# Eiropas Savienības C 144/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 144 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 14. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 144

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 14. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2005/C 144/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2005/C 144/2 | Uzaicinājums iesniegt apsvērumus par projektu Komisijas Regulai par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (grozījumi attiecībā uz transportu un akmeņogļu rūpniecību) | 2 |
| 2005/C 144/3 | Ekspertu grupas jautājumos par cilvēku tirdzniecību jaunais sastāvs (Ekspertu grupu jautājumos par cilvēku tirdzniecību izveidoja ar Komisijas 2003. gada 25 marta Lēmumu 2003/209/EK) | 8 |
| 2005/C 144/4 | Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas t.s. Permis d'Aquila un Permis d'Arcachon Maritime saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)
   (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 144/5 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 144/6 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 144/7 | Komisijas izmeklēšana gāzes un elektrības sektorā | 13 |
| 2005/C 144/8 | Komisijas izmeklēšana banku pakalpojumu privātklientiem un uzņēmējiem un uzņēmējdarbības apdrošināšanas sektorā | 13 |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2005/C 144/9 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 31. maijs) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību (COM(2005) 88 galīgā redakcija) (CON/2005/16) | 14 |
| 2005/C 144/0 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 3. jūnijs) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (COM(2005) 155 galīgā redakcija) (CON/2005/17) | 16 |
| 2005/C 144/1 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 3. jūnijs) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (COM(2005) 154 galīgā redakcija) (CON/2005/18) | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2005/C 144/1

Euro maiņas kurss

1

2005/C 144/2

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus par projektu Komisijas Regulai par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (grozījumi attiecībā uz transportu un akmeņogļu rūpniecību)

de minimis

2

2005/C 144/3

Ekspertu grupas jautājumos par cilvēku tirdzniecību jaunais sastāvs (Ekspertu grupu jautājumos par cilvēku tirdzniecību izveidoja ar Komisijas 2003. gada 25 marta Lēmumu 2003/209/EK)

(Ekspertu grupu jautājumos par cilvēku tirdzniecību izveidoja ar Komisijas 2003. gada 25 marta Lēmumu 2003/209/EK)

8

2005/C 144/4

Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas t.s. Permis d'Aquila un Permis d'Arcachon Maritime saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)
   (
  1
  )

(Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas t.s. Permis d'Aquila un Permis d'Arcachon Maritime saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)

1

9

2005/C 144/5

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

11

2005/C 144/6

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

12

2005/C 144/7

Komisijas izmeklēšana gāzes un elektrības sektorā

13

2005/C 144/8

Komisijas izmeklēšana banku pakalpojumu privātklientiem un uzņēmējiem un uzņēmējdarbības apdrošināšanas sektorā

13

Eiropas Centrālā banka

2005/C 144/9

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 31. maijs) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību (COM(2005) 88 galīgā redakcija) (CON/2005/16)

14

2005/C 144/0

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 3. jūnijs) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (COM(2005) 155 galīgā redakcija) (CON/2005/17)

16

2005/C 144/1

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 3. jūnijs) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (COM(2005) 154 galīgā redakcija) (CON/2005/18)

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2005. gada 13. jūnijs

(2005/C 144/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2062 |
| JPY | Japānas jēna | 131,74 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4412 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,6683 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2665 |
| CHF | Šveices franks | 1,5379 |
| ISK | Islandes krona | 79,14 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8485 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,574 |
| CZK | Čehijas krona | 29,998 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 249,58 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6958 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0372 |
| ROL | Rumānijas leja | 36 160 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,43 |
| SKK | Slovākijas krona | 38,645 |
| TRY | Turcijas lira | 1,6631 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,586 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5165 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,381 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7132 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0247 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 220,8 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,2891 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,9831 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,315 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 615,71 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5846 |
| PHP | Filipīnu peso | 66,552 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,339 |
| THB | Taizemes bats | 49,345 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2062

JPY

Japānas jēna

131,74

DKK

Dānijas krona

7,4412

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,6683

SEK

Zviedrijas krona

9,2665

CHF

Šveices franks

1,5379

ISK

Islandes krona

79,14

NOK

Norvēģijas krona

7,8485

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,574

CZK

Čehijas krona

29,998

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

249,58

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6958

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

4,0372

ROL

Rumānijas leja

36 160

SIT

Slovēnijas tolērs

239,43

SKK

Slovākijas krona

38,645

TRY

Turcijas lira

1,6631

AUD

Austrālijas dolārs

1,586

CAD

Kanādas dolārs

1,5165

HKD

Hongkongas dolārs

9,381

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7132

SGD

Singapūras dolārs

2,0247

KRW

Dienvidkorejas vons

1 220,8

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,2891

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,9831

HRK

Horvātijas kuna

7,315

IDR

Indonēzijas rūpija

11 615,71

MYR

Malaizijas ringits

4,5846

PHP

Filipīnu peso

66,552

RUB

Krievijas rublis

34,339

THB

Taizemes bats

49,345

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/2

---

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus par projektu Komisijas Regulai par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam

(grozījumi attiecībā uz transportu un akmeņogļu rūpniecību)

(2005/C 144/02)

Mēneša laikā pēc minētā regulas projekta publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus šādā adresē:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction de l'énergie et des transports |
| Unité A4 |
| Bureau DM 28 06/109 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fakss (32-2) 296 41 04 |
| e-pasts: TREN STATE-AID@cec.eu.int |

Commission européenne

Direction de l'énergie et des transports

Unité A4

Bureau DM 28 06/109

B-1049 Bruxelles

Fakss (32-2) 296 41 04

e-pasts: TREN STATE-AID@cec.eu.int

Projekts REGULA, AR KO GROZA KOMISIJAS 2001. GADA 12. JANVĀRA REGULU (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 86. un 88. panta piemērošanu

  de minimis

  atbalstam

(Grozījums attiecībā uz pārvadājumu un ogļrūpniecības nozari)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.   IEVADS

1.1.   De minimis atbalsta juridiskais pamatojums

Padomes Regula (EK) Nr. 994/98 pilnvaro Komisiju pieņemt regulu, lai noteiktu limitu, līdz kurai atbalsta pasākumus uzskata par neatbilstošiem Līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem. Uzskata, ka no 4 kritērijiem, kas minēti šajā punktā, jo īpaši nav izpildīts kritērijs, kurš attiecas uz konkurences traucējumiem un ietekmi uz tirdzniecību. Tātad šiem atbalsta pasākumiem nepiemēro 88. panta 3. punktā paredzēto paziņošanas procedūru.

Pamatojoties uz minēto pilnvarojumu, Komisija pieņēma 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam. Šajā regulā paredzētā atbalsta limits vienam uzņēmumam trīs gadu laika posmā ir EUR 100 000, kuru nepārsniedzot, var nepiemērot 87. panta 1. punkta noteikumus. Tāpat arī ir norādīts, ka de minimis atbalsts neskar uzņēmuma iespējas tam pašam projektam saņemt valsts atbalstu, ko atļāvusi Komisija vai uz ko attiecas kategoriju izņēmuma regula, kā rezultātā kopējais atbalstu apjoms var būt samērā liels.

1.2.   Stāvoklis pārvadājumu nozarē

Izstrādājot regulas noteikumus, vienojās, ka uz pārvadājumu nozari joprojām neattieksies arī 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam, jo šī nozare — tāpat kā zivsaimniecības un lauksaimniecības nozare — nav ietilpusi arī agrāk pieņemto Kopienas tiesību aktu (1) darbības jomā. Šo īpašo statusu galvenokārt piešķīra tāpēc, ka, ņemot vērā īpašos piemērojamos noteikumus un nozares ekonomiskās īpatnības, pat neliels atbalsta apjoms varētu traucēt konkurenci pārvadājumu uzņēmumu starpā un līdz ar to šāds atbalsts varētu atbilst Līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem.

1.3.   Stāvoklis ogļrūpniecības nozarē

Ogļrūpniecības nozare tikai kopš 2002. gada 24. jūlija ietilpst EK Līguma darbības jomā, proti, pēc tam, kad vairs nebija spēkā EOTK Līgums. Kopš tā laika uz šo nozari attiecas īpaši noteikumi (2), kas neļauj piemērot citas atbrīvojuma sistēmas (3).

2.   PAMATOJUMS

2.1.   Stāvoklis pārvadājumu nozarē

2001. gadā izvēlēto pieeju tagad uzskata par novecojušu turpmāk minēto iemeslu dēļ.

