# Úřední věstník C 136/3. č

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 136 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 483. června 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 136

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 483. června 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Rada |
| 2005/C 136/1 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Belgie na období let 2004 – 2008 | 1 |
| 2005/C 136/2 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období let 2004 – 2010 | 4 |
| 2005/C 136/3 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období let 2004 – 2008 | 7 |
| 2005/C 136/4 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Francie na období let 2004 – 2008 | 9 |
| 2005/C 136/5 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Německa na období let 2004 – 2008 | 12 |
| 2005/C 136/6 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Irska na období let 2004 – 2007 | 15 |
| 2005/C 136/7 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Itálie na období let 2004 – 2008 | 18 |
| 2005/C 136/8 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období let 2004 – 2007 | 21 |
| 2005/C 136/9 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období let 2004 – 2007 | 23 |
| 2005/C 136/0 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období let 2004 – 2007 | 26 |
| 2005/C 136/1 | Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Finska na období let 2004 – 2008 | 29 |
| | Komise |
| 2005/C 136/2 | Směnné kurzy vůči euro | 31 |
| 2005/C 136/3 | Oznámení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci COMP/E-2/38.381 – De Beers-ALROSA (
  1
  ) | 32 |
| 2005/C 136/4 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3578 – BP/Nova Chemicals/JV) (
  1
  ) | 34 |
| 2005/C 136/5 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3826 – Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  ) | 35 |
| 2005/C 136/6 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 36 |
| 2005/C 136/7 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle naařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh | 37 |
| 2005/C 136/8 | Referenční sazby a sazby pro navrácení v oblasti státní podpory (
  1
  ) | 40 |
| 2005/C 136/9 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 41 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Rada

2005/C 136/1

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Belgie na období let 2004 – 2008

1

2005/C 136/2

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období let 2004 – 2010

4

2005/C 136/3

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období let 2004 – 2008

7

2005/C 136/4

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Francie na období let 2004 – 2008

9

2005/C 136/5

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Německa na období let 2004 – 2008

12

2005/C 136/6

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Irska na období let 2004 – 2007

15

2005/C 136/7

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Itálie na období let 2004 – 2008

18

2005/C 136/8

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období let 2004 – 2007

21

2005/C 136/9

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období let 2004 – 2007

23

2005/C 136/0

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období let 2004 – 2007

26

2005/C 136/1

Stanovisko Rady ze dne 17. února 2005 k aktualizovanému programu stability Finska na období let 2004 – 2008

29

Komise

2005/C 136/2

Směnné kurzy vůči euro

31

2005/C 136/3

Oznámení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci COMP/E-2/38.381 – De Beers-ALROSA (
  1
  )

1

32

2005/C 136/4

Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3578 – BP/Nova Chemicals/JV) (
  1
  )

1

34

2005/C 136/5

Předběžné oznámení o spojení podniků (Případ č. j. COMP/M.3826 – Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd) — Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení (
  1
  )

1

35

2005/C 136/6

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

36

2005/C 136/7

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle naařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh

37

2005/C 136/8

Referenční sazby a sazby pro navrácení v oblasti státní podpory (
  1
  )

1

40

2005/C 136/9

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Rada

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému programu stability Belgie na období let 2004 – 2008

(2005/C 136/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Belgie pro období let 2004 – 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Program neobsahuje povinné předpoklady v oblasti úrokových sazeb. Belgie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky kladenými na údaje. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Belgie pro období let 2004 – 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Program neobsahuje povinné předpoklady v oblasti úrokových sazeb. Belgie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky kladenými na údaje.

| (2) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá reálný růst HDP o 2,5 % v letech 2005 a 2006, který ke konci trvání programu zpomalí na 2,0 %. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, odráží tento scénář hodnověrné předpoklady růstu. V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá reálný růst HDP o 2,5 % v letech 2005 a 2006, který ke konci trvání programu zpomalí na 2,0 %. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, odráží tento scénář hodnověrné předpoklady růstu. V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické.

| (3) | Strategie rozpočtu uvedená v aktualizaci se zaměřuje na udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkového rozpočtu a zachování trendu snižování míry zadlužení s cílem připravit se na nepříznivý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Aktualizace předpokládá vyrovnaný rozpočet na rok 2005 a 2006 a přebytek ve výši 0,3 % HDP v roce 2007 a 0,6 % v roce 2008. Celkově tato současná aktualizace v porovnání s tou předcházející (která končila rokem 2007) v široké míře potvrzuje plánované úpravy na pozadí téměř nezměněného makroekonomického scénáře. S ohledem na dopady pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a očekávané vyšší veřejné investice v době před místními volbami v roce 2006 se předpokládá, že primární přebytek se v roce 2006 mírně sníží, ale v následujícím období opět vzroste. Program předpokládá klesající úrokovou zátěž, zejména v důsledku pokračujícího snižování zadluženosti. Do roku 2006 se očekává pokles příjmů, které by následně měly zůstat stabilní, zatímco primární výdaje se kolem roku 2008 mírně sníží. Předpokládá se, že cyklicky očištěné saldo (na základě údajů uvedených v programu při použití společně schválené metodiky) zůstane po celé programové období kladné, přičemž nejprve dojde k jeho snížení z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2004 na 0,1 % v roce 2006 a následně se opět zvýší na 0,9 % v roce 2008. |
| --- | --- |

(3)

Strategie rozpočtu uvedená v aktualizaci se zaměřuje na udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkového rozpočtu a zachování trendu snižování míry zadlužení s cílem připravit se na nepříznivý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Aktualizace předpokládá vyrovnaný rozpočet na rok 2005 a 2006 a přebytek ve výši 0,3 % HDP v roce 2007 a 0,6 % v roce 2008. Celkově tato současná aktualizace v porovnání s tou předcházející (která končila rokem 2007) v široké míře potvrzuje plánované úpravy na pozadí téměř nezměněného makroekonomického scénáře. S ohledem na dopady pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a očekávané vyšší veřejné investice v době před místními volbami v roce 2006 se předpokládá, že primární přebytek se v roce 2006 mírně sníží, ale v následujícím období opět vzroste. Program předpokládá klesající úrokovou zátěž, zejména v důsledku pokračujícího snižování zadluženosti. Do roku 2006 se očekává pokles příjmů, které by následně měly zůstat stabilní, zatímco primární výdaje se kolem roku 2008 mírně sníží. Předpokládá se, že cyklicky očištěné saldo (na základě údajů uvedených v programu při použití společně schválené metodiky) zůstane po celé programové období kladné, přičemž nejprve dojde k jeho snížení z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2004 na 0,1 % v roce 2006 a následně se opět zvýší na 0,9 % v roce 2008.

| (4) | Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako víceméně vyvážená. Belgická vláda zejména dosud neoznámila, jaká opatření chce učinit, aby v roce 2006 udržela vyrovnaný rozpočet i navzdory poklesu HDP o 0,3 % v důsledku pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a navzdory tomu, že rozpočet na rok 2005 využívá celé řady menších jednorázových opatření (celkově přibližně 0,2 % HDP). I když je makroekonomický scénář hodnověrný, saldo belgických veřejných financí je stále poněkud citlivé na změny hospodářského růstu (citlivost ve výši 0,6). V neposlední řadě existuje také určité riziko, pokud jde o regulaci primárních výdajů, zejména na úrovni systému sociálního zabezpečení. Překročení výdajů v systému zdravotní péče zaznamenané v roce 2004 (i přes již tak vysoký cíl ročního reálného růstu ve výši 4,5 %) naznačuje pokračující výrazný růst těchto výdajů. Ke konci roku 2004 byla oznámena nová opatření pro snížení nákladů v oblasti zdravotnictví (celkem ve výši 0,2 % HDP), avšak jejich účinnost ještě nelze dostatečně posoudit. Na druhé straně dostal ministr sociálních věcí na větší část roku 2005 mandát, aby bez předchozích konzultací s parlamentem nebo jiných konzultací přijímal nezbytná opatření umožňující rychle reagovat na případné další překročení výdajů. Belgická vláda obecně získala důvěru, že dostojí svému závazku přijmout opatření pro udržení vyrovnaného rozpočtu. |
| --- | --- |

(4)

Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako víceméně vyvážená. Belgická vláda zejména dosud neoznámila, jaká opatření chce učinit, aby v roce 2006 udržela vyrovnaný rozpočet i navzdory poklesu HDP o 0,3 % v důsledku pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a navzdory tomu, že rozpočet na rok 2005 využívá celé řady menších jednorázových opatření (celkově přibližně 0,2 % HDP). I když je makroekonomický scénář hodnověrný, saldo belgických veřejných financí je stále poněkud citlivé na změny hospodářského růstu (citlivost ve výši 0,6). V neposlední řadě existuje také určité riziko, pokud jde o regulaci primárních výdajů, zejména na úrovni systému sociálního zabezpečení. Překročení výdajů v systému zdravotní péče zaznamenané v roce 2004 (i přes již tak vysoký cíl ročního reálného růstu ve výši 4,5 %) naznačuje pokračující výrazný růst těchto výdajů. Ke konci roku 2004 byla oznámena nová opatření pro snížení nákladů v oblasti zdravotnictví (celkem ve výši 0,2 % HDP), avšak jejich účinnost ještě nelze dostatečně posoudit. Na druhé straně dostal ministr sociálních věcí na větší část roku 2005 mandát, aby bez předchozích konzultací s parlamentem nebo jiných konzultací přijímal nezbytná opatření umožňující rychle reagovat na případné další překročení výdajů. Belgická vláda obecně získala důvěru, že dostojí svému závazku přijmout opatření pro udržení vyrovnaného rozpočtu.

