parlament potvrdil svoje prvé čítanie 16. septembra 1999 (1).

Komisia predložila zmenený a doplnený návrh 8. júla 1994.

Po nadobudnutí platnosti Amsterdamskej zmluvy sa právny základ zmenil z bývalého článku 118a na článok 137 ods. 2, ktorý ustanovuje spolurozhodovanie s Európskym parlamentom a konzultáciu s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov.

Výbor regiónov v liste z 13. januára 2000 uviedol, že nepredloží stanovisko k návrhu smernice.

Hlavným znakom návrhu bolo, že v jedinom nástroji kombinoval štyri druhy fyzikálnych faktorov (hluk, mechanické vibrácie, optické žiarenie a elektromagnetické polia), z ktorých každý by bol predmetom samostatnej prílohy.

Vzhľadom na veľmi odlišné vlastnosti týchto štyroch fyzikálnych faktorov sa v roku 1999 rozhodlo, že sa bude pokračovať formou samostatných smerníc. Smernice o vibráciách, hluku a elektromagnetických poliach už boli prijaté. Rada sa potom rozhodla koncentrovať na štvrtý a posledný faktor, optické žiarenie.

Rada prijala svoju spoločnú pozíciu 18. apríla 2005 v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy.

II.   CIEĽ

Po rozdelení pôvodného návrhu je cieľom návrhu smernice napomôcť zlepšenie ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami vyplývajúcimi z vystavenia optickému žiareniu.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecné poznámky

Podľa článku 137 ods. 1 zmluvy „Spoločenstvo podporuje a dopĺňa činnosti členských štátov v [...] zlepšovaní pracovného prostredia najmä s ohľadom na ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov;“ atď.

Článok 137 ods. 2 zmluvy ustanovuje, že Rada: „môže prijímať vo forme smerníc minimálne požiadavky na ich postupné uskutočňovanie so zreteľom na podmienky a technické predpisy prijímané v každom z členských štátov“.

Spoločná pozícia Rady je v oblasti, na ktorú sa vzťahuje, v súlade s cieľmi článku 137 ods. 2 zmluvy, pretože je určená na zavedenie minimálnych požiadaviek na ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami vyplývajúcimi z vystavenia optickému žiareniu.

Spoločná pozícia navyše rešpektuje ciele, ktoré predložila Komisia a podporil Parlament, i keď má z dôvodu rozdelenia pôvodného návrhu odlišnú štruktúru. Obsahuje niekoľko zo zmien a doplnení, ktoré prinieslo prvé čítanie návrhu Komisie v Parlamente.

2.   Štruktúra a kľúčové prvky

2.1.   Základná štruktúra

Základná štruktúra spoločnej pozície, napríklad zavedenie maximálnych prípustných dávok žiarenia, články o informovaní a odbornej príprave pracovníkov, ich poradenstve a spoluúčasti a rôzne ustanovenia, vo veľkej miere kopíruje ustanovenia smerníc o vibráciách, hluku a elektromagnetických poliach. Rovnako je aj v súlade so základnou štruktúrou zmeneného a doplneného návrhu Komisie.

Podľa článku 1 sa táto spoločná pozícia odvoláva na riziko pre zdravie a bezpečnosť pracovníkov v dôsledku nepriaznivých vplyvov vystavenia očí a pokožky optickému žiareniu. Nerobí sa žiadny rozdiel medzi dlhodobými a krátkodobými vplyvmi, keďže do rozsahu pôsobnosti smernice patria akútne i chronické nepriaznivé následky na zdravie. Odráža to napríklad skutočnosť, že nadmerné vystavenie ultrafialovému žiareniu môže mať dlhodobé následky, ako napríklad kožné melanómy.

2.2.   Maximálne prípustné dávky žiarenia

Spoločná pozícia je založená na zavedení maximálnych prípustných dávok žiarenia (MPDŽ), ktoré sú vymedzené v článku 2 a ustanovené v tabuľkách v prílohách podľa článku 3. Hodnoty týchto dávok v zásade vychádzajú z odporúčaní Medzinárodnej komisie pre ochranu pred neionizujúcim žiarením (ICNIRP). V oblastiach, kde ICNIRP nestanovila žiadne hodnoty, sa použili hodnoty stanovené Medzinárodnou elektrotechnickou komisiou (IEC). Tieto vedecky podložené usmernenia, ktoré sú konzervatívneho charakteru, slúžia na prevenciu akútnych a dlhodobých vplyvov na oči a kožu, ku ktorým môže dôjsť pri extrémne vysokých dávkach žiarenia. MPDŽ, stanovené v usmerneniach ICNIRP, sa zhodujú s hodnotami dávok, ktoré stanovili iné nezávislé vedecké poradné orgány pôsobiace v tejto oblasti, a to najmä Americká konferencia vládnych priemyselných hygienikov (ACGIH), Národný výbor pre rádiologickú ochranu Spojeného kráľovstva (NRPB) a Zdravotná rada Holandska (Gezondheidsraad).