2.1.1.   Ekonomikas apstākļi

Pirmkārt, pakāpeniskās un (salīdzinot ar pārējām ekonomikas nozarēm) nesenās pārvadājumu nozares liberalizācijas, kā arī atsevišķu tās segmentu strukturālo problēmu dēļ sākumā varēja piemērot vienīgi īpašus noteikumus. Komisija tomēr uzskata, ka ekonomikas apstākļi ir attīstījušies tiktāl, ka vairs nav nopietnu draudu, ka valsts atbalsts varētu būtiski traucēt konkurenci. Patiešām, ir sekmīgi pabeigts pārvadājumu tirgus atvēršanas process un ir nostabilizējusies tirgus struktūra, ievērojami uzlabojot uzņēmumu finansiālo stabilitāti. Līdz ar to uz valsts iestādēm vairs netiek izdarīts tik liels spiediens, lai tās palīdzētu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem vai piešķirtu tiem papildu priekšrocības.

Pārvadājumu nozares izslēgšana no regulas darbības jomas tomēr neietver atbrīvojumu no paziņošanas procedūras piemērošanas, un tāpēc valsts atbalsta procedūru piemēro visām piešķirtajām summām. Turklāt dalībvalstis aizvien vairāk izmanto horizontālā valsts atbalsta pasākumus, tajā skaitā de minimis regulu, kas nepārprotami atbilst konkurences regulas prasībai nepiešķirt ad hoc atbalstu vai nozaru atbalstu. Nevienā no vispārējām shēmām, ko piemēro valsts atbalstam — ne paziņojumos (4), ne arī atbrīvojuma regulās, kas nav de minimis regula (5) -, nav paredzēti atbrīvojuma noteikumi pārvadājumu nozarei. Lai uzlabotu šo stāvokli un palielinātu juridisko noteiktību dalībvalstīs, kuras vēlas piemērot vispārējas shēmas, jādomā par to, kā sasaistīt valsta atbalsta noteikumu piemērošanu pārvadājumu nozarē un atbrīvojumu, kas paredzēts citām tautsaimniecības nozarēm.

Turklāt jāatzīmē, ka nelielie atbalsta apjomi, kas pēdējos gados ir paziņoti Komisijai — tostarp pārvadājumu elementu atļaušana de minimis vispārējās shēmās (6)– lielākoties bez problēmām ir atzīti par saderīgiem ar Līguma noteikumiem. Tieši otrādi, to mērķi ir saskanējuši ar Kopienas politiku: iekārtu modernizācijas plānu piemērošana, kas pārsniedz Kopienas standartus (7), kombinētā transporta izmantošanas veicināšana, vides aizsardzības noteikumu īstenošana (8) un tādu automobiļu iegāde, kas mazāk piesārņo apkārtējo vidi (9). Pašlaik tiek izskatīti citi līdzīgi gadījumi (10). No otras puses, Komisija vienmēr ir uzskatījusi, ka gadījumi, kad autotransporta pārvadājumu uzņēmumi iegādājas automobiļus, nepamatojot to ar vides aizsardzību un drošību, nav saderīgi ar Līguma noteikumiem, jo atbalsts varētu kaitēt uzņēmumu savstarpējai konkurencei (11).

2.1.2.   Pašreizējā režīma ietekme

Līdz RENOVE spriedumu pieņemšanai Komisija uzskatīja, ka atbrīvojums attiecas uz visām transporta nozarēm. “RENOVE”2002. gada 26. septembra (C-351/980 (12) un 2003. gada 13. februāra (C-409/00) spriedumos par autotransportu (13) Tiesa lēma, ka atbrīvojumu no de minimis noteikuma nevar piemērot nekomerciālajiem pārvadājumiem — pretēji Komisijas pieejai, ka atbalsts kravas automobiļu iegādei ir uzskatāms par nesaderīgu, nenodalot dažādas transporta darbību formas. Tādējādi tiek nodalīti divu kategoriju uzņēmumi. No vienas puses, uzņēmumi, kuru pamatdarbība ir pārvadājumi, nevar izmantot atbalsta shēmas ar specifiskiem (reģionāliem, vides aizsardzības, MVU u.c.) mērķiem, un tiem ir jāsaņem Komisijas atļauja pat tad, ja summa ir mazāka par noteikto limitu. No otras puses, uzņēmumi, kas neietilpst attiecīgajā nozarē kā tādā, bet kas tomēr veic pašpārvadājumus (14), var izmantot de minimis regulu bez ierobežojumiem un Komisijas iepriekšējas atļaujas.

2.1.3.   Kustamais īpašums

Attiecībā uz transporta uzņēmumu kustamo īpašumu (automobiļu, kuģu un lidmašīnu iegāde), jānovērtē, kā konkurenci potenciāli ietekmē atbalsts, kas trīs gadu laikā vienam uzņēmumam sasniedz 100 000 EUR. Ņemot vērā lidmašīnu un kuģu, kā arī iekšzemes ūdeņu transportlīdzekļu izmaksas, ietekmi uz šo nozaru struktūru var uzskatīt par nenozīmīgu. Taču sauszemes transportlīdzekļu nozarē atbalstu, kas trīs gadu laikā sasniedz 100 000 EUR, var uzskatīt par nozīmīgu. Ņemot vērā šīs nozares īpašo struktūru — liels skaits mazu pārvadājumu uzņēmumu (jo īpaši atsevišķās dalībvalstīs) (15) un transportlīdzekļu izmaksas (16) –, jāuzskata, ka šādas summas var ietekmēt tirdzniecību un traucēt konkurenci dalībvalstu starpā. Ciktāl subsidētas investīcijas būtiski samazina transportlīdzekļu aizstāšanas izdevumus, šādu atbalstu varētu uzskatīt par darbības atbalstu. Tas varētu arī palielināt sauszemes transportlīdzekļu parku, kas tirgū, kurā konkurence jau ir ļoti spēcīga, varētu vēl vairāk samazināt peļņu. Attiecīgi tiek uzskatīts, ka vēlams saglabāt izņēmumu attiecībā uz transportlīdzekļu iegādi (kravas automobiļa iegāde) autopārvadājumu nozarē.

Tomēr joprojām pastāv risks, ka šāds atbrīvojums, ņemot vērā atšķirīgu attieksmi pret trešo personu transporta darbībām un pašpārvadājumiem (17), varētu vairāk traucēt konkurenci starp šiem abiem pārvadājumu darbību segmentiem. Komisija apņemas uzraudzīt turpmāko attīstību un tās ietekmi uz sauszemes pārvadājumu pakalpojumu tirgu.

2.1.4.   Komisijas resursu izmantošana

Visbeidzot jāatceras, ka, ņemot vērā ierobežotos cilvēkresursus, kas ir Komisijas rīcībā valsts atbalsta jomā, būtu lietderīgi koncentrēt Kopienas darbību uz atbalstu, kura apjoms un izmantošanas joma vismazāk varētu būtiski traucēt konkurenci. Tas ir vēl lietderīgāk, jo Komisijai saistībā ar pieaugošu valsts atbalsta paziņojumu skaitu un Eiropas Savienības paplašināšanos līdz 25 dalībvalstīm lielāka uzmanība jāpievērš gadījumiem, kas visvairāk kaitē konkurencei.

2.1.5.   Secinājumi

Ievērojot pieredzi, kuru Komisija ieguvusi vairākās ar valsts atbalstu saistītās lietās pārvadājumu nozarē to gadu laikā, kamēr nepiemēro de minimis noteikumu, ir jāsecina, ka, izņemot gadījumus, kad autopārvadātāji iepērk transportlīdzekļus, pārvadājumu uzņēmumiem sniegtais atbalsts, ja tas nepārsniedz 100 000 eiro limitu trīs gados, neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un nerada konkurences traucējumus, kā arī izslēdz šādu konkurences traucējumu risku. Tāpēc Komisija ierosina labot situāciju, turpmāk neizslēdzot parvadājumu nozari no de minimis regulas piemērošanas jomas, izņemot atsevišķus specifiskus gadījumus (sk. 2.1.3. punktu).