| (5) | Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rizika pro rozpočtové cíle jeví jako víceméně vyvážená a rozpočtová strategie v programu jako dostatečná k tomu, aby bylo možné splnit střednědobý cíl Paktu stability a růstu, tj. téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. Navíc existuje dostatečná rezerva proti riziku překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v případě běžných cyklických výkyvů v každém roce. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rizika pro rozpočtové cíle jeví jako víceméně vyvážená a rozpočtová strategie v programu jako dostatečná k tomu, aby bylo možné splnit střednědobý cíl Paktu stability a růstu, tj. téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. Navíc existuje dostatečná rezerva proti riziku překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v případě běžných cyklických výkyvů v každém roce.

| (6) | Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu 96,6 % HDP a výrazně tak přesahuje šedesátiprocentní referenční hodnotu HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry zadlužení za dobu jeho trvání o 12,4 procentních bodů na 84,2 % HDP v roce 2008. Tento údaj zahrnuje i převzetí dluhu ve výši 7,4 miliard EUR (2,5 % HDP) od státní železniční společnosti SNCB v roce 2005. Zahrnutí dluhu SNCB zpomalí snižování zadlužení v roce 2005, jinak je však plánované tempo snižování zadluženosti rychlejší, než se plánovalo v předchozí aktualizaci. |
| --- | --- |

(6)

Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu 96,6 % HDP a výrazně tak přesahuje šedesátiprocentní referenční hodnotu HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry zadlužení za dobu jeho trvání o 12,4 procentních bodů na 84,2 % HDP v roce 2008. Tento údaj zahrnuje i převzetí dluhu ve výši 7,4 miliard EUR (2,5 % HDP) od státní železniční společnosti SNCB v roce 2005. Zahrnutí dluhu SNCB zpomalí snižování zadlužení v roce 2005, jinak je však plánované tempo snižování zadluženosti rychlejší, než se plánovalo v předchozí aktualizaci.

| (7) | Z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí se zdá, že se Belgie z důvodu současné úrovně hrubého dluhu nachází v určitém nebezpečí. I když se zadluženost snižuje, její míra je stále vysoká a rovnoměrné snižování závisí na tom, zda se dlouhodobě podaří udržet vysoké primární přebytky. Strategie pro zvládnutí rozpočtových výdajů na stárnoucí obyvatelstvo vytyčená v programu je založena především na snížení hrubého dluhu prostřednictvím udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkového rozpočtu (což samo o sobě závisí především na omezení primárních výdajů) a na fondu pro problematiku stárnutí. Omezení primárních výdajů se může ukázat jako obtížné, zejména v oblasti zdravotní péče, ale s ohledem na vládní strategii snižování daňového zatížení s cílem vytvořit další pracovní příležitosti je důležité. Vzhledem k předpokládanému zvyšování indexu závislosti je dodržování této široké strategie pro dosažení dlouhodobé udržitelnosti rozhodující. |
| --- | --- |

(7)

Z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí se zdá, že se Belgie z důvodu současné úrovně hrubého dluhu nachází v určitém nebezpečí. I když se zadluženost snižuje, její míra je stále vysoká a rovnoměrné snižování závisí na tom, zda se dlouhodobě podaří udržet vysoké primární přebytky. Strategie pro zvládnutí rozpočtových výdajů na stárnoucí obyvatelstvo vytyčená v programu je založena především na snížení hrubého dluhu prostřednictvím udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkového rozpočtu (což samo o sobě závisí především na omezení primárních výdajů) a na fondu pro problematiku stárnutí. Omezení primárních výdajů se může ukázat jako obtížné, zejména v oblasti zdravotní péče, ale s ohledem na vládní strategii snižování daňového zatížení s cílem vytvořit další pracovní příležitosti je důležité. Vzhledem k předpokládanému zvyšování indexu závislosti je dodržování této široké strategie pro dosažení dlouhodobé udržitelnosti rozhodující.

| (8) | Hospodářské politiky uvedené v této aktualizaci jsou v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které si tato země vytyčila. Aktualizace zejména zabezpečuje, že míra zadlužení bude mít i nadále klesající tendenci. Vzhledem k nedávnému překračování výdajů ve zdravotnictví (pro které je cílová míra růstu v reálných hodnotách stanovena poměrně vysoko na 4,5 % ročně) existuje určité nebezpečí, že doporučení na omezení růstu reálných výdajů v jednotce I (federální vláda a sociální zabezpečení) na 1,5 % nebude dodrženo. Proto je důležité udržet vysoké primární přebytky a omezit růst reálných výdajů zejména s ohledem na finanční potřeby vyplývající ze stárnutí obyvatelstva. |
| --- | --- |

(8)

Hospodářské politiky uvedené v této aktualizaci jsou v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které si tato země vytyčila. Aktualizace zejména zabezpečuje, že míra zadlužení bude mít i nadále klesající tendenci. Vzhledem k nedávnému překračování výdajů ve zdravotnictví (pro které je cílová míra růstu v reálných hodnotách stanovena poměrně vysoko na 4,5 % ročně) existuje určité nebezpečí, že doporučení na omezení růstu reálných výdajů v jednotce I (federální vláda a sociální zabezpečení) na 1,5 % nebude dodrženo. Proto je důležité udržet vysoké primární přebytky a omezit růst reálných výdajů zejména s ohledem na finanční potřeby vyplývající ze stárnutí obyvatelstva.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS prosinec 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |
| KOM říjen 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | neuv. |
| Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)
  (%) | PS prosinec 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM říjen 2004 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |
| KOM říjen 2004 | -0,1 | -0,3 | -0,5 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |
| KOM říjen 2004 | 4,8 | 4,2 | 3,6 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 (2) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |
| KOM říjen 2004 | 0,4 | 0,0 | -0,4 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 (2) | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |
| KOM říjen 2004 | 95,8 | 94,4 | 90,9 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | neuv. |
| Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS prosinec 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

KOM říjen 2004

2,5

2,5

2,6

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

1,8

2,8

2,5

2,1

neuv.

Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)

(%)

PS prosinec 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

KOM říjen 2004

2,0

1,9

1,8

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

1,4

1,4

1,4

1,4

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS prosinec 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

KOM říjen 2004

-0,1

-0,3

-0,5

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

0,0

0,0

0,0

0,3

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

KOM říjen 2004

4,8

4,2

3,6

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

5,1

4,8

4,7

4,8

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004 (2)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

KOM říjen 2004

0,4

0,0

-0,4

neuv.

neuv.

PS listopad 2003 (2)

0,6

0,2

0,0

0,3

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS prosinec 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

KOM říjen 2004

95,8

94,4

90,9

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

97,6

93,6

90,1

87,0

neuv.

Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu.

Zdroje:

Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/4

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období let 2004 – 2010

(2005/C 136/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Dánska, který se týká období let 2004 až 2010. Tento program plně odpovídá požadavkům stanoveným pro údaje v „souboru pravidel platných pro obsah a formu programů stability a konvergenčních programů“. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Dánska, který se týká období let 2004 až 2010. Tento program plně odpovídá požadavkům stanoveným pro údaje v „souboru pravidel platných pro obsah a formu programů stability a konvergenčních programů“.

| (2) | Makroekonomický scénář, z nějž tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP se zvýší z 2,2 % v roce 2004 na 2,5 % v roce 2005 a dosáhne v průměru 1,7 % během let 2006 – 10. Na základě údajů dostupných v současné době se zdá, že tento scénář odráží poměrně opatrné předpoklady růstu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví jako realistické. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, z nějž tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP se zvýší z 2,2 % v roce 2004 na 2,5 % v roce 2005 a dosáhne v průměru 1,7 % během let 2006 – 10. Na základě údajů dostupných v současné době se zdá, že tento scénář odráží poměrně opatrné předpoklady růstu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví jako realistické.

| (3) | Střednědobý rozpočtový rámec zahrnuje cílové rozpětí přebytků veřejných financí v průměrné výši 1

  -2

  % HDP až do roku 2010 a limit růstu reálné roční veřejné spotřeby ve výši 0,5 % od roku 2005; kontrola výdajů je posílena prostřednictvím tzv. zmrazení daní. Očekává se, že subsektor ústřední vlády i penzijní fondy vykáží v období programu stabilní přebytky. Předpokládá se, že místní správy vyrovnají své rozpočty tak, jak to vyžadují právní předpisy. Aktualizovaný program předpokládá přebytky ve výši 1,2 % HDP v roce 2004, 2,0 % v roce 2005 a 1,6 % v roce 2006. V roce 2010 přebytek dosáhne 2,0 % HDP. Poměr výdajů i příjmů se během období výhledu postupně sníží. Po očištění od odhadovaného dopadu cyklu s použitím společné metodiky vykazuje cyklicky očištěné saldo rozpočtu přebytek během celého období výhledu. Předpokládané cíle v oblasti přebytku veřejných financí se blíží cílům uvedeným v aktualizovaném programu z roku 2003. Krátkodobé rozdíly jsou důsledkem revidovaných předpokladů růstu HDP, jakož i účinků nedávných politických opatření, včetně daňového balíku z března roku 2004, kterým byla zahájena daňová reforma přijatá v roce 2003. Od roku 2007 jsou předpokládané přebytky mírně nižší než v předchozím aktualizovaném programu, a to z důvodu revidovaných demografických předpokladů, které přispěly ke snížení dlouhodobých finančních požadavků. Celkově lze konstatovat, že stávající aktualizovaný program v zásadě potvrzuje strategii předchozího aktualizovaného programu na pozadí podobného makroekonomického scénáře. |
| --- | --- |