MPDŽ pre nekoherentné žiarenie, odlišné od žiarenia z prirodzených zdrojov optického žiarenia, sú ustanovené v prílohe I a MPDŽ pre laserové žiarenie sú ustanovené v prílohe II.

Keďže sa v prípade vystavenia prirodzeným zdrojom optického žiarenia uplatňovanie MPDŽ a technických kontrol nepovažuje za vhodné, pri hodnotení a znižovaní rizika vyplývajúceho z vystavenia optickému žiareniu z prirodzených zdrojov (slnko, sopečná aktivita, prírodné požiare, blesky atď.) sú kľúčové preventívne opatrenia vrátane informovania a odbornej prípravy pracovníkov.

2.3.   Určenie miery vystavenia žiareniu a hodnotenie rizika

Kľúčovým prvkom spoločnej pozície sú ustanovenia o určení miery vystavenia žiareniu a hodnotení rizika v článku 4. Dôležitými prvkami hodnotenia rizika, ktorým musí zamestnávateľ venovať osobitnú pozornosť, sú medzi inými pracovníci z osobitne citlivých rizikových skupín a viaceré zdroje žiarenia (článok 4 ods. 4).

Článok 4 ods. 1 ustanovuje, že zamestnávateľ zhodnotí a v prípade potreby zmeria a/alebo vypočíta stupeň vystavenia optickému žiareniu. Článok obsahuje pokyny o metodike, ktorá sa má použiť: ak sú k dispozícii, tak normy a odporúčania IEC, CIE alebo CEN (2), a ak k dispozícii nie sú, mali by sa dodržiavať vnútroštátne alebo medzinárodné vedecky podložené usmernenia. Aby sa zabránilo zbytočnému opakovaniu, pri hodnotení sa môžu zohľadniť údaje poskytnuté výrobcami zariadenia, ak sa naň vzťahuje príslušná smernica Spoločenstva.

2.4.   Postup po určení istej miery rizika

Cieľom tejto spoločnej pozície je vylúčiť alebo minimalizovať riziko vyplývajúce z vystavenia optickému žiareniu. V článku 5 ods. 2 sú uvedení pracovníci vystavení umelým zdrojom optického žiarenia a v článku 5 ods. 3 sú pracovníci vystavení prirodzeným zdrojom optického žiarenia. V oboch prípadoch zamestnávateľ vytvára a vykonáva plán činnosti, ktorý obsahuje technické a/alebo organizačné opatrenia.

V prípade umelých zdrojov sú v článku 5 ods. 2 uvedené okrem iného ostatné pracovné postupy, výber zariadení, technické postupy znižovania či úprava a rozloženie pracovísk ako osobitné zložky takéhoto plánu činnosti. Článok 5 ods. 5 sa vracia k pojmu maximálne povolených dávok žiarenia a jednoznačne ustanovuje, že pracovníci nesmú byť vystavovaní dávkam vyšším, ako sú MPDŽ. Ak sa MPDŽ napriek tomu prekročia, zamestnávateľ musí podniknúť okamžité kroky zamerané na zníženie dávok žiarenia pod tieto hodnoty, určiť dôvody, pre ktoré boli maximálne prípustné dávky žiarenia prekročené, a príslušným spôsobom zmeniť a doplniť ochranné a preventívne opatrenia, aby zabránil opakovaniu takejto situácie.

Ďalšou povinnosťou, ktorá po určení istej miery rizika vzniká, je určenie dotknutých priestorov, ich vhodné označenie a obmedzenie prístupu k nim (článok 5 ods. 4).

Dodržiavanie maximálne prípustných dávok žiarenia pri umelých optických zdrojoch a systematický obozretný prístup k prirodzeným zdrojom by mali zabezpečiť vysoký stupeň ochrany pred akýmikoľvek nepriaznivými vplyvmi.