2.2.   Situācija ogļrūpniecības nozarē

Ogļrūpniecības nozare tikai kopš 2002. gada 24. jūlija ietilpst EK Līguma darbības jomā, proti, pēc tam, kad vairs nebija spēkā EOTK Līgums. Kopš tā laika uz šo nozari attiecas īpaši noteikumi (18), kas neļauj piemērot citas atbrīvojuma sistēmas (19). Šie īpašie noteikumi arī nosaka, ka “Komisija pilnvarošanas tiesības īsteno, pamatojoties uz precīzām un pilnīgām zināšanām par tiem pasākumiem, ko valdības paredz veikt. Dalībvalstīm tādējādi būtu jāsniedz Komisijai konsolidēts ziņojums, kurā tiktu sīki izklāstīta visa informācija par tiešo vai netiešo atbalstu, ko tās grasās sniegt ogļrūpniecībai.” Ņemot vērā šādu jautājuma specifiku, visas atbalsta summas būtībā var atbilst 87. panta 1. punkta kritērijiem. Tomēr de minimis regulas piemērošana nav pieļaujama.

---

(1)  Paziņojums attiecībā uz de minimis atbalstiem (OV C 68/9, 6.3.1996.) un Kopienas nostādnes attiecībā uz valsts atbalstiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV C 213/4, 23.7.1996.) arī ir izslēgti no transporta nozares.

(2)  Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (OV L 205/1, 2.8.2002.).

(3)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. panta 1. punkts.

(4)  Piem. Valsts reģionālā atbalsta vadlīnijas (OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.) un Kopienas vadlīnijas attiecībā uz valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.).

(5)  Komisijas 2001. gada Regula (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu atbalstam mācību jomā (OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.), Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001, 10. lpp.), Komisijas 2002. gada 12. decembra Regula (EK) Nr. 2204/2002 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam nodarbinātības jomā (OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.) un Procesuālā Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999, 1. lpp.).

(6)  piem. 2002. gada 16. oktobra Lēmums par lietu N N 600b/2001 – Spānija “atbalsts nodarbinātībai transporta nozarē” u.t.t.

(7)  piem. 2001. gada 9. jūnija Lēmums “Lorenz” sakarā ar lietu N 409/2001 – Spānija “programma ARTE/PYME”.

(8)  piem. 2003. gada 5. marta Lēmums par lietu N 353/2001 – Francija “ADEME atbalsta shēma transporta nozarē”.

(9)  piem. 2002. gada 22. maija lēmums par lietu N 100/2001 – Dānija “atbalsta autopārvadātājiem”.

(10)  piem. Lieta N 202/20003 – Zviedrija “MVU vadības sociālo iemaksu samazinājums”.

(11)  Tā sauktie Komisijas “RENOVE” lēmumi: valsts atbalsta 1998. gada 1. jūlija lēmums C 20/1996 Nr. 98/693/EK (shēma 1994. – 1996. gadam) un valsts atbalsts lēmums C 65/1998 Nr. 2001/605/EK (shēmas pagarinājums 1997. gadā); tā sauktie Komisijas “nodokļu kredītu” lēmumi (“crédits d'impōts”): valsts atbalsta lēmums C 32/92 Nr. 93/469/EEK, 9.6.1993. (shēma 1992. gadā) un valsts atbalsta lēmums C 45/95 Nr. 96/3078, 22.10.1996. (shēma no 1993. līdz 1994. gadam).

(12)  Lieta C-351/98, Spānija pret Komisiju, 2002. gada 26. septembra spriedums, Renove I, Recueil I-8031.

(13)  Lieta C-409/98, Spānija pret Komisiju, 2002. gada 13. februāra spriedums, Renove II, Recueil I-1487.

(14)  Šajās lietās Tiesa apstiprināja, ka, lai gan pašpārvadājumu nozare neietilpst pārvadājumu nozarē, ko paredz de minimis atbalsta noteikumos, šī nozare atrodas tiešas konkurences attiecībās ar komerciālajiem pārvadājumiem tāda atbalsta gadījumā, kas pārsniedz de minimis atbalsta limitu. Tomēr Tiesa attiecīgi secināja, ka “Komisija nevar atteikties piemērot de minimis noteikumu atbalstiem, kas piešķirti to nozaru uzņēmumiem, ko dažādi spēkā esoši dokumenti neizslēdz no šā noteikuma piemērošanas jomas”.

(15)  Turklāt būtiskus autopārvadājumu posmus veido galvenokārt daudzi mazi uzņēmumi. Mikrouzņēmumiem atbalsti, kas ir zemāki nekā noteiktais limits, var būt viņu darbībai proporcionāli nozīmīgs ieguldījums. 2000. gadā kravu pārvadājumu uzņēmumu skaits pieauga līdz 130 141 Spānijā, līdz 112 173 Itālijā, līdz 32 885 Vācijā, līdz 36 819 Apvienotajā Karalistē un līdz 10 290 Nīderlandē (informācijas avots: Eurostat). Vidējā apgrozījuma analīze par katru uzņēmumu 2000. gadā liecina par ļoti zemu vidējo apgrozījumu Spānijā un Itālijā, kas nozīmē to, ka ir ļoti daudz mazo uzņēmumu: 160 000 € Spānijā, 280 000 € Itālijā, 1 350 000 € Nīderlandē, 710 000 € Vācijā. Ir jāpiebilst, ka runa ir par vidējiem rādītājiem (lielie uzņēmumi un MVU kopā). Ja tiktu veikta daudz sīkāka attiecīgās nozares analīze, tad šī analīze atklātu apgrozījumu (ļoti daudziem) ģimenes uzņēmumiem, kas ir daudz zemāks nekā vidējais nacionālais rādītājs. Arī uzņēmumos nodarbināto cilvēku skaits tikpat labi raksturo pārvadājumu uzņēmumu lielumu. ES līmenī šajos uzņēmumos vidēji ir nodarbinātas 5 līdz 6 personas. Itālijā un Spānijā šis skaitlis sarūk par līdz 3 personām. Tā kā šie visi ir vidējie rādītāji, šo rezultātu sakarā var izdarīt secinājumu, ka ir ļoti daudz uzņēmumu, kuros ir nodarbināta tikai viena persona.

(16)  90 000 līdz 120 000 eiro par 40 tonnu kravas automobili.

(17)  Turklāt, tā kā attiecības starp uzņēmumiem šajā nozarē ir ļoti neskaidras, varētu šķist, ka tirgus struktūra tūlītēji reaģētu uz šādiem finanšu ieguldījumiem, pretēji vispārējām interesēm.

(18)  Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (OV L 205/1, 2.8.2002.).

(19)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. panta 1. punkts.

---

Projekts

Komisijas Regula ar ko groza Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažādu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1), un jo īpaši tās 2. pantu,

pēc regulas projekta publicēšanas,

pēc apspriešanās ar valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 994/98 pilnvaro Komisiju ar regulu noteikt limitus, kurus pārsniedzot tiek uzskatīts, ka atbalsts neatbilst visiem Līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem un ka tāpēc tam nepiemēro paziņošanas procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 994/98 pilnvaro Komisiju ar regulu noteikt limitus, kurus pārsniedzot tiek uzskatīts, ka atbalsts neatbilst visiem Līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem un ka tāpēc tam nepiemēro paziņošanas procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 3. punktā.

| (2) | Komisija ir piemērojusi Līguma 87. un 88. pantu un konkrēti vairākos lēmumos precizējusi atbalsta jēdzienu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (2) Komisija pēdējoreiz ir arī izklāstījusi savu politisko nostāju attiecībā uz limitu de minimis atbalstam, kuru pārsniedzot var uzskatīt, ka 87. panta 1. punktu nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir piemērojusi Līguma 87. un 88. pantu un konkrēti vairākos lēmumos precizējusi atbalsta jēdzienu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (2) Komisija pēdējoreiz ir arī izklāstījusi savu politisko nostāju attiecībā uz limitu de minimis atbalstam, kuru pārsniedzot var uzskatīt, ka 87. panta 1. punktu nav jāpiemēro.

| (3) | Ņemot vērā īpašos noteikumus, ko piemēro lauksaimniecības nozarē, zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, kā arī pārvadājumu nozarē, un ņemot vērā risku, ka šajās nozarēs pat nelielas atbalsta summas var atbilst Līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem, Komisija savulaik izslēdza iepriekš minētās nozares no Regulas (EK) Nr. 69/2001 piemērošanas jomas. Pārvadājumu nozares liberalizācija, kas ir pakāpeniska un novēlojusies, salīdzinot ar citām ekonomikas nozarēm, kā arī struktūras problēmas atsevišķos ekonomikas apakšsektoros īpašo noteikumu piemērošanu pieļāva tikai sākumā. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā īpašos noteikumus, ko piemēro lauksaimniecības nozarē, zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, kā arī pārvadājumu nozarē, un ņemot vērā risku, ka šajās nozarēs pat nelielas atbalsta summas var atbilst Līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem, Komisija savulaik izslēdza iepriekš minētās nozares no Regulas (EK) Nr. 69/2001 piemērošanas jomas. Pārvadājumu nozares liberalizācija, kas ir pakāpeniska un novēlojusies, salīdzinot ar citām ekonomikas nozarēm, kā arī struktūras problēmas atsevišķos ekonomikas apakšsektoros īpašo noteikumu piemērošanu pieļāva tikai sākumā.