(3)

Formula

Formula

| (4) | Rizika pro rozpočtové výhledy jsou poměrně vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklánějí k výsledkům, které jsou lepší než se v prvních letech programu předpokládalo. Po řadu let vykazovalo Dánsko rozpočtové přebytky veřejných financí. Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy přebytek dosáhl 1,0 % HDP, ačkoliv HDP vzrostl pouze o 0,5 %. Ceny ropy, vyšší než se předpokládalo v aktualizovaném programu, by také mohly přispět ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je malým čistým vývozcem ropy. Skladba růstu HDP v nadcházejících letech, vycházející především z domácí poptávky, by také měla zajistit trvalé příjmy, a podpořit tak příznivý vývoj veřejných financí. Ve střednědobém horizontu budou předpokládané výsledky ohroženy, pokud se nepodaří udržet růst veřejných výdajů ve stanoveném rozmezí, zejména na úrovni místní správy, nebo pokud se nepodaří dosáhnout střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(4)

Rizika pro rozpočtové výhledy jsou poměrně vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklánějí k výsledkům, které jsou lepší než se v prvních letech programu předpokládalo. Po řadu let vykazovalo Dánsko rozpočtové přebytky veřejných financí. Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy přebytek dosáhl 1,0 % HDP, ačkoliv HDP vzrostl pouze o 0,5 %. Ceny ropy, vyšší než se předpokládalo v aktualizovaném programu, by také mohly přispět ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je malým čistým vývozcem ropy. Skladba růstu HDP v nadcházejících letech, vycházející především z domácí poptávky, by také měla zajistit trvalé příjmy, a podpořit tak příznivý vývoj veřejných financí. Ve střednědobém horizontu budou předpokládané výsledky ohroženy, pokud se nepodaří udržet růst veřejných výdajů ve stanoveném rozmezí, zejména na úrovni místní správy, nebo pokud se nepodaří dosáhnout střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti.

| (5) | Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programech jeví jako postačující k zachování střednědobého „téměř vyrovnaného nebo přebytkového“ stavu rozpočtu v souladu s Paktem stability a růstu po celé období programu. Poskytuje také dostatečnou rezervu zajišťující, aby při běžných makroekonomických výkyvech nedocházelo k překročení prahové hodnoty schodku HDP ve výši 3 %. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programech jeví jako postačující k zachování střednědobého „téměř vyrovnaného nebo přebytkového“ stavu rozpočtu v souladu s Paktem stability a růstu po celé období programu. Poskytuje také dostatečnou rezervu zajišťující, aby při běžných makroekonomických výkyvech nedocházelo k překročení prahové hodnoty schodku HDP ve výši 3 %.

| (6) | Hrubé zadlužení činilo v roce 2003 44,7 % HDP a aktualizovaný program předpokládá, že v roce 2010 dosáhne 28

  % HDP. Pokles míry zadlužení je především důsledkem kladných primárních sald a vlivu růstu nominálního HDP. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že situace Dánska je příznivá, a to i přes předpokládané značné rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva. Výsledkem rozpočtové strategie uvedené v programu, založené zejména na další konsolidaci dluhu prostřednictvím trvalých rozpočtových přebytků, by mělo být zajištění udržitelného stavu. Je však možné, že zajistit trvalou přísnou kontrolu výdajů a dosáhnout podstatného zvýšení zaměstnanosti, na čemž strategie také závisí, bude velmi náročné. |
| --- | --- |

(7)

Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že situace Dánska je příznivá, a to i přes předpokládané značné rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva. Výsledkem rozpočtové strategie uvedené v programu, založené zejména na další konsolidaci dluhu prostřednictvím trvalých rozpočtových přebytků, by mělo být zajištění udržitelného stavu. Je však možné, že zajistit trvalou přísnou kontrolu výdajů a dosáhnout podstatného zvýšení zaměstnanosti, na čemž strategie také závisí, bude velmi náročné.

| (8) | Celkově lze konstatovat, že hospodářská politika uvedená v aktualizovaném programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky stanovenými pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

Celkově lze konstatovat, že hospodářská politika uvedená v aktualizovaném programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky stanovenými pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP listopad 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM říjen 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | neuv. | neuv. |
| KP listopad 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |
| Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)
  (%) | KP listopad 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |
| KOM říjen 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | neuv. | neuv. |
| KP listopad 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP listopad 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |
| KOM říjen 2004 (3) | 2,0 | 2,6 | 2,8 | neuv. | neuv. |
| KP listopad 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP listopad 2004 (4) | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |
| KOM říjen 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | neuv. | neuv. |
| KP listopad 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |
| Cyklicky očištěné saldo
  (% HDP) | KP listopad 2004 (2) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |
| KOM říjen 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | neuv. | neuv. |
| KP listopad 2003 (2) | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |
| Hrubý státní dluh
  (% HDP) | KP listopad 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |
| KOM říjen 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | neuv. | neuv. |
| KP listopad 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |
| Aktualizovaný konvergenční program, listopad 2003 a listopad 2004 (KP); hospodářské předpovědi útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM; viz pozn. 2 výše); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2010

Reálný HDP

(změna v %)

KP listopad 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

KOM říjen 2004

2,3

2,4

2,0

neuv.

neuv.

KP listopad 2003

2,3

2,2

1,9

1,7

1,7

Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)

(%)

KP listopad 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

1,6

KOM říjen 2004

1,1

1,9

1,6

neuv.

neuv.

KP listopad 2003

1,8

1,7

1,7

1,7

1,7

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP listopad 2004

1,2

2,0

1,6

1,7

2,0

KOM říjen 2004 (3)

2,0

2,6

2,8

neuv.

neuv.

KP listopad 2003

1,3

1,8

1,9

2,1

2,1

Primární saldo

(% HDP)

KP listopad 2004 (4)

4,3

4,8

4,5

4,6

4,4

KOM říjen 2004

4,4

4,9

4,9

neuv.

neuv.

KP listopad 2003

2,3

2,7

2,6

2,3

2,3

Cyklicky očištěné saldo

(% HDP)

KP listopad 2004 (2)

1,7

2,0

2,0

2,0

2,3

KOM říjen 2004

2,6

2,9

3,0

neuv.

neuv.

KP listopad 2003 (2)

1,1

1,5

1,7

1,9

2,1

Hrubý státní dluh

(% HDP)

KP listopad 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

28,8

KOM říjen 2004

41,5

37,5

34,2

neuv.

neuv.

KP listopad 2003

41,2

38,7

36,4

27,5

27,5

Aktualizovaný konvergenční program, listopad 2003 a listopad 2004 (KP); hospodářské předpovědi útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM; viz pozn. 2 výše); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů uvedených v programu

(3)  V oznámení ze září roku 2004 týkajícím se postupu při nadměrném schodku předložilo Dánsko údaje o saldu veřejných financí a hrubém dluhu, kde byl doplňkový důchodový fond ATP zařazen mimo státní sektor, což snížilo přebytek veřejných financí o přibližně 1 procentní bod HDP. Na základě toho útvary Komise také vyloučily ze své předpovědi z podzimu roku 2004 přebytek fondu ATP. V tomto hodnocení byly údaje útvarů Komise týkající se salda veřejných financí a hrubého dluhu přepočítány tak, aby v nich byl zahrnut fond ATP, jak je tomu i v aktualizovaném programu. Údaje útvarů Komise týkající se salda veřejných financí a hrubého dluhu nejsou proto stejné jako údaje uvedené v podzimní předpovědi.

(4)  Aktualizovaný program uvádí primární salda s vyloučením čistých úrokových výdajů a nikoliv hrubých úrokových výdajů, jak bývá zvykem; v této tabulce jsou uvedena primární salda bez hrubých úrokových výdajů.

Zdroje:

Aktualizovaný konvergenční program, listopad 2003 a listopad 2004 (KP); hospodářské předpovědi útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM; viz pozn. 2 výše); výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/7

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období let 2004 – 2008

(2005/C 136/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Estonska, který se týká období let 2004 až 2008. Tento program splňuje požadavky na údaje podle revidovaného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Estonska, který se týká období let 2004 až 2008. Tento program splňuje požadavky na údaje podle revidovaného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“.

| (2) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z 5,6 % v roce 2004 na 6,0 % v průměru po zbytek doby platnosti programu. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží věrohodné předpoklady růstu. Předpovědi míry inflace obsažené v programu se rovněž jeví jako realistické. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z 5,6 % v roce 2004 na 6,0 % v průměru po zbytek doby platnosti programu. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží věrohodné předpoklady růstu. Předpovědi míry inflace obsažené v programu se rovněž jeví jako realistické.

| (3) | Cílem Estonska je dosahovat po dobu platnosti programu téměř vyrovnaného nebo mírně přebytkového stavu rozpočtu. Pro rok 2004 je cílem programu přebytek rozpočtu ve výši 1 % HDP, což je o 0,3 % více než přebytek plánovaný v programu z května minulého roku. Od roku 2005 se předpokládají vyrovnané rozpočty, stejně jako tomu bylo u předchozího programu. Předpokládá se, že veřejné investice v roce 2004 vzrostou o jeden procentní bod HDP na 4,4 %, a pak do roku 2008 klesnou na 3,9 % a zůstanou tak značně nad průměrem EU (2,4 % HDP v roce 2004). |
| --- | --- |

(3)