2.5.   Hlavné odlišnosti od zmeneného a doplneného návrhu Komisie

Hlavné rozdiely medzi spoločnou pozíciou a zmeneným a doplneným návrhom Komisie sa týkajú týchto oblastí:

| — | nová štruktúra z toho dôvodu, že optickému žiareniu je venovaná osobitná smernica, |
| --- | --- |

—

nová štruktúra z toho dôvodu, že optickému žiareniu je venovaná osobitná smernica,

| — | zmena štruktúry a vymedzenia maximálne prípustných dávok žiarenia vrátane zrušenia akčných hodnôt a hraničných dávok, |
| --- | --- |

—

zmena štruktúry a vymedzenia maximálne prípustných dávok žiarenia vrátane zrušenia akčných hodnôt a hraničných dávok,

| — | tabuľky a ustanovenia v prílohách, ktoré sa vo veľkej miere zhodujú s odporúčaniami ICNIRP, |
| --- | --- |

—

tabuľky a ustanovenia v prílohách, ktoré sa vo veľkej miere zhodujú s odporúčaniami ICNIRP,

| — | odkazy na normy, odporúčania a vedecky podložené usmernenia pre hodnotenie, meranie a výpočet stupňa vystavenia umelým zdrojom optického žiarenia v kontexte hodnotenia rizika, |
| --- | --- |

—

odkazy na normy, odporúčania a vedecky podložené usmernenia pre hodnotenie, meranie a výpočet stupňa vystavenia umelým zdrojom optického žiarenia v kontexte hodnotenia rizika,

| — | zrušenie požiadavky považovať isté činnosti za činnosti predstavujúce zvýšené riziko a hlásiť ich zodpovednému orgánu, |
| --- | --- |

—

zrušenie požiadavky považovať isté činnosti za činnosti predstavujúce zvýšené riziko a hlásiť ich zodpovednému orgánu,

| — | poskytovanie rovnakého stupňa ochrany pracovníkom pracujúcim vo vonkajších i vnútorných priestoroch. |
| --- | --- |

—

poskytovanie rovnakého stupňa ochrany pracovníkom pracujúcim vo vonkajších i vnútorných priestoroch.

3.   Zmeny a doplnenia európskeho parlamentu v prvom čítaní

Keďže táto spoločná pozícia sa vzťahuje iba na optické žiarenie, niektoré zo zmien a doplnení Európskeho parlamentu nepatria do tohto kontextu. Z toho dôvodu bolo pred prijatím spoločnej pozície potrebné vziať do úvahy iba tieto zmeny a doplnenia: 1, 4 – 21, 25, 27, 34 – 36.

3.1.   Zmeny a doplnenia Európskeho parlamentu prijaté Radou

Zmeny a doplnenia 1, 5, 9, 14, 16 a 25 boli začlenené do spoločnej pozície celé, ak aj nie doslovne, tak aspoň obsahovo.

Zmena a doplnenie 4 boli navyše sčasti prevzaté do článku 2 písm. e). Namiesto znenia zmeny a doplnenia 4 však Rada dala prednosť ustanoveniu, že dodržiavanie maximálne prípustných dávok žiarenia zabezpečí ochranu pracovníkov pred všetkými známymi nepriaznivými vplyvmi na zdravie.

Podstata zmeny a doplnenia 10 je zohľadnená v znení článku 5 ods. 6, i keď Rada nepovažovala za vhodné uvádzať ako výhradný cieľ preventívne opatrenia pre osobitne citlivé rizikové skupiny.

Podstata zmeny a doplnenia 12 bola začlenená do článku 5 ods. 1 spoločnej pozície, v ktorom sa teraz hovorí o vylúčení alebo minimalizovaní vystavenia žiareniu.

Zmena a doplnenie 13 boli sčasti začlenené do článku 5 ods. 5. Rada nepovažovala za potrebné uvádzať osobitne kolektívne opatrenia, pretože zamestnávateľ musí pri podnikaní krokov zameraných na zníženie miery vystavenia žiareniu pod maximálnu prípustnú dávku žiarenia brať do úvahy všetky možné preventívne opatrenia.

Podstata zmeny a doplnenia 17 bola začlenená do článku 4 ods. 4 písm. f), ktorý obsahuje zoznam rôznych možných nepriamych vplyvov vystavenia optickému žiareniu.

3.2.   Zmeny a doplnenia Európskeho parlamentu neprijaté Radou

Rada nepovažovala za účelné začleňovať do svojej spoločnej pozície zmeny a doplnenia 6, 7, 8, 11, 15, 18, 19, 20, 21, 27, 34, 35 a 36 z týchto dôvodov:

| — | Hraničná dávka či akčná hodnota, uvedené v zmenenom a doplnenom návrhu Komisie a v zmenách a doplneniach 6 a 7, neboli potrebné, pretože už samo dodržiavanie maximálne prípustných dávok žiarenia, ktoré odporúča ICNIRP, je zárukou zamedzenia známym nepriaznivým vplyvom. Máloktorá oblasť ochrany zdravia pracovníkov je tak podrobne preskúmaná ako optické žiarenie a v máloktorej inej oblasti panuje medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými poradnými orgánmi z oblasti zdravia taký široký súhlas so zreteľom na bezpečné dávky žiarenia. |
| --- | --- |