| (4) | Turklāt Eiropas Kopienu tiesa 2002. gada 26. septembra spriedumā (C-351/98) (3) un 2003. gada 13. februāra spriedumā (C-409/00) (4)“Renove I un II” lietās, kas attiecas uz autopārvadājumiem, nolēma, ka de minimis noteikumu piemēro atbalstam, kas sniegts pašpārvadātājiem. Šajā sakarā Tiesa nolēma šādi (5): “ja pārvadājumu nozare ir [...] kategoriski izslēgta no de minimis noteikums piemērošanas jomas, šis izņēmums ir jāinterpretē stingri. Tādēļ to nedrīkst piemērot nekomerciāliem pārvadājumiem”. Attiecīgi Tiesa nolēma šādi (6): “Komisija nevar atteikties piemērot de minimis noteikumu atbalstiem, kas piešķirti to nozaru uzņēmumiem, ko dažādi spēkā esoši dokumenti neizslēdz no šā noteikuma piemērošanas jomas”. Līdz spriedumam “Renove” lietā Komisija uzskatīja, ka izņēmums attiecās uz visām pārvadājumu nozarēm. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt Eiropas Kopienu tiesa 2002. gada 26. septembra spriedumā (C-351/98) (3) un 2003. gada 13. februāra spriedumā (C-409/00) (4)“Renove I un II” lietās, kas attiecas uz autopārvadājumiem, nolēma, ka de minimis noteikumu piemēro atbalstam, kas sniegts pašpārvadātājiem. Šajā sakarā Tiesa nolēma šādi (5): “ja pārvadājumu nozare ir [...] kategoriski izslēgta no de minimis noteikums piemērošanas jomas, šis izņēmums ir jāinterpretē stingri. Tādēļ to nedrīkst piemērot nekomerciāliem pārvadājumiem”. Attiecīgi Tiesa nolēma šādi (6): “Komisija nevar atteikties piemērot de minimis noteikumu atbalstiem, kas piešķirti to nozaru uzņēmumiem, ko dažādi spēkā esoši dokumenti neizslēdz no šā noteikuma piemērošanas jomas”. Līdz spriedumam “Renove” lietā Komisija uzskatīja, ka izņēmums attiecās uz visām pārvadājumu nozarēm.

| (5) | Tā kā kopš pārvadājumu tirgus faktiskās liberalizācijas ir notikusi šo tirgu pārstrukturēšana, tad risks, ka de minimis atbalsts radītu konkurences traucējumu, kas būtu pretējs kopējām interesēm, šobrīd vairs nav aktuāls. Tomēr joprojām ir nepieciešams uzlabot pārskatāmību un veicināt vienlīdzīgu attieksmi visās ekonomikas nozarēs, tostarp pārvadājumu nozarē. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā kopš pārvadājumu tirgus faktiskās liberalizācijas ir notikusi šo tirgu pārstrukturēšana, tad risks, ka de minimis atbalsts radītu konkurences traucējumu, kas būtu pretējs kopējām interesēm, šobrīd vairs nav aktuāls. Tomēr joprojām ir nepieciešams uzlabot pārskatāmību un veicināt vienlīdzīgu attieksmi visās ekonomikas nozarēs, tostarp pārvadājumu nozarē.

| (6) | Turklāt Komisija ir secinājusi, ka dalībvalstis parasti izveido horizontālā atbalsta shēmas, ko piemēro visās tajās ekonomikas nozarēs, arī pārvadājumu nozarē, kurās atbalsta summas nepārsniedz de minimis atbalsta limitu. Tomēr sakarā ar to, ka pārvadājumu nozare ir izslēgta no šā brīža de minimis regulas, par šādām shēmām vienmēr ir jāpaziņo Komisijai, kā rezultātā tiek mazināta šīs regulas piemērošanas efektivitāte. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt Komisija ir secinājusi, ka dalībvalstis parasti izveido horizontālā atbalsta shēmas, ko piemēro visās tajās ekonomikas nozarēs, arī pārvadājumu nozarē, kurās atbalsta summas nepārsniedz de minimis atbalsta limitu. Tomēr sakarā ar to, ka pārvadājumu nozare ir izslēgta no šā brīža de minimis regulas, par šādām shēmām vienmēr ir jāpaziņo Komisijai, kā rezultātā tiek mazināta šīs regulas piemērošanas efektivitāte.

| (7) | Ievērojot pieredzi, kuru Komisija ieguvusi vairākās ar valsts atbalstu saistītās lietās pārvadājumu nozarē to gadu laikā, kamēr nepiemēro de minimis noteikumu, ir jāsecina, ka, izņemot gadījumus, kad autopārvadātaji iepērk transportlīdzekļus, pārvadājumu uzņēmumiem sniegtais atbalsts, ja tas nepārsniedz 100 000 eiro limitu trīs gados, neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un nerada konkurences traucējumus, kā arī izslēdz šādu konkurences traucējumu risku. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot pieredzi, kuru Komisija ieguvusi vairākās ar valsts atbalstu saistītās lietās pārvadājumu nozarē to gadu laikā, kamēr nepiemēro de minimis noteikumu, ir jāsecina, ka, izņemot gadījumus, kad autopārvadātaji iepērk transportlīdzekļus, pārvadājumu uzņēmumiem sniegtais atbalsts, ja tas nepārsniedz 100 000 eiro limitu trīs gados, neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un nerada konkurences traucējumus, kā arī izslēdz šādu konkurences traucējumu risku.

| (8) | Ņemot vērā autopārvadājumu nozarei raksturīgo īpašo struktūru, būtisko skaitu mazo pārvadātāju (jo īpaši atsevišķās dalībvalstīs), kā arī transportlīdzekļu izmaksas, kas tuvojas de minimis limitam, ir jāsecina, ka šāds atbalsts tomēr var ietekmēt tirdzniecību un izraisīt konkurences traucējumus starp dalībvalstīm, tādējādi kaitējot kopējām interesēm. Tādēļ ir vēlams saglabāt izņēmumu attiecībā ar transportlīdzekļu iepirkšanu autopārvadājumu nozarē. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā autopārvadājumu nozarei raksturīgo īpašo struktūru, būtisko skaitu mazo pārvadātāju (jo īpaši atsevišķās dalībvalstīs), kā arī transportlīdzekļu izmaksas, kas tuvojas de minimis limitam, ir jāsecina, ka šāds atbalsts tomēr var ietekmēt tirdzniecību un izraisīt konkurences traucējumus starp dalībvalstīm, tādējādi kaitējot kopējām interesēm. Tādēļ ir vēlams saglabāt izņēmumu attiecībā ar transportlīdzekļu iepirkšanu autopārvadājumu nozarē.

| (9) | Ogļrūpniecības nozare EK Līguma piemērošanas jomā ir ietverta tikai kopš 2002. gada 24. jūlija pēc EOTK dibināšanas līguma izbeigšanās. Kopš tā laika šajā nozarē piemēro īpašus noteikumus (7), kas liedz piemērot citus izņēmuma noteikumus (8). Šie īpašie noteikumi arī nosaka, ka “Komisija pilnvarošanas tiesības īsteno, pamatojoties uz precīzām un pilnīgām zināšanām par tiem pasākumiem, ko valdības paredz veikt. Dalībvalstīm tādējādi būtu jāsniedz Komisijai konsolidēts ziņojums, kurā tiktu sīki izklāstīta visa informācija par tiešo vai netiešo atbalstu, ko tās grasās sniegt ogļrūpniecībai.” Ņemot vērā šādu jautājuma specifiku, visas atbalsta summas būtībā var atbilst 87. panta 1. punkta kritērijiem. Tomēr de minimis regulas piemērošana nav pieļaujama. |
| --- | --- |

(9)