Cílem Estonska je dosahovat po dobu platnosti programu téměř vyrovnaného nebo mírně přebytkového stavu rozpočtu. Pro rok 2004 je cílem programu přebytek rozpočtu ve výši 1 % HDP, což je o 0,3 % více než přebytek plánovaný v programu z května minulého roku. Od roku 2005 se předpokládají vyrovnané rozpočty, stejně jako tomu bylo u předchozího programu. Předpokládá se, že veřejné investice v roce 2004 vzrostou o jeden procentní bod HDP na 4,4 %, a pak do roku 2008 klesnou na 3,9 % a zůstanou tak značně nad průměrem EU (2,4 % HDP v roce 2004).

| (4) | Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako víceméně vyvážená. Na jednu stranu z opatrného makroekonomického scénáře vyplývá, že by příjmy mohly být oproti rozpočtu vyšší a výdaje o něco nižší. Estonsko v několika posledních letech skutečně prokázalo schopnost prozíravého prognózování a opakovaného překračování fiskálních cílů. Na druhou stranu nelze zcela vyloučit neočekávané výpadky příjmů v důsledku plánovaného snížení daní nebo nepříznivý dopad na růst způsobený vnějšími šoky. Po zvážení bilance rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako dostatečná k udržení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu, po celou dobu platnosti programu v letech 2004 – 2008. Rovněž se zdá, že poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. |
| --- | --- |

(4)

Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako víceméně vyvážená. Na jednu stranu z opatrného makroekonomického scénáře vyplývá, že by příjmy mohly být oproti rozpočtu vyšší a výdaje o něco nižší. Estonsko v několika posledních letech skutečně prokázalo schopnost prozíravého prognózování a opakovaného překračování fiskálních cílů. Na druhou stranu nelze zcela vyloučit neočekávané výpadky příjmů v důsledku plánovaného snížení daní nebo nepříznivý dopad na růst způsobený vnějšími šoky. Po zvážení bilance rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako dostatečná k udržení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu, po celou dobu platnosti programu v letech 2004 – 2008. Rovněž se zdá, že poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech.

| (5) | Míra zadlužení se odhaduje na 4,8 % HDP v roce 2004, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy a samozřejmě nejnižší míra v EU. Program předpokládá další snížení míry zadlužení o 1,9 procentního bodu během doby platnosti programu. |
| --- | --- |

(5)

Míra zadlužení se odhaduje na 4,8 % HDP v roce 2004, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy a samozřejmě nejnižší míra v EU. Program předpokládá další snížení míry zadlužení o 1,9 procentního bodu během doby platnosti programu.

| (6) | Zdá se, že Estonsko se nachází v příznivém postavení, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Nízká úroveň veřejného zadlužení, značné rezervy veřejných financí a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s věrohodnými a důkladnými reformami důchodového a zdravotního systému, jež mají v dlouhodobém horizontu zadržet rozpočtové tlaky, by měly zajistit, že veřejné finance zůstanou na udržitelném základě. |
| --- | --- |

(6)

Zdá se, že Estonsko se nachází v příznivém postavení, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Nízká úroveň veřejného zadlužení, značné rezervy veřejných financí a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s věrohodnými a důkladnými reformami důchodového a zdravotního systému, jež mají v dlouhodobém horizontu zadržet rozpočtové tlaky, by měly zajistit, že veřejné finance zůstanou na udržitelném základě.

| (7) | Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Přebytek rozpočtu v roce 2004, který byl vyšší než se předpokládalo, je v souladu s doporučením vyhnout se procyklickým fiskálním politikám. Nicméně vzhledem k tomu, že schodek zahraničního účtu se v roce 2004 s největší pravděpodobností významně nesnížil (pokud vůbec), je možné, že rychlé vyčerpání rozpočtového přebytku neposkytne z pohledu fiskální politiky dostatečnou podporu pro nápravu zahraniční nerovnováhy. |
| --- | --- |

(7)

Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Přebytek rozpočtu v roce 2004, který byl vyšší než se předpokládalo, je v souladu s doporučením vyhnout se procyklickým fiskálním politikám. Nicméně vzhledem k tomu, že schodek zahraničního účtu se v roce 2004 s největší pravděpodobností významně nesnížil (pokud vůbec), je možné, že rychlé vyčerpání rozpočtového přebytku neposkytne z pohledu fiskální politiky dostatečnou podporu pro nápravu zahraniční nerovnováhy.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP prosinec 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |
| KOM říjen 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | neuv. | neuv. |
| KP květen 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |
| Inflace podle HISC (2)

  (%) | KP prosinec 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |
| KOM říjen 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | neuv. | neuv. |
| KP květen 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP prosinec 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM říjen 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | neuv. | neuv. |
| KP květen 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP prosinec 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |
| KOM říjen 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | neuv. | neuv. |
| KP květen 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP prosinec 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |
| KOM říjen 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | neuv. | neuv. |
| KP květen 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |
| konvergenční program (KP); Prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

KP prosinec 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

KOM říjen 2004

5,9

6,0

6,2

neuv.

neuv.

KP květen 2004

5,3

5,8

5,6

5,9

5,8

Inflace podle HISC (2)

(%)

KP prosinec 2004

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

KOM říjen 2004

3,4

3,5

2,8

neuv.

neuv.

KP květen 2004

3,1

3,0

2,8

2,8

2,8

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP prosinec 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

KOM říjen 2004

0,5

0,2

0,1

neuv.

neuv.

KP květen 2004

0,7

0,0

0,0

0,0

0,0

Primární saldo

(% HDP)

KP prosinec 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,2

KOM říjen 2004

0,8

0,4

0,3

neuv.

neuv.

KP květen 2004

1,0

0,3

0,3

0,3

0,3

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP prosinec 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

KOM říjen 2004

4,8

4,4

4,2

neuv.

neuv.

KP květen 2004

5,4

5,1

4,7

3,4

3,2

konvergenční program (KP); Prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM);

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  v programu se používá vnitrostátní ISC, nikoli HISC.

Zdroje:

konvergenční program (KP); Prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM);

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/9

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému programu stability Francie na období let 2004 – 2008

(2005/C 136/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5, odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Francie pro období let 2004 – 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle pozměněného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Neuvádí však předpoklady celkového růstu zaměstnanosti podle definice národních účtů, které jsou povinné. Francie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky kladenými na údaje. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Francie pro období let 2004 – 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle pozměněného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Neuvádí však předpoklady celkového růstu zaměstnanosti podle definice národních účtů, které jsou povinné. Francie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky kladenými na údaje.

| (2) | Makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, předpokládá v letech 2004 až 2008 růst reálného HDP o 2,5 %, což je míra ležící nepatrně nad potenciálem. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu, ačkoli Komise předpokládá růst poněkud nižší. V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, předpokládá v letech 2004 až 2008 růst reálného HDP o 2,5 %, což je míra ležící nepatrně nad potenciálem. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu, ačkoli Komise předpokládá růst poněkud nižší. V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické.

| (3) | Dne 3. června 2003 Rada rozhodla, že Francie vykazuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl nejpozději do roku 2004 odstraněn. Ve svém sdělení Radě ohledně „situace Německa a Francie v souvislosti s jejich povinností v rámci postupu při nadměrném schodku vyplývající z rozsudku Soudního dvora“, přijatém 14. prosince 2004 (2), došla Komise k závěru, že za příslušnou lhůtu k odstranění nadměrného schodku by měl být považován rok 2005, neboť závěry Rady z listopadu 2003 měly právní účinek, dokud je Soudní dvůr nezrušil. Prvotním cílem rozpočtové strategie programu je snížit do roku 2005 schodek pod 3 % HDP. Dalším cílem programu je zajistit trvalé snižování schodku veřejných financí v následujících letech. Předpokládá se, že počínaje rokem 2005 bude schodek trvale klesat o 0,6 – 0,7 procentního bodu HDP za rok, aby v roce 2008 dosáhl úrovně 0,9 % HDP. Tato současná aktualizace v porovnání s tou předcházející v zásadě potvrzuje plánované úpravy na pozadí o něco příznivějšího makroekonomického scénáře. Podle výpočtů Komise založených na předpovědích programu a společně schválené metodiky se cyklicky očištěné saldo rovněž zlepší přibližně o 0,6 – 0,7 procentního bodu ročně počínaje rokem 2005 a v roce 2008 dosáhne – 0,7 % HDP. Stejně jako u předchozích aktualizací je střednědobá rozpočtová strategie založena na stanovení víceletých cílů pro zvyšování veřejných výdajů v reálných hodnotách, které předpokládají snížení poměru výdajů k HDP zejména v důsledku provádění strukturálních reforem. |
| --- | --- |

(3)

Dne 3. června 2003 Rada rozhodla, že Francie vykazuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl nejpozději do roku 2004 odstraněn. Ve svém sdělení Radě ohledně „situace Německa a Francie v souvislosti s jejich povinností v rámci postupu při nadměrném schodku vyplývající z rozsudku Soudního dvora“, přijatém 14. prosince 2004 (2), došla Komise k závěru, že za příslušnou lhůtu k odstranění nadměrného schodku by měl být považován rok 2005, neboť závěry Rady z listopadu 2003 měly právní účinek, dokud je Soudní dvůr nezrušil. Prvotním cílem rozpočtové strategie programu je snížit do roku 2005 schodek pod 3 % HDP. Dalším cílem programu je zajistit trvalé snižování schodku veřejných financí v následujících letech. Předpokládá se, že počínaje rokem 2005 bude schodek trvale klesat o 0,6 – 0,7 procentního bodu HDP za rok, aby v roce 2008 dosáhl úrovně 0,9 % HDP. Tato současná aktualizace v porovnání s tou předcházející v zásadě potvrzuje plánované úpravy na pozadí o něco příznivějšího makroekonomického scénáře. Podle výpočtů Komise založených na předpovědích programu a společně schválené metodiky se cyklicky očištěné saldo rovněž zlepší přibližně o 0,6 – 0,7 procentního bodu ročně počínaje rokem 2005 a v roce 2008 dosáhne – 0,7 % HDP. Stejně jako u předchozích aktualizací je střednědobá rozpočtová strategie založena na stanovení víceletých cílů pro zvyšování veřejných výdajů v reálných hodnotách, které předpokládají snížení poměru výdajů k HDP zejména v důsledku provádění strukturálních reforem.