—

Hraničná dávka či akčná hodnota, uvedené v zmenenom a doplnenom návrhu Komisie a v zmenách a doplneniach 6 a 7, neboli potrebné, pretože už samo dodržiavanie maximálne prípustných dávok žiarenia, ktoré odporúča ICNIRP, je zárukou zamedzenia známym nepriaznivým vplyvom. Máloktorá oblasť ochrany zdravia pracovníkov je tak podrobne preskúmaná ako optické žiarenie a v máloktorej inej oblasti panuje medzi vnútroštátnymi a medzinárodnými poradnými orgánmi z oblasti zdravia taký široký súhlas so zreteľom na bezpečné dávky žiarenia.

| — | Zmena a doplnenie 8 neboli prijaté preto, lebo nie je potrebné samostatné vymedzenie „hodnotenia“ a postačujú ustanovenia o hodnotení v článku 4. |
| --- | --- |

—

Zmena a doplnenie 8 neboli prijaté preto, lebo nie je potrebné samostatné vymedzenie „hodnotenia“ a postačujú ustanovenia o hodnotení v článku 4.

| — | Zmena a doplnenie 11 neboli prijaté preto, lebo podľa článku 4 je potrebné hodnotiť stupeň rizika pre zdravie pracovníka, a nie stupeň vystavenia žiareniu. |
| --- | --- |

—

Zmena a doplnenie 11 neboli prijaté preto, lebo podľa článku 4 je potrebné hodnotiť stupeň rizika pre zdravie pracovníka, a nie stupeň vystavenia žiareniu.

| — | Zmena a doplnenie 15 o zdravotnom dozore neboli prijaté preto, lebo Rada dala namiesto nadmerne zaväzujúcej povinnosti pre pracovníkov prednosť všeobecnému odkazu na článok 14 rámcovej smernice 89/391/EHS. Článok 8 spoločnej pozície však obsahuje niekoľko ustanovení týkajúcich sa opatrení pre zdravotný dozor. |
| --- | --- |

—

Zmena a doplnenie 15 o zdravotnom dozore neboli prijaté preto, lebo Rada dala namiesto nadmerne zaväzujúcej povinnosti pre pracovníkov prednosť všeobecnému odkazu na článok 14 rámcovej smernice 89/391/EHS. Článok 8 spoločnej pozície však obsahuje niekoľko ustanovení týkajúcich sa opatrení pre zdravotný dozor.

| — | Zmeny a doplnenia 18, 19 a 20 boli nadbytočné, pretože spoločná pozícia neobsahuje osobitné ustanovenie o odchýlke ani výnimkách. |
| --- | --- |

—

Zmeny a doplnenia 18, 19 a 20 boli nadbytočné, pretože spoločná pozícia neobsahuje osobitné ustanovenie o odchýlke ani výnimkách.

| — | Rada považovala bežné ustanovenie v článku 11 o výbore, ktorý má pomáhať Komisii, za vhodné, a preto neprijala zmenu a doplnenie 21. |
| --- | --- |

—

Rada považovala bežné ustanovenie v článku 11 o výbore, ktorý má pomáhať Komisii, za vhodné, a preto neprijala zmenu a doplnenie 21.

| — | Zmena a doplnenie 27 boli nadbytočné, pretože spoločná pozícia neobsahuje osobitné ustanovenie o nebezpečných činnostiach. |
| --- | --- |

—

Zmena a doplnenie 27 boli nadbytočné, pretože spoločná pozícia neobsahuje osobitné ustanovenie o nebezpečných činnostiach.

| — | Zmeny a doplnenia 34, 35 a 36 neboli prijaté preto, lebo štruktúra príloh sa zmenila v súlade s odporúčaniami ICNIRP. |
| --- | --- |

—

Zmeny a doplnenia 34, 35 a 36 neboli prijaté preto, lebo štruktúra príloh sa zmenila v súlade s odporúčaniami ICNIRP.

IV.   ZÁVER

Rada sa domnieva, že spoločná pozícia je ako celok v súlade so základnými cieľmi zmeneného a doplneného návrhu Komisie. Rada sa taktiež domnieva, že so zreteľom na prípravu samostatného znenia pre každý zo štyroch fyzikálnych faktorov vzala do úvahy základné ciele, ktoré sledoval Európsky parlament vo svojich zmenách a doplneniach pôvodného návrhu Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES C 54, 25.2.2000, s. 75.

(2)  IEC: Medzinárodná elektrotechnická Komisia

CIE: Medzinárodná Komisia pre ožarovanie

CEN: Európsky výbor pre normalizáciu

---