Ogļrūpniecības nozare EK Līguma piemērošanas jomā ir ietverta tikai kopš 2002. gada 24. jūlija pēc EOTK dibināšanas līguma izbeigšanās. Kopš tā laika šajā nozarē piemēro īpašus noteikumus (7), kas liedz piemērot citus izņēmuma noteikumus (8). Šie īpašie noteikumi arī nosaka, ka “Komisija pilnvarošanas tiesības īsteno, pamatojoties uz precīzām un pilnīgām zināšanām par tiem pasākumiem, ko valdības paredz veikt. Dalībvalstīm tādējādi būtu jāsniedz Komisijai konsolidēts ziņojums, kurā tiktu sīki izklāstīta visa informācija par tiešo vai netiešo atbalstu, ko tās grasās sniegt ogļrūpniecībai.” Ņemot vērā šādu jautājuma specifiku, visas atbalsta summas būtībā var atbilst 87. panta 1. punkta kritērijiem. Tomēr de minimis regulas piemērošana nav pieļaujama.

| (10) | Juridiskās noteiktības dēļ ir jāprecizē, kāda ir regulas ietekme uz atbalstu, kas piešķirts pirms šās regulas stāšanās spēkā, |
| --- | --- |

(10)

Juridiskās noteiktības dēļ ir jāprecizē, kāda ir regulas ietekme uz atbalstu, kas piešķirts pirms šās regulas stāšanās spēkā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 69/2001 groza šādi:

| 1. | 1. panta a) punktā vārdus “transporta nozari” svītro un aizstāj ar šādu tekstu: “ogļrūpniecības nozari, kā to nosaka 2002. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (9)” |
| --- | --- |

1.

1. panta a) punktā vārdus “transporta nozari” svītro un aizstāj ar šādu tekstu: “ogļrūpniecības nozari, kā to nosaka 2002. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (9)”

| 2. | 1. pantā pievieno šādu tekstu: “d) atbalstu autopārvadājumu uzņēmumiem transportlīdzekļu iepirkšanai”.
  4. pantā pēc 1. punkta pievieno šādu tekstu: “2. Šo regulu piemēro arī atbalstiem, kas piešķirti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ja šie atbalsti atbilst visiem šīs regulas 1. un 2. pantā izvirzītajiem nosacījumiem. Jebkuru atbalstu, kas neatbilst šiem nosacījumiem, izvērtēs Komisija, ievērojot attiecīgos pamatprincipus, pamatnostādnes, ziņojumus un atzinumus.”
  4. pantā 2. punkts kļūst par 3. punktu. |
| --- | --- |

2.

1. pantā pievieno šādu tekstu: “d) atbalstu autopārvadājumu uzņēmumiem transportlīdzekļu iepirkšanai”.

4. pantā pēc 1. punkta pievieno šādu tekstu: “2. Šo regulu piemēro arī atbalstiem, kas piešķirti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ja šie atbalsti atbilst visiem šīs regulas 1. un 2. pantā izvirzītajiem nosacījumiem. Jebkuru atbalstu, kas neatbilst šiem nosacījumiem, izvērtēs Komisija, ievērojot attiecīgos pamatprincipus, pamatnostādnes, ziņojumus un atzinumus.”

4. pantā 2. punkts kļūst par 3. punktu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

(2)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

(3)  Recueil I -8031.

(4)  Recueil I -1487.

(5)  Lieta C-409/00, 2003. gada 13. februāra spriedums, Renove II, 70. punkts, Recueil I-1487.

(6)  Lieta C-351/98, 2002. gada 26. septembra spriedums, Renove I, 53. punkts, Recueil I-8031.

(7)  Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai (OV L 205/1, 2.8.2002.)

(8)  Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. panta 1. punkts.

(9)  OV L 205/1, 2.8.2002.

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/8

---

Ekspertu grupas jautājumos par cilvēku tirdzniecību jaunais sastāvs

(2005/C 144/03)

(Ekspertu grupu jautājumos par cilvēku tirdzniecību izveidoja ar Komisijas 2003. gada 25 marta Lēmumu 2003/209/EK (1))

Ar 2005. gada 7. jūnijā lēmumu Komisija uz gadu, sākot ar 2005. gada 1. martu, Ekspertu grupā jautājumos par cilvēku tirdzniecību ir atkārtoti iecēlusi šādus locekļus:

| | Jean-Michel Colombani |
| --- | --- |

Jean-Michel Colombani

| | Pippo Costella |
| --- | --- |

Pippo Costella

| | Mary Cunneen |
| --- | --- |

Mary Cunneen

| | Brice de Ruyver |
| --- | --- |

Brice de Ruyver

| | José Garcia Magariños |
| --- | --- |

José Garcia Magariños

| | Marco Gramegna |
| --- | --- |

Marco Gramegna

| | Krzysztof Karsznicki |
| --- | --- |

Krzysztof Karsznicki

| | Plamen Kolarski |
| --- | --- |

Plamen Kolarski

| | Martina Liebsch |
| --- | --- |

Martina Liebsch

| | Michel Marcus |
| --- | --- |

Michel Marcus

| | Isabella Orfano |
| --- | --- |

Isabella Orfano

| | Nell Rasmussen |
| --- | --- |

Nell Rasmussen

| | Elisabetta Rosi |
| --- | --- |

Elisabetta Rosi

| | Éva Rózsa |
| --- | --- |

Éva Rózsa

| | Henrik Sjölinder |
| --- | --- |

Henrik Sjölinder

| | Hana Snajdrova |
| --- | --- |

Hana Snajdrova

| | Gerda Theuermann |
| --- | --- |

Gerda Theuermann

| | Marina Tzvetkova |
| --- | --- |

Marina Tzvetkova

| | Bärbel Uhl |
| --- | --- |

Bärbel Uhl

| | Marjan Wijers |
| --- | --- |

Marjan Wijers

---

(1)  OV L 79, 26.3.2003., 25. lpp.

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/9

---

Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)

(Paziņojums par pieteikumu ekskluzīvas atļaujas t.s. “Permis d'Aquila” un “Permis d'Arcachon Maritime” saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti)

(2005/C 144/04)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Pieteikumā, kas datēts ar 2004. gada 18. decembri, uzņēmumi Vermilion Rep SAS un Vermilion Exploration SAS, kuru juridiskā adrese ir Route de Pontenx, PARENTIS-EN-BORN, 40161 (Francija), lūdza uz pieciem gadiem piešķirt ekskluzīvu atļauju t.s. “Permis d'Aquila” šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpētes veikšanai aptuveni 709 kvadrātkilometru platībā, kas atrodas daļēji Žirondas departamentā un atklātās jūras dibenā šā departamenta teritorijā.

Pieteikumā, kas datēts ar 2005. gada 4. martu, uzņēmums Oil and Gas plc, kura juridiskā adrese ir “Curdarragh” Annamult, Bennettsbridge, County Kilkenny (Īrija), lūdza uz pieciem gadiem piešķirt ekskluzīvu atļauju t.s. “Permis d'Arcachon Maritime” šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpētes veikšanai aptuveni 638 kvadrātkilometru platībā, kas atrodas daļēji atklātās jūras dibenā Žirondas departamenta teritorijā; šis pieteikums daļēji konkurē ar “Permis d'Aquila” atļaujas pieteikumu.

Šīs atļaujas ir iekļautas teritorijā, kuras perimetru veido meridiāni un paralēles, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātes noteiktas turpmāk tabulā, par pamatu ņemot Parīzes meridiānu (Griničas koordinātas):

| PUNKTI | ĢEOGRĀFISKAIS GARUMS | ĢEOGRĀFISKAIS PLATUMS |
| --- | --- | --- |
| A | rietumu garums 4,30° (1° 31' 56'' R) | ziemeļu platums 49,90° (44°54' 40'' Z) |
| B | rietumu garums 3,90° (1° 10' 20'' R) | ziemeļu platums 49,90° (44°54' 40'' Z) |
| C | rietumu garums 3,90° (1° 10' 20'' R) | ziemeļu platums 49,80° (44°49' 16'' Z) |
| D | rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R) | ziemeļu platums 49,80° (44°49' 16'' Z) |
| E | rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R) | ziemeļu platums 49,59° (44°37' 55'' Z) |
| F | rietumu garums 4,01° (1° 16' 17'' R) | ziemeļu platums 49,59° (44°37' 55'' Z) |
| G | rietumu garums 4,01° (1° 16' 17'' R) | ziemeļu platums 49,56° (44°36' 18'' Z) |
| H | rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R) | ziemeļu platums 49,56° (44°36' 18'' Z) |
| I | rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R) | ziemeļu platums 49,50° (44°33' 04'' Z) |
| J | rietumu garums 4,10° (1° 21' 08'' R) | ziemeļu platums 49,50° (44°33' 04'' Z) |
| K | rietumu garums 4,10° (1° 21' 08'' R) | ziemeļu platums 49,60° (44°38' 28'' Z) |
| L | rietumu garums 4,20° (1° 26' 32'' R) | ziemeļu platums 49,60° (44°38' 28'' Z) |
| M | rietumu garums 4,20° (1° 26' 32'' R) | ziemeļu platums 49,70° (44°43' 52'' Z) |
| N | rietumu garums 4,30° (1° 31' 56'' R) | ziemeļu platums 49,70° (44°43' 52'' Z) |