| (4) | Na základě stávajících informací by opatření přijatá francouzskými orgány měla být dostačující pro snížení schodku na 3 % HDP v roce 2005. Rozpočtová situace ve Francii však zůstává zranitelná. Náprava nadměrného schodku vyžaduje účinné provedení všech plánovaných opatření a v případě nepříznivého vývoje také dalších opatření. Jelikož plánované snížení schodku v roce 2005 je zejména důsledkem jednorázové platby ve výši

  % HDP, je navíc základní rozpočtová úprava plánovaná na rok 2005 relativně umírněná. V období po roce 2005 by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se v programu předpokládá. Zejména cíl schodku pro rok 2006 se zdá být za současné politiky v ohrožení, neboť pro tento rok jsou ohlášeny daňové škrty a vypadnou významné jednorázové příjmy. Také z toho důvodu, že cílové objemy výdajů v předchozích aktualizacích byly silně překročeny, se zdá, že za současné politiky bude splnění cílů stanovených pro výdaje a schodek v období let 2006 – 2008 obtížné. Byly provedeny strukturální reformy (Loi Organique relative aux Lois de Finances, nezávislý výbor pro včasné varování v oblasti správy systému zdravotní péče). Tyto reformy představují jasné kroky správným směrem a měly by přispět k dosažení rozpočtových cílů. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie v programu neposkytuje dostatečnou rezervu, která by do roku 2007 při běžných makroekonomických výkyvech zamezila překročení prahové hodnoty 3 %; zároveň není dostatečná ani k tomu, aby během programového období zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie v programu neposkytuje dostatečnou rezervu, která by do roku 2007 při běžných makroekonomických výkyvech zamezila překročení prahové hodnoty 3 %; zároveň není dostatečná ani k tomu, aby během programového období zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu.

| (6) | Odhaduje se, že v roce 2004 dosáhla míra zadlužení výše 64,8 % HDP, a tudíž převyšuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá, že od roku 2006 začne míra zadlužení klesat a v roce 2008 dosáhne 62 % HDP. Vývoj míry zadlužení je vystaven stejným rizikům jako cílové hodnoty schodku. |
| --- | --- |

(6)

Odhaduje se, že v roce 2004 dosáhla míra zadlužení výše 64,8 % HDP, a tudíž převyšuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá, že od roku 2006 začne míra zadlužení klesat a v roce 2008 dosáhne 62 % HDP. Vývoj míry zadlužení je vystaven stejným rizikům jako cílové hodnoty schodku.

| (7) | Z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí se zdá, že Francie je stále ještě v určitém nebezpečí. Určitého zlepšení situace se dosáhlo provedením hlavních strukturálních reforem důchodového a zdravotního systému v letech 2003 a 2004. Aby se však zajistila plná udržitelnost veřejných financí, bylo by v následujících letech zapotřebí dalšího úsilí (další rozpočtová konsolidace a reformy). |
| --- | --- |

(7)

Z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí se zdá, že Francie je stále ještě v určitém nebezpečí. Určitého zlepšení situace se dosáhlo provedením hlavních strukturálních reforem důchodového a zdravotního systému v letech 2003 a 2004. Aby se však zajistila plná udržitelnost veřejných financí, bylo by v následujících letech zapotřebí dalšího úsilí (další rozpočtová konsolidace a reformy).

| (8) | Hospodářské politiky uvedené v aktualizaci z roku 2004 částečně odpovídají doporučením obsaženým v hlavních směrech hospodářské politiky, zejména doporučením s rozpočtovými důsledky. Francie provedla významné strukturální reformy, zvláště v oblasti zdravotního a důchodového systému, díky kterým má lepší postavení při řešení důsledků stárnutí obyvatelstva. Cyklicky-očištěný schodek se v roce 2004 sníží o 0,4 % HDP, což je méně, než bylo doporučeno. Státní příjmy, které byly vyšší než se očekávalo, však byly v plné míře použity na snížení schodku. Přestože je střednědobá úprava plánovaná v aktualizaci z roku 2004 významná, je celkově ovlivněna nejistotami a během období spadajícího do tohoto programu k téměř vyrovnanému rozpočtu v plném rozsahu nepovede. |
| --- | --- |

(8)

Hospodářské politiky uvedené v aktualizaci z roku 2004 částečně odpovídají doporučením obsaženým v hlavních směrech hospodářské politiky, zejména doporučením s rozpočtovými důsledky. Francie provedla významné strukturální reformy, zvláště v oblasti zdravotního a důchodového systému, díky kterým má lepší postavení při řešení důsledků stárnutí obyvatelstva. Cyklicky-očištěný schodek se v roce 2004 sníží o 0,4 % HDP, což je méně, než bylo doporučeno. Státní příjmy, které byly vyšší než se očekávalo, však byly v plné míře použity na snížení schodku. Přestože je střednědobá úprava plánovaná v aktualizaci z roku 2004 významná, je celkově ovlivněna nejistotami a během období spadajícího do tohoto programu k téměř vyrovnanému rozpočtu v plném rozsahu nepovede.

Vzhledem k výše uvedenému posouzení se Rada domnívá, že by Francie měla:

| i) | učinit vše potřebné pro nápravu nadměrného schodku v roce 2005, |
| --- | --- |

i)

učinit vše potřebné pro nápravu nadměrného schodku v roce 2005,

| ii) | zajistit, aby upevňování rozpočtu pokračovalo i po roce 2005 tak, aby bylo v roce 2008 dosaženo téměř vyrovnaného stavu rozpočtu a |
| --- | --- |

ii)

zajistit, aby upevňování rozpočtu pokračovalo i po roce 2005 tak, aby bylo v roce 2008 dosaženo téměř vyrovnaného stavu rozpočtu a

| iii) | pokračovat ve strukturálních reformách a kontrolovat výdaje, aby bylo zajištěno dodržení víceletých cílů pro objemy výdajů stanovených v programu. |
| --- | --- |

iii)

pokračovat ve strukturálních reformách a kontrolovat výdaje, aby bylo zajištěno dodržení víceletých cílů pro objemy výdajů stanovených v programu.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS prosinec 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM říjen 2004 | 2,4 | 2,2 | 2,2 | neuv. | neuv. |
| PS prosinec 2003 | 1,7 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)
  (%) | PS prosinec 2004 | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM říjen 2004 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | neuv. | neuv. |
| PS prosinec 2003 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 | -0,9 |
| KOM říjen 2004 | -3,7 | -3,0 | -3,3 | neuv. | neuv. |
| PS prosinec 2003 | -3,55 | -2,9 | -2,2 | -1,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | -0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 |
| KOM říjen 2004 | -0,7 | -0,1 | -0,4 | neuv. | neuv. |
| PS prosinec 2003 | -0,6 | 0,1 | 0,9 | 1,6 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (% HDP) | SP prosinec 2004 (3) | -3,4 | -2,7 | -2,0 | -1,4 | -0,7 |
| KOM říjen 2004 | -3,5 | -2,8 | -3,1 | neuv. | neuv. |
| SP prosinec 2003 (3) | -3,2 | -2,6 | -1,9 | -1,3 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 |
| KOM říjen 2004 | 64,9 | 65,5 | 66,3 | neuv. | neuv. |
| PS prosinec 2003 | 62,8 | 63,2 | 62,8 | 61,8 | neuv. |
| Program stability; Hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS prosinec 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM říjen 2004

2,4

2,2

2,2

neuv.

neuv.

PS prosinec 2003

1,7

2,5

2,5

2,5

neuv.

Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)

(%)

PS prosinec 2004

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

KOM říjen 2004

2,3

2,0

1,8

neuv.

neuv.

PS prosinec 2003

1,5

1,5

1,5

1,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS prosinec 2004

-3,6

-2,9

-2,2

-1,6

-0,9

KOM říjen 2004

-3,7

-3,0

-3,3

neuv.

neuv.

PS prosinec 2003

-3,55

-2,9

-2,2

-1,5

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004

-0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

KOM říjen 2004

-0,7

-0,1

-0,4

neuv.

neuv.

PS prosinec 2003

-0,6

0,1

0,9

1,6

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(% HDP)

SP prosinec 2004 (3)

-3,4

-2,7

-2,0

-1,4

-0,7

KOM říjen 2004

-3,5

-2,8

-3,1

neuv.

neuv.

SP prosinec 2003 (3)

-3,2

-2,6

-1,9

-1,3

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS prosinec 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

KOM říjen 2004

64,9

65,5

66,3

neuv.

neuv.

PS prosinec 2003

62,8

63,2

62,8

61,8

neuv.

Program stability; Hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Dokument KOM(2004) 813 ze dne 14. prosince 2004.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě informací obsažených v programu.