PUNKTI

ĢEOGRĀFISKAIS GARUMS

ĢEOGRĀFISKAIS PLATUMS

A

rietumu garums 4,30° (1° 31' 56'' R)

ziemeļu platums 49,90° (44°54' 40'' Z)

B

rietumu garums 3,90° (1° 10' 20'' R)

ziemeļu platums 49,90° (44°54' 40'' Z)

C

rietumu garums 3,90° (1° 10' 20'' R)

ziemeļu platums 49,80° (44°49' 16'' Z)

D

rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R)

ziemeļu platums 49,80° (44°49' 16'' Z)

E

rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R)

ziemeļu platums 49,59° (44°37' 55'' Z)

F

rietumu garums 4,01° (1° 16' 17'' R)

ziemeļu platums 49,59° (44°37' 55'' Z)

G

rietumu garums 4,01° (1° 16' 17'' R)

ziemeļu platums 49,56° (44°36' 18'' Z)

H

rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R)

ziemeļu platums 49,56° (44°36' 18'' Z)

I

rietumu garums 4,00° (1° 15' 44'' R)

ziemeļu platums 49,50° (44°33' 04'' Z)

J

rietumu garums 4,10° (1° 21' 08'' R)

ziemeļu platums 49,50° (44°33' 04'' Z)

K

rietumu garums 4,10° (1° 21' 08'' R)

ziemeļu platums 49,60° (44°38' 28'' Z)

L

rietumu garums 4,20° (1° 26' 32'' R)

ziemeļu platums 49,60° (44°38' 28'' Z)

M

rietumu garums 4,20° (1° 26' 32'' R)

ziemeļu platums 49,70° (44°43' 52'' Z)

N

rietumu garums 4,30° (1° 31' 56'' R)

ziemeļu platums 49,70° (44°43' 52'' Z)

Ieinteresētie uzņēmumi deviņdesmit dienās no šā paziņojuma publicēšanas var iesniegt konkurējošu pieteikumu saskaņā ar procedūru, kas īsumā aprakstīta “Paziņojumā par kalnrūpniecības atļauju saņemšanu ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Francijā”, kurš publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, OV C 374, 30.12.1994., 11. lpp., un kas noteikta ar 1995. gada 19. aprīļa Dekrētu 95-427 par kalnrūpniecības atļaujām (Francijas Republikas Oficiālā Vēstneša 1995. gada 22. aprīļa numurs).

Papildu informāciju var saņemt Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrijā (Enerģētikas un izejvielu ģenerāldirektorāta Enerģētikas un derīgo izrakteņu direktorāta Kalnrūpniecības likumdošanas nodaļa), kuras adrese ir 61, Boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, France [tālrunis: (33) 144 97 23 02, fakss: (33) 144 97 05 70].

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/11

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2005/C 144/05)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2005. gada 6. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru ieguldījumu fondi, ko kontrolē MatlinPatterson L.P. (“MatlinPatterson”, US), Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst daļēju kontroli pār Matussière & Forest S.A. (kopā “Matussière Assets”, Francija) aktīviem, iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 6. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru ieguldījumu fondi, ko kontrolē MatlinPatterson L.P. (“MatlinPatterson”, US), Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst daļēju kontroli pār Matussière & Forest S.A. (kopā “Matussière Assets”, Francija) aktīviem, iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | MatlinPatterson: ieguldījumu grupa, kas veic ieguldījumus uzņēmumos, kas nonākuši finansiālās grūtībās, lai vadītu reorganizācijas procesu, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

MatlinPatterson: ieguldījumu grupa, kas veic ieguldījumus uzņēmumos, kas nonākuši finansiālās grūtībās, lai vadītu reorganizācijas procesu,

| — | Matussière Assets: tipogrāfijas papīra ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

Matussière Assets: tipogrāfijas papīra ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3832 — MatlinPaterson L.P./ Matussière & Forest uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3832 — MatlinPaterson L.P./ Matussière & Forest uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/12

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2005/C 144/06)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2005. gada 6 jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Carlsberg A/S (“Carlsberg”, Dānija) un Dansk Landbrugs Grovvareselskab a.m.b.a. (“DLG”, Dānija) Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Dānijā reģistrēto uzņēmumu Sejet Planteforaedling I/S (“Sejet”), ko pašreiz kontrolē DLG, iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 6 jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Carlsberg A/S (“Carlsberg”, Dānija) un Dansk Landbrugs Grovvareselskab a.m.b.a. (“DLG”, Dānija) Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Dānijā reģistrēto uzņēmumu Sejet Planteforaedling I/S (“Sejet”), ko pašreiz kontrolē DLG, iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Carlsberg: alus un bezalkohola dzērienu ražošana, pārdošana, tirdzniecība un izplatīšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Carlsberg: alus un bezalkohola dzērienu ražošana, pārdošana, tirdzniecība un izplatīšana;

| — | DLG: lopbarības, graudaugu sēklu, mēslošanas līdzekļu, augu aizsardzības produktu piegāde lauksaimniekiem Dānijā; |
| --- | --- |

—

DLG: lopbarības, graudaugu sēklu, mēslošanas līdzekļu, augu aizsardzības produktu piegāde lauksaimniekiem Dānijā;

| — | Sejet: komercaugu selekcija, kviešu, miežu, rudzu, trikāles, rapšu un kukurūzas šķirņu pētniecība un attīstīšana izmantošanai lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

—

Sejet: komercaugu selekcija, kviešu, miežu, rudzu, trikāles, rapšu un kukurūzas šķirņu pētniecība un attīstīšana izmantošanai lauksaimniecībā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/13

---

Komisijas izmeklēšana gāzes un elektrības sektorā

(2005/C 144/07)

Komisija 2005. gada 13. jūnijā nolēma uzsākt izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (Lietas COMP/39172 un COMP/39173) 17. pantu šādās tautsaimniecības nozarēs: elektrība un gāze. Padomdevēja komiteja deva labvēlīgu atzinumu. Informācijas nolūkā lēmuma teksts ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta oficiālajā tīmekļa vietnē.

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/13

---

Komisijas izmeklēšana banku pakalpojumu privātklientiem un uzņēmējiem un uzņēmējdarbības apdrošināšanas sektorā

(2005/C 144/08)

Komisija 2005. gada 13. jūnijā nolēma uzsākt izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (Lietas COMP/39190 un COMP/39191) 17. pantu šādās tautsaimniecības nozarēs: banku pakalpojumi privātklientiem un uzņēmējiem un uzņēmējdarbības apdrošināšana. Padomdevēja komiteja deva labvēlīgu atzinumu. Informācijas nolūkā lēmuma teksts ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta oficiālajā tīmekļa vietnē.

---

Eiropas Centrālā banka

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/14

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2005. gada 31. maijs)

pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību (COM(2005) 88 galīgā redakcija)

(CON/2005/16)

(2005/C 144/09)

| 1. | Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 6. aprīlī ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 6. aprīlī ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”).

| 2. | ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. |
| --- | --- |

2.

ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

| 3. | Ierosinātās regulas mērķis ir izveidot kopēju struktūru Kopienas statistikas par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību sagatavošanai. No vienas puses, saskaņā ar šo struktūru dalībvalstis ziņos datus par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, kuri ir rezidenti datu sagatavošanas valstī un kurus kontrolē ārvalstu institucionāla vienība. Ierosinātās regulas I pielikums nosaka kopēju moduli šādai iekšējai statistikai par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem (turpmāk tekstā — “iekšējā FATS”). No otras puses, datu ziņošana par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, kuri nav rezidenti datu sagatavošanas valstī un kurus kontrolē datu sagatavošanas valstī rezidējoša institucionāla vienība, šobrīd ir brīvprātīga, un uz to attieksies eksperimentālie pētījumi, ko dažas dalībvalstis veiks, vēlākais, trīs gadu laikā pēc ierosinātās regulas spēkā stāšanās. Ierosinātās regulas II pielikums nosaka kopēju moduli šādai ārējai statistikai par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem (turpmāk tekstā — “ārējā FATS”). |
| --- | --- |

3.