Zdroje:

Program stability; Hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty Komise.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/12

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému programu stability Německa na období let 2004 – 2008

(2005/C 136/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Německa, který se týká období let 2004 – 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle revidovaného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Program pracuje převážně se zaokrouhlenými čísly a spojuje neslučitelné údaje. Je však konstatováno zlepšení v detailech, například v používání systému ESA 95 jakožto konzistentního statistického rámce v částech o makroekonomickém scénáři a rozpočtových výhledech. Proto se Německo vyzývá, aby zajistilo soulad s požadavky na údaje. |
| --- | --- |

1.

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Německa, který se týká období let 2004 – 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle revidovaného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Program pracuje převážně se zaokrouhlenými čísly a spojuje neslučitelné údaje. Je však konstatováno zlepšení v detailech, například v používání systému ESA 95 jakožto konzistentního statistického rámce v částech o makroekonomickém scénáři a rozpočtových výhledech. Proto se Německo vyzývá, aby zajistilo soulad s požadavky na údaje.

| 2. | Podle makroekonomického scénáře, z něhož program vychází, by měl reálný růst HDP v roce 2005 činit 1,7 %, což je hodnota prakticky shodná s očekávanou mírou růstu 1,8 % v roce 2004. Při očištění o podstatné kalendářní vlivy však tyto hodnoty naznačují zrychlení růstu v roce 2005 o 0,75 procentního bodu. Pro závěrečné tři roky programu se očekává ustálené tempo růstu na úrovni 2 % ročně. Ze současného pohledu se tento scénář jeví jako věrohodný, i když prognóza růstu na rok 2005 se zdá být dosti příznivá. Předpokládané hodnoty inflace v programu se zdají být nadhodnocené. |
| --- | --- |

2.

Podle makroekonomického scénáře, z něhož program vychází, by měl reálný růst HDP v roce 2005 činit 1,7 %, což je hodnota prakticky shodná s očekávanou mírou růstu 1,8 % v roce 2004. Při očištění o podstatné kalendářní vlivy však tyto hodnoty naznačují zrychlení růstu v roce 2005 o 0,75 procentního bodu. Pro závěrečné tři roky programu se očekává ustálené tempo růstu na úrovni 2 % ročně. Ze současného pohledu se tento scénář jeví jako věrohodný, i když prognóza růstu na rok 2005 se zdá být dosti příznivá. Předpokládané hodnoty inflace v programu se zdají být nadhodnocené.

| 3. | Dne 21. ledna 2003 Rada rozhodla, že Německo vykazuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl nejpozději do roku 2004 odstraněn. Ovšem z důvodů vysvětlených ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o „situaci Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora“ ze dne 14. prosince 2004 (2) dospěla Komise k závěru, že za příslušnou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku by měl být považován rok 2005, neboť závěry zasedání Rady v listopadu 2003 jsou právně účinné, dokud je soud nezruší. V souladu s tímto sdělením je prvořadým cílem rozpočtové strategie programu snížit schodek do roku 2005 pod úroveň 3 % HDP. Program se také zaměřuje na soustavné snižování schodku veřejných financí v následujících letech. Předpokládá se, že schodek se bude od roku 2005 rovnoměrně snižovat o půl procentního bodu HDP ročně tak, aby v roce 2008 dosáhl úrovně zaokrouhlených 1,5 % HDP. Podle výpočtů Komise vycházejících z předpovědí programu a ze společně dohodnuté metodiky se bude cyklicky očištěný schodek snižovat od roku 2005 o něco méně než o 0,5 procentního bodu až na zhruba 1 % HDP v roce 2008. Podobně jako v předchozích aktualizacích usiluje střednědobá rozpočtová strategie o rovnováhu mezi strukturálními reformami, rozpočtovou konsolidací a cyklickou stabilizací. |
| --- | --- |

3.

Dne 21. ledna 2003 Rada rozhodla, že Německo vykazuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl nejpozději do roku 2004 odstraněn. Ovšem z důvodů vysvětlených ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o „situaci Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora“ ze dne 14. prosince 2004 (2) dospěla Komise k závěru, že za příslušnou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku by měl být považován rok 2005, neboť závěry zasedání Rady v listopadu 2003 jsou právně účinné, dokud je soud nezruší. V souladu s tímto sdělením je prvořadým cílem rozpočtové strategie programu snížit schodek do roku 2005 pod úroveň 3 % HDP. Program se také zaměřuje na soustavné snižování schodku veřejných financí v následujících letech. Předpokládá se, že schodek se bude od roku 2005 rovnoměrně snižovat o půl procentního bodu HDP ročně tak, aby v roce 2008 dosáhl úrovně zaokrouhlených 1,5 % HDP. Podle výpočtů Komise vycházejících z předpovědí programu a ze společně dohodnuté metodiky se bude cyklicky očištěný schodek snižovat od roku 2005 o něco méně než o 0,5 procentního bodu až na zhruba 1 % HDP v roce 2008. Podobně jako v předchozích aktualizacích usiluje střednědobá rozpočtová strategie o rovnováhu mezi strukturálními reformami, rozpočtovou konsolidací a cyklickou stabilizací.

| 4. | Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, by opatření ohlášená německými orgány v listopadu roku 2004 měla postačovat k tomu, aby se schodek snížil na 2,9 % HDP v roce 2005, zatímco prognóza útvarů Komise z října roku 2004 předpokládala schodek ve výši 3,4 %. Rozpočtová situace však zůstává zranitelná. Odstranění nadměrného schodku vyžaduje účinné a úplné provedení všech předpokládaných opatření a případně i dalších opatření v případě nepříznivého vývoje, který by mohl ohrozit cílovou hodnotu schodku pod úrovní 3 % HDP v roce 2005. V období po roce 2005 by mohl být rozpočtový výsledek horší, než se v programu předpokládá, přestože schodek veřejných financí pravděpodobně pod úrovní 3 % HDP zůstane. Vzhledem ke zlepšení cyklicky očištěného salda ke konci doby platnosti programu o méně než 0,5 procentního bodu je úprava předpokládaná v aktualizaci dosti mírná, a to i přes provedení významných strukturálních reforem, které pravděpodobně sníží střednědobé výdaje. Mimoto se cesta k nápravě rozpočtu ke konci doby platnosti programu jeví jako spíše optimistická. Jednorázová opatření vyhlášená v listopadu roku 2004 za účelem snížení schodku pod 3 % HDP v roce 2005 navíc do určité míry oslabují rozpočtovou situaci ke konci doby platnosti programu a v následujících letech. |
| --- | --- |

4.

Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, by opatření ohlášená německými orgány v listopadu roku 2004 měla postačovat k tomu, aby se schodek snížil na 2,9 % HDP v roce 2005, zatímco prognóza útvarů Komise z října roku 2004 předpokládala schodek ve výši 3,4 %. Rozpočtová situace však zůstává zranitelná. Odstranění nadměrného schodku vyžaduje účinné a úplné provedení všech předpokládaných opatření a případně i dalších opatření v případě nepříznivého vývoje, který by mohl ohrozit cílovou hodnotu schodku pod úrovní 3 % HDP v roce 2005. V období po roce 2005 by mohl být rozpočtový výsledek horší, než se v programu předpokládá, přestože schodek veřejných financí pravděpodobně pod úrovní 3 % HDP zůstane. Vzhledem ke zlepšení cyklicky očištěného salda ke konci doby platnosti programu o méně než 0,5 procentního bodu je úprava předpokládaná v aktualizaci dosti mírná, a to i přes provedení významných strukturálních reforem, které pravděpodobně sníží střednědobé výdaje. Mimoto se cesta k nápravě rozpočtu ke konci doby platnosti programu jeví jako spíše optimistická. Jednorázová opatření vyhlášená v listopadu roku 2004 za účelem snížení schodku pod 3 % HDP v roce 2005 navíc do určité míry oslabují rozpočtovou situaci ke konci doby platnosti programu a v následujících letech.

| 5. | Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu neposkytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % do roku 2008 při běžných makroekonomických výkyvech; zároveň nepostačuje ani k tomu, aby během programového období zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu. |
| --- | --- |

5.

Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu neposkytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % do roku 2008 při běžných makroekonomických výkyvech; zároveň nepostačuje ani k tomu, aby během programového období zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu.

| 6. | Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu hodnoty 65,5 % HDP a leží tedy nad referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadlužení vzroste v letech 2005 a 2006 na 66 % a od roku 2007 bude klesat, takže v roce 2008 dosáhne 65 % HDP. S ohledem na výše uvedená rizika pro rozpočtové cíle je však pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení bude méně příznivý, než se předpokládá. |
| --- | --- |

6.

Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu hodnoty 65,5 % HDP a leží tedy nad referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadlužení vzroste v letech 2005 a 2006 na 66 % a od roku 2007 bude klesat, takže v roce 2008 dosáhne 65 % HDP. S ohledem na výše uvedená rizika pro rozpočtové cíle je však pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení bude méně příznivý, než se předpokládá.

| 7. | Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Německo vystaveno určitému riziku. Za předpokladu účinného provedení strukturálních reforem, z nichž program vychází, a pokračování v reformním úsilí za účelem dalšího zlepšení dlouhodobé udržitelnosti by se Německo mohlo nacházet v poměrně příznivé situaci. Ovšem dlouhodobá udržitelnost závisí především na tom, zda se ve střednědobém výhledu podaří dosáhnout plánované rozpočtové konsolidace, a na snížení úrovně zadlužení; svou úlohu v tomto ohledu hrají jak spolkové státy, tak i systémy sociálního zabezpečení. Již uzákoněné strukturální reformy „Agendy 2010“ a zvláště pak důchodová reforma zřejmě sníží dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet, přestože účinek probíhajících reforem na snížení výdajů je nejistý, zvláště pokud jde o zdravotní péči. |
| --- | --- |

7.

Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Německo vystaveno určitému riziku. Za předpokladu účinného provedení strukturálních reforem, z nichž program vychází, a pokračování v reformním úsilí za účelem dalšího zlepšení dlouhodobé udržitelnosti by se Německo mohlo nacházet v poměrně příznivé situaci. Ovšem dlouhodobá udržitelnost závisí především na tom, zda se ve střednědobém výhledu podaří dosáhnout plánované rozpočtové konsolidace, a na snížení úrovně zadlužení; svou úlohu v tomto ohledu hrají jak spolkové státy, tak i systémy sociálního zabezpečení. Již uzákoněné strukturální reformy „Agendy 2010“ a zvláště pak důchodová reforma zřejmě sníží dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet, přestože účinek probíhajících reforem na snížení výdajů je nejistý, zvláště pokud jde o zdravotní péči.

| 8. | Hospodářská politika uvedená v aktualizaci z roku 2004 je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Zejména v roce 2004 nedošlo k žádnému snížení cyklicky očištěného schodku. Plánovaná střednědobá náprava cyklicky očištěného salda od roku 2007 kromě toho zůstává pod úrovní 0,5 procentního bodu HDP a může být navíc snadno ohrožena. Během období, jehož se program týká, nepovede k téměř vyrovnanému stavu rozpočtu. Německo uskutečnilo významné strukturální reformy týkající se zejména trhu práce a důchodového systému, díky kterým je tato země v situaci, kdy dokáže lépe čelit důsledkům stárnutí obyvatelstva. Je i nadále nezbytné, aby se Německu podařilo dostat se na vyšší trajektorie skutečného i potenciálního růstu prostřednictvím mobilizace nedostatečně využitých rezerv v zaměstnanosti. |
| --- | --- |

8.

Hospodářská politika uvedená v aktualizaci z roku 2004 je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Zejména v roce 2004 nedošlo k žádnému snížení cyklicky očištěného schodku. Plánovaná střednědobá náprava cyklicky očištěného salda od roku 2007 kromě toho zůstává pod úrovní 0,5 procentního bodu HDP a může být navíc snadno ohrožena. Během období, jehož se program týká, nepovede k téměř vyrovnanému stavu rozpočtu. Německo uskutečnilo významné strukturální reformy týkající se zejména trhu práce a důchodového systému, díky kterým je tato země v situaci, kdy dokáže lépe čelit důsledkům stárnutí obyvatelstva. Je i nadále nezbytné, aby se Německu podařilo dostat se na vyšší trajektorie skutečného i potenciálního růstu prostřednictvím mobilizace nedostatečně využitých rezerv v zaměstnanosti.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že by Německo mělo:

| i) | učinit vše potřebné pro odstranění nadměrného schodku v roce 2005, |
| --- | --- |

i)

učinit vše potřebné pro odstranění nadměrného schodku v roce 2005,

| ii) | v období po roce 2005 provést rozpočtové nápravy a vynaložit nezbytné úsilí strukturální povahy pro dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu do konce období, kterého se program týká, a |
| --- | --- |

ii)

v období po roce 2005 provést rozpočtové nápravy a vynaložit nezbytné úsilí strukturální povahy pro dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu do konce období, kterého se program týká, a

| iii) | pokračovat ve strukturálních reformách s cílem dále zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména pokud jde o oblast zdravotnictví. |
| --- | --- |

iii)

pokračovat ve strukturálních reformách s cílem dále zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména pokud jde o oblast zdravotnictví.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS prosinec 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 | 2 | 2 |
| KOM říjen 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | — | — |
| PS leden 2004 | 1,7 | 2 | 2 | 2 | — |
| Inflace podle HISC
  (%) | PS prosinec 2004 | — | — | — | — | — |
| KOM říjen 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | — | — |
| PS leden 2004 | — | — | — | — | — |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | -3 | -2,9 | -2 | -2 | -1 |
| KOM říjen 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | — | — |
| PS leden 2004 | -3 | -2 | -2 | -1 | — |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | - | 0 | | 1 | 2 |
| KOM říjen 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | — | — |
| PS leden 2004 | - | | 1 | 1 | — |
| Cyklicky očištěné saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 (3) | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |
| KOM říjen 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | — | — |
| PS leden 2004 (3) | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | — |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 65 | 66 | 66 | 65 | 65 |
| KOM říjen 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | — | — |
| PS leden 2004 | 65 | 65 | 65 | 65 | — |
| Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM) upravené tak, aby zahrnovaly dodatečný rozpočtový balíček předložený v listopadu; srov. Sdělení Komise Radě: „Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora“, 14. prosince 2004, KOM(2004) 813; výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS prosinec 2004

1,8

1,7

1 Formula

2

2

KOM říjen 2004

1,9

1,5

1,7

—

—

PS leden 2004

1,7

2 Formula

2 Formula

2 Formula

—

Inflace podle HISC

(%)

PS prosinec 2004

—

—

—

—

—

KOM říjen 2004

1,7

1,3

1,1

—

—

PS leden 2004

—

—

—

—

—

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS prosinec 2004

-3 Formula

-2,9

-2 Formula

-2

-1 Formula

KOM říjen 2004

-3,9

-2,9

-2,6

—

—

PS leden 2004

-3 Formula

-2 Formula

-2

-1 Formula

—

Primární saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004

- Formula

0

Formula

1 Formula

2

KOM říjen 2004

-0,8

0,2

0,5

—

—

PS leden 2004

- Formula

Formula

1

1 Formula

—

Cyklicky očištěné saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004 (3)

-3,0

-2,4

-1,9

-1,6

-1,3

KOM říjen 2004

-3,4

-2,4

-2,1

—

—

PS leden 2004 (3)

-2,5

-2,1

-1,6

-1,4

—

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS prosinec 2004

65 Formula

66

66

65 Formula

65

KOM říjen 2004

65,9

66,7

67,1

—

—

PS leden 2004

65

65 Formula

65 Formula

65

—

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM) upravené tak, aby zahrnovaly dodatečný rozpočtový balíček předložený v listopadu; srov. Sdělení Komise Radě: „Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora“, 14. prosince 2004, KOM(2004) 813; výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997.

(2)  Dokument KOM(2004) 813 ze dne 14. prosince 2004.

(3)  Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu.

Zdroje:

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM) upravené tak, aby zahrnovaly dodatečný rozpočtový balíček předložený v listopadu; srov. Sdělení Komise Radě: „Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora“, 14. prosince 2004, KOM(2004) 813; výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/15

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému programu stability Irska na období let 2004 – 2007

(2005/C 136/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Irska, který se týká období let 2004 až 2007. Program splňuje požadavky kladené na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Irska, který se týká období let 2004 až 2007. Program splňuje požadavky kladené na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“.

| (2) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP dosáhne v roce 2004 5,3 % a po zbytek programového období se bude stabilizovat v průměru okolo 5,2 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Programem předpokládaná inflace podle HISC je však spíše nízká. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP dosáhne v roce 2004 5,3 % a po zbytek programového období se bude stabilizovat v průměru okolo 5,2 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Programem předpokládaná inflace podle HISC je však spíše nízká.

| (3) | Po původně neplánovaném přebytku v roce 2004, který je odrazem toho, že příjmy byly vyšší než se předpokládalo, i na základě jednorázových faktorů a určitého rozdílu ve výdajích plánovaných v rozpočtu, předpokládá strategie v aktualizaci od roku 2005 mírný a v zásadě stabilní deficit. Podíl výdajů a podíl příjmů mají v průběhu programového období klesající trend, ačkoliv první z nich se v roce 2005 v důsledku nedávných rozpočtových opatření zvýší. Zároveň je realizován významný program veřejných investic, jehož výsledkem je, že průměrný podíl veřejných investičních výdajů v programovém období bude těsně pod hodnotou 4 % HDP (což odpovídá hodnotě těsně pod 5 % HNP). Po očištění o odhadovaný dopad cyklu s použitím společné metodiky vykazuje cyklicky očištěné saldo přebytek během celého plánovaného období, s výjimkou mírného deficitu v roce 2005. Je však třeba poznamenat, že odhad produkční mezery, a tím i cyklicky očištěných sald, vykazuje neobvykle vysokou míru nejistoty vzhledem ke specifickým rysům irského hospodářství. Oproti předchozímu programu předpokládá současná aktualizace lepší saldo veřejných financí na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře. |
| --- | --- |

(3)

Po původně neplánovaném přebytku v roce 2004, který je odrazem toho, že příjmy byly vyšší než se předpokládalo, i na základě jednorázových faktorů a určitého rozdílu ve výdajích plánovaných v rozpočtu, předpokládá strategie v aktualizaci od roku 2005 mírný a v zásadě stabilní deficit. Podíl výdajů a podíl příjmů mají v průběhu programového období klesající trend, ačkoliv první z nich se v roce 2005 v důsledku nedávných rozpočtových opatření zvýší. Zároveň je realizován významný program veřejných investic, jehož výsledkem je, že průměrný podíl veřejných investičních výdajů v programovém období bude těsně pod hodnotou 4 % HDP (což odpovídá hodnotě těsně pod 5 % HNP). Po očištění o odhadovaný dopad cyklu s použitím společné metodiky vykazuje cyklicky očištěné saldo přebytek během celého plánovaného období, s výjimkou mírného deficitu v roce 2005. Je však třeba poznamenat, že odhad produkční mezery, a tím i cyklicky očištěných sald, vykazuje neobvykle vysokou míru nejistoty vzhledem ke specifickým rysům irského hospodářství. Oproti předchozímu programu předpokládá současná aktualizace lepší saldo veřejných financí na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře.