Ierosinātās regulas mērķis ir izveidot kopēju struktūru Kopienas statistikas par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību sagatavošanai. No vienas puses, saskaņā ar šo struktūru dalībvalstis ziņos datus par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, kuri ir rezidenti datu sagatavošanas valstī un kurus kontrolē ārvalstu institucionāla vienība. Ierosinātās regulas I pielikums nosaka kopēju moduli šādai iekšējai statistikai par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem (turpmāk tekstā — “iekšējā FATS”). No otras puses, datu ziņošana par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, kuri nav rezidenti datu sagatavošanas valstī un kurus kontrolē datu sagatavošanas valstī rezidējoša institucionāla vienība, šobrīd ir brīvprātīga, un uz to attieksies eksperimentālie pētījumi, ko dažas dalībvalstis veiks, vēlākais, trīs gadu laikā pēc ierosinātās regulas spēkā stāšanās. Ierosinātās regulas II pielikums nosaka kopēju moduli šādai ārējai statistikai par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem (turpmāk tekstā — “ārējā FATS”).

| 4. | ECB atzinīgi novērtē ierosināto regulu. Definējot kopējo struktūru, ierosinātā regula uzlabos datu par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem salīdzināmību visā ES, tādējādi padarot tos piemērotākus datu apkopošanai ES un/vai euro zonas līmenī, kā arī padarot datus uzticamākus visiem to lietotājiem. Datus par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem šobrīd sagatavo dalībvalstu statistikas iestādes (parasti iekšējo FATS) un centrālās bankas (parasti ārējo FATS). Izmantotās datu sagatavošanas metodes atbilst ierosinātajai regulai, un šie dati palīdzēs ECB novērtēt ekonomikas attīstību saistībā ar lielo korporāciju un to ārvalstu saistīto uzņēmumu darbību euro zonā, kā arī ārpus tās. Šie dati tiek uzskatīti par noderīgiem gan analizējot euro zonas tirdzniecības tendences un cenu noteikšanas politiku, gan izprotot tiešo ārvalstu investīciju ekonomisko ietekmi uz, piemēram, konkurenci un nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.

ECB atzinīgi novērtē ierosināto regulu. Definējot kopējo struktūru, ierosinātā regula uzlabos datu par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem salīdzināmību visā ES, tādējādi padarot tos piemērotākus datu apkopošanai ES un/vai euro zonas līmenī, kā arī padarot datus uzticamākus visiem to lietotājiem. Datus par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem šobrīd sagatavo dalībvalstu statistikas iestādes (parasti iekšējo FATS) un centrālās bankas (parasti ārējo FATS). Izmantotās datu sagatavošanas metodes atbilst ierosinātajai regulai, un šie dati palīdzēs ECB novērtēt ekonomikas attīstību saistībā ar lielo korporāciju un to ārvalstu saistīto uzņēmumu darbību euro zonā, kā arī ārpus tās. Šie dati tiek uzskatīti par noderīgiem gan analizējot euro zonas tirdzniecības tendences un cenu noteikšanas politiku, gan izprotot tiešo ārvalstu investīciju ekonomisko ietekmi uz, piemēram, konkurenci un nodarbinātību.

| 5. | Šajā sakarā ECB vēlas izmantot izdevību, lai izteiktu komentārus par dažiem ierosinātās regulas noteikumiem. ECB norāda, ka ierosinātā regula ārējās FATS sniegšanu nav noteikusi par tūlītēji obligātu. Atsevišķu dalībvalstu veikto eksperimentālo pētījumu rezultātus būs iespējams novērtēt tikai pēc trīs gadiem. ECB izsaka nožēlu par to, ka, lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku, kas attiecas uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un tiešajām ārvalstu investīcijām (1), I pielikuma 2. punktā maksājumu bilances statistikai noteiktās datu plūsmas norāda atsevišķas preču un pakalpojumu kategorijas, ierosinātajā regulā preces un pakalpojumi šādā veidā netiek iedalīti. Ja šie dati netiek iedalīti atsevišķi, to vērtība analīzes mērķiem samazinās, un tos būs grūtāk salīdzināt ar datiem, kas tiek publicēti valstīs, kuras ir euro zonas galvenās darījumu partneres. |
| --- | --- |

5.

Šajā sakarā ECB vēlas izmantot izdevību, lai izteiktu komentārus par dažiem ierosinātās regulas noteikumiem. ECB norāda, ka ierosinātā regula ārējās FATS sniegšanu nav noteikusi par tūlītēji obligātu. Atsevišķu dalībvalstu veikto eksperimentālo pētījumu rezultātus būs iespējams novērtēt tikai pēc trīs gadiem. ECB izsaka nožēlu par to, ka, lai gan Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku, kas attiecas uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un tiešajām ārvalstu investīcijām (1), I pielikuma 2. punktā maksājumu bilances statistikai noteiktās datu plūsmas norāda atsevišķas preču un pakalpojumu kategorijas, ierosinātajā regulā preces un pakalpojumi šādā veidā netiek iedalīti. Ja šie dati netiek iedalīti atsevišķi, to vērtība analīzes mērķiem samazinās, un tos būs grūtāk salīdzināt ar datiem, kas tiek publicēti valstīs, kuras ir euro zonas galvenās darījumu partneres.

| 6. | Jāatzīmē arī ierosinātās regulas I pielikuma 5. punktā pašreiz noteiktais 20 mēnešu termiņš no atsauces gada beigām, kura laikā dalībvalstīm jānosūta iekšējā FATS. Tas ir lielākais iespējamais laiks, lai nodrošinātu regulāru novērtējumu ekonomikas attīstībai saistībā ar (biežajām) izmaiņām lielo korporāciju struktūrā, kā arī to saistīto uzņēmumu skaitā, lielumā un ekonomiskās darbības nozarē. Tādēļ ECB aicina Parlamentu un Padomi pēc eksperimentālo pētījumu rezultātu izvērtēšanas apsvērt ierosinātā laika samazināšanu vidējā termiņā vismaz attiecībā uz apkopotajiem datiem (t.i. “1. līmeni”, kā tas norādīts ierosinātajā regulā). Tas atbilstu Regulā (EK) Nr. 184/2005 noteiktajam ārvalstu tiešo investīciju apkopoto datu ziņošanas grafikam, kas paredz deviņu mēnešu termiņu. |
| --- | --- |

6.

Jāatzīmē arī ierosinātās regulas I pielikuma 5. punktā pašreiz noteiktais 20 mēnešu termiņš no atsauces gada beigām, kura laikā dalībvalstīm jānosūta iekšējā FATS. Tas ir lielākais iespējamais laiks, lai nodrošinātu regulāru novērtējumu ekonomikas attīstībai saistībā ar (biežajām) izmaiņām lielo korporāciju struktūrā, kā arī to saistīto uzņēmumu skaitā, lielumā un ekonomiskās darbības nozarē. Tādēļ ECB aicina Parlamentu un Padomi pēc eksperimentālo pētījumu rezultātu izvērtēšanas apsvērt ierosinātā laika samazināšanu vidējā termiņā vismaz attiecībā uz apkopotajiem datiem (t.i. “1. līmeni”, kā tas norādīts ierosinātajā regulā). Tas atbilstu Regulā (EK) Nr. 184/2005 noteiktajam ārvalstu tiešo investīciju apkopoto datu ziņošanas grafikam, kas paredz deviņu mēnešu termiņu.

| 7. | Pēc sīkāka ierosinātās regulas I līdz III pielikuma izvērtējuma ECB norāda, ka Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikuma 6. punkts “Ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi” bez citiem visas ES posteņiem ietver papildus posteni “U4 ārpus euro zona”. ECB uzskata, ka, lai sagatavotu euro zonas apkopotos datus, būtu lietderīgi līdzīgu atsauci uz “Ārpus euro zonu” ietvert ierosinātās regulas III pielikumā, iekļaujot papildus ģeogrāfiskā iedalījuma līmeni pozīcijā “1. līmenis”. Visbeidzot, Paskaidrojuma raksts atsaucas uz “ES-15” (vai “ES15-dalībvalstīm”); ECB ierosina, ka tam vajadzētu atsaukties uz pašreizējo “ES-25” vai “ES-25 dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

7.