| (4) | Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako značně vyrovnaná. Na jedné straně se prognóza příjmů jeví jako věrohodná a zahrnutí rezerv pro nepředvídané události do výhledů na roky 2006 a 2007 může vést k lepšímu výsledku, než se předpokládalo. Pokud jde o výdaje, dosáhlo Irsko v poslední době také povzbudivého pokroku v dodržování výdajových cílů, což naznačuje, že nedávná opatření na posílení kontroly výdajů se ukazují jako účinná. Na druhé straně existují také určitá rizika vyšších celkových schodků. Zejména míra růstu výdajů se v posledních letech programu jeví poněkud omezená. |
| --- | --- |

(4)

Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako značně vyrovnaná. Na jedné straně se prognóza příjmů jeví jako věrohodná a zahrnutí rezerv pro nepředvídané události do výhledů na roky 2006 a 2007 může vést k lepšímu výsledku, než se předpokládalo. Pokud jde o výdaje, dosáhlo Irsko v poslední době také povzbudivého pokroku v dodržování výdajových cílů, což naznačuje, že nedávná opatření na posílení kontroly výdajů se ukazují jako účinná. Na druhé straně existují také určitá rizika vyšších celkových schodků. Zejména míra růstu výdajů se v posledních letech programu jeví poněkud omezená.

| (5) | Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako postačující k dodržení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu v období do roku 2007. Navíc tato strategie poskytuje dostatečnou rezervu, která by po celé období programu při běžných makroekonomických výkyvech zamezila překročení prahové hodnoty 3 % HDP. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako postačující k dodržení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu v období do roku 2007. Navíc tato strategie poskytuje dostatečnou rezervu, která by po celé období programu při běžných makroekonomických výkyvech zamezila překročení prahové hodnoty 3 % HDP.

| (6) | Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh klesl v roce 2004 na 30,5 % HDP, tedy značně pod referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení v období 2005 – 2007 stabilizuje zhruba na 30 % HDP. Pokud by Národní důchodový rezervní fond (NPRF) nezískal neveřejný vládní majetek, míra zadlužení by významně klesala během celého programového období. |
| --- | --- |

(6)

Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh klesl v roce 2004 na 30,5 % HDP, tedy značně pod referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení v období 2005 – 2007 stabilizuje zhruba na 30 % HDP. Pokud by Národní důchodový rezervní fond (NPRF) nezískal neveřejný vládní majetek, míra zadlužení by významně klesala během celého programového období.

| (7) | Zdá se, že situace Irska je z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí relativně příznivá. Relativně nízká míra zadlužení v Irsku, již uzákoněná opatření k důchodové reformě a akumulace rezerv v NPRF přispějí k udržitelnosti rozpočtu a budou napomáhat zvládnutí důsledků stárnutí obyvatelstva. Strategie uvedená v programu je založena zejména na souladu s rámcem stanoveným Paktem stability a růstu a na další akumulaci majetku v NPRF. Celkově lze říci, že relativně nízká míra zdanění v Irsku by měla usnadnit vyrovnání každé mezery udržitelnosti, která může z hlediska dlouhodobější perspektivy vzniknout. |
| --- | --- |

(7)

Zdá se, že situace Irska je z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí relativně příznivá. Relativně nízká míra zadlužení v Irsku, již uzákoněná opatření k důchodové reformě a akumulace rezerv v NPRF přispějí k udržitelnosti rozpočtu a budou napomáhat zvládnutí důsledků stárnutí obyvatelstva. Strategie uvedená v programu je založena zejména na souladu s rámcem stanoveným Paktem stability a růstu a na další akumulaci majetku v NPRF. Celkově lze říci, že relativně nízká míra zdanění v Irsku by měla usnadnit vyrovnání každé mezery udržitelnosti, která může z hlediska dlouhodobější perspektivy vzniknout.

| (8) | Aktualizace poskytuje přehled vládního programu strukturální reformy, která je zaměřena na zlepšování kvality veřejných služeb, zvyšování účinnosti veřejných výdajů a řešení potřeb infrastruktury irského hospodářství. Celkově jsou hospodářské politiky uvedené v aktualizaci v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro období let 2003 – 2005 stanovenými pro tuto zemi v oblasti veřejných financí, které doporučily irským úřadům zvýšit účinnost veřejných výdajů, zlepšit střednědobý rozpočtový rámec a upřednostnit infrastrukturální prvky národního rozvojového plánu. |
| --- | --- |

(8)

Aktualizace poskytuje přehled vládního programu strukturální reformy, která je zaměřena na zlepšování kvality veřejných služeb, zvyšování účinnosti veřejných výdajů a řešení potřeb infrastruktury irského hospodářství. Celkově jsou hospodářské politiky uvedené v aktualizaci v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro období let 2003 – 2005 stanovenými pro tuto zemi v oblasti veřejných financí, které doporučily irským úřadům zvýšit účinnost veřejných výdajů, zlepšit střednědobý rozpočtový rámec a upřednostnit infrastrukturální prvky národního rozvojového plánu.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS prosinec 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |
| KOM (3) | 5,2 | 4,8 | 5,0 | neuv. |
| PS prosinec 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | neuv. |
| Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)
  (%) | PS prosinec 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |
| KOM říjen 2004 (3) | 2,3 | 2,4 | 2,4 | neuv. |
| PS prosinec 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0,6 |
| KOM říjen 2004 (3) | -0,2 | -0,6 | -0,5 | neuv. |
| PS prosinec 2003 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |
| KOM říjen 2004 (3) | 1,2 | 0,7 | 0,8 | neuv. |
| PS prosinec 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 (2) | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM říjen 2004 (3) | 0,1 | 0,0 | 0,3 | neuv. |
| PS prosinec 2003 (2) | -0,7 | -0,8 | -0,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |
| KOM říjen 2004 (3) | 30,7 | 30,7 | 30,6 | neuv. |
| PS prosinec 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | neuv. |
| Aktualizovaný program stability Irska, prosinec 2003 a prosinec 2004 (PS); Hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

Reálný HDP

(změna v %)

PS prosinec 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

KOM (3)

5,2

4,8

5,0

neuv.

PS prosinec 2003

3,3

4,7

5,2

neuv.

Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)

(%)

PS prosinec 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

KOM říjen 2004 (3)

2,3

2,4

2,4

neuv.

PS prosinec 2003

2,3

2,0

2,0

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS prosinec 2004

0,9

-0,8

-0,6

-0,6

KOM říjen 2004 (3)

-0,2

-0,6

-0,5

neuv.

PS prosinec 2003

-1,1

-1,4

-1,1

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

KOM říjen 2004 (3)

1,2

0,7

0,8

neuv.

PS prosinec 2003

0,3

0,1

0,3

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004 (2)

1,2

-0,2

0,1

0,0

KOM říjen 2004 (3)

0,1

0,0

0,3

neuv.

PS prosinec 2003 (2)

-0,7

-0,8

-0,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS prosinec 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

KOM říjen 2004 (3)

30,7

30,7

30,6

neuv.

PS prosinec 2003

33,3

33,5

33,3

neuv.

Aktualizovaný program stability Irska, prosinec 2003 a prosinec 2004 (PS); Hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Výpočty útvarů Komise na základě údajů uvedených v programu.

(3)  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2004.

Zdroje:

Aktualizovaný program stability Irska, prosinec 2003 a prosinec 2004 (PS); Hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/18

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému programu stability Itálie na období let 2004 – 2008

(2005/C 136/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Itálie, který se týká období let 2004 až 2008. Program je částečně v souladu s požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Pro přesné zhodnocení cesty k nápravě a struktury nápravy rozpočtu by bylo potřeba mít informace o doplňkových opatřeních, která jsou plánována pro dosažení rozpočtových cílů na období od roku 2006 dále. Itálie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky souboru pravidel. |
| --- | --- |

1.

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Itálie, který se týká období let 2004 až 2008. Program je částečně v souladu s požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Pro přesné zhodnocení cesty k nápravě a struktury nápravy rozpočtu by bylo potřeba mít informace o doplňkových opatřeních, která jsou plánována pro dosažení rozpočtových cílů na období od roku 2006 dále. Itálie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky souboru pravidel.

| 2. | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, odráží informace, které byly k dispozici přibližně v polovině roku 2004. Předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 1,2 % v roce 2004 na 2,1 % v roce 2005 a po zbytek doby platnosti programu bude dosahovat v průměru kolem 2,3 %. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše příznivé předpoklady růstu, protože jak i) plánovaný růst v roce 2005 leží při horní hranici současného pásma prognóz, tak i ii) plánovaný vývoj růstu ve střednědobém horizontu se jeví poměrně optimisticky. Předpoklady vývoje cen v programu, měřeno deflátorem HDP, se jeví jako realistické (2). |
| --- | --- |

2.

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, odráží informace, které byly k dispozici přibližně v polovině roku 2004. Předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 1,2 % v roce 2004 na 2,1 % v roce 2005 a po zbytek doby platnosti programu bude dosahovat v průměru kolem 2,3 %. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše příznivé předpoklady růstu, protože jak i) plánovaný růst v roce 2005 leží při horní hranici současného pásma prognóz, tak i ii) plánovaný