Pēc sīkāka ierosinātās regulas I līdz III pielikuma izvērtējuma ECB norāda, ka Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikuma 6. punkts “Ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi” bez citiem visas ES posteņiem ietver papildus posteni “U4 ārpus euro zona”. ECB uzskata, ka, lai sagatavotu euro zonas apkopotos datus, būtu lietderīgi līdzīgu atsauci uz “Ārpus euro zonu” ietvert ierosinātās regulas III pielikumā, iekļaujot papildus ģeogrāfiskā iedalījuma līmeni pozīcijā “1. līmenis”. Visbeidzot, Paskaidrojuma raksts atsaucas uz “ES-15” (vai “ES15-dalībvalstīm”); ECB ierosina, ka tam vajadzētu atsaukties uz pašreizējo “ES-25” vai “ES-25 dalībvalstīm”.

Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 31. maijā.

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp.

1

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/16

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2005. gada 3. jūnijs)

pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (COM(2005) 155 galīgā redakcija)

(CON/2005/17)

(2005/C 144/10)

| 1. | Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 3. maijā ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 3. maijā ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”).

| 2. | ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 14. punkta otrajā apakšpunktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. |
| --- | --- |

2.

ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 14. punkta otrajā apakšpunktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

| 3. | Stabila fiskālā politika ir būtiska veiksmīgai ekonomikas un monetārās savienības (EMS) darbībai. Tā ir euro zonas makroekonomiskās stabilitātes, izaugsmes un kohēzijas priekšnoteikums. Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā ietvertā fiskālā sistēma ir EMS pamatakmens un risinājums vēlamās fiskālās disciplīnas panākšanai. Šai uz noteikumiem balstītajai sistēmai, kuras mērķis ir ilgtspējīgu publiskā sektora finanšu nodrošināšana un kura, izmantojot automātiskus stabilizējošos faktorus, vienlaikus ļauj mazināt izlaides svārstības, arī turpmāk jābūt skaidrai, vienkāršai un izpildāmai. Šo principu ievērošana veicinās pārskatāmu un vienlīdzīgu sistēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Stabila fiskālā politika ir būtiska veiksmīgai ekonomikas un monetārās savienības (EMS) darbībai. Tā ir euro zonas makroekonomiskās stabilitātes, izaugsmes un kohēzijas priekšnoteikums. Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā ietvertā fiskālā sistēma ir EMS pamatakmens un risinājums vēlamās fiskālās disciplīnas panākšanai. Šai uz noteikumiem balstītajai sistēmai, kuras mērķis ir ilgtspējīgu publiskā sektora finanšu nodrošināšana un kura, izmantojot automātiskus stabilizējošos faktorus, vienlaikus ļauj mazināt izlaides svārstības, arī turpmāk jābūt skaidrai, vienkāršai un izpildāmai. Šo principu ievērošana veicinās pārskatāmu un vienlīdzīgu sistēmas īstenošanu.

| 4. | Ierosinātā regula atspoguļo izmaiņas Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanā, par kurām Padome (ECOFIN) vienojās 2005. gada 20. martā. Ierosinātā regula attiecas uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Tās mērķis ir nodrošināt stabilu fiskālo politiku, stimulējot fiskālās disciplīnas ievērošanu. Lai gan ECB nesaskata vajadzību izteikt atzinumu par konkrētiem ierosinātās regulas noteikumiem, tā atgādina, ka EDP, turpinot stingri ievērot termiņus, jāsniedz uzticama un efektīva aizsardzība pret ilgtspējību neveicinošām publiskā sektora finansēm. Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB atbalsta pēc iespējas nelielus grozījumus Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1). Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras stingra un konsekventa īstenošana sekmēs drošu fiskālo politiku. |
| --- | --- |

4.

Ierosinātā regula atspoguļo izmaiņas Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanā, par kurām Padome (ECOFIN) vienojās 2005. gada 20. martā. Ierosinātā regula attiecas uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Tās mērķis ir nodrošināt stabilu fiskālo politiku, stimulējot fiskālās disciplīnas ievērošanu. Lai gan ECB nesaskata vajadzību izteikt atzinumu par konkrētiem ierosinātās regulas noteikumiem, tā atgādina, ka EDP, turpinot stingri ievērot termiņus, jāsniedz uzticama un efektīva aizsardzība pret ilgtspējību neveicinošām publiskā sektora finansēm. Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB atbalsta pēc iespējas nelielus grozījumus Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1). Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras stingra un konsekventa īstenošana sekmēs drošu fiskālo politiku.

Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 3. jūnijā

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

---

| 14.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/17

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2005. gada 3. jūnijs)

pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (COM(2005) 154 galīgā redakcija)

(CON/2005/18)

(2005/C 144/11)

| 1. | Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 3. maijā ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 3. maijā ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (turpmāk tekstā — “ierosinātā regula”).

| 2. | Ierosinātā regula ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 99. panta 5. punktā. Lai gan šai normā nav skaidri noteikta apspriešanās ar ECB, budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzība un koordinācija ir nozīmīga Eiropas Centrālo banku sistēmas galvenajam mērķim saglabāt cenu stabilitāti. Tādēļ ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. |
| --- | --- |

2.

Ierosinātā regula ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 99. panta 5. punktā. Lai gan šai normā nav skaidri noteikta apspriešanās ar ECB, budžeta stāvokļa uzraudzība un ekonomikas politikas uzraudzība un koordinācija ir nozīmīga Eiropas Centrālo banku sistēmas galvenajam mērķim saglabāt cenu stabilitāti. Tādēļ ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

| 3. | Stabila fiskālā politika ir būtiska veiksmīgai ekonomikas un monetārās savienības (EMS) darbībai. Tā ir euro zonas makroekonomiskās stabilitātes, izaugsmes un kohēzijas priekšnoteikums. Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā ietvertā fiskālā sistēma ir EMS pamatakmens un risinājums vēlamās fiskālās disciplīnas panākšanai. Šai uz noteikumiem balstītajai sistēmai, kuras mērķis ir ilgtspējīgu publiskā sektora finanšu nodrošināšana un kura, izmantojot automātiskus stabilizējošos faktorus, vienlaikus ļauj mazināt izlaides svārstības, arī turpmāk jābūt skaidrai, vienkāršai un izpildāmai. Šo principu ievērošana veicinās pārskatāmu un vienlīdzīgu sistēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Stabila fiskālā politika ir būtiska veiksmīgai ekonomikas un monetārās savienības (EMS) darbībai. Tā ir euro zonas makroekonomiskās stabilitātes, izaugsmes un kohēzijas priekšnoteikums. Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā ietvertā fiskālā sistēma ir EMS pamatakmens un risinājums vēlamās fiskālās disciplīnas panākšanai. Šai uz noteikumiem balstītajai sistēmai, kuras mērķis ir ilgtspējīgu publiskā sektora finanšu nodrošināšana un kura, izmantojot automātiskus stabilizējošos faktorus, vienlaikus ļauj mazināt izlaides svārstības, arī turpmāk jābūt skaidrai, vienkāršai un izpildāmai. Šo principu ievērošana veicinās pārskatāmu un vienlīdzīgu sistēmas īstenošanu.

| 4. | Ierosinātā regula atspoguļo izmaiņas Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanā, par kurām Padome (ECOFIN) vienojās 2005. gada 20. martā. Ierosinātā regula attiecas uz uzraudzības procesu un nosaka vidēja termiņa mērķus dalībvalstu fiskālajai politikai. Lai gan ECB nesaskata vajadzību izteikt atzinumu par konkrētiem ierosinātās regulas noteikumiem, tā atbalsta centienus uzlabot ekonomikas politikas uzraudzību un koordināciju, lai sasniegtu un saglabātu vidēja termiņa mērķus, kuri nodrošina publiskā sektora finanšu ilgtspējību. Uzraudzības procedūru stingra un konsekventa īstenošana sekmēs drošu fiskālo politiku. |
| --- | --- |

4.

Ierosinātā regula atspoguļo izmaiņas Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanā, par kurām Padome (ECOFIN) vienojās 2005. gada 20. martā. Ierosinātā regula attiecas uz uzraudzības procesu un nosaka vidēja termiņa mērķus dalībvalstu fiskālajai politikai. Lai gan ECB nesaskata vajadzību izteikt atzinumu par konkrētiem ierosinātās regulas noteikumiem, tā atbalsta centienus uzlabot ekonomikas politikas uzraudzību un koordināciju, lai sasniegtu un saglabātu vidēja termiņa mērķus, kuri nodrošina publiskā sektora finanšu ilgtspējību. Uzraudzības procedūru stingra un konsekventa īstenošana sekmēs drošu fiskālo politiku.

Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 3. jūnijā

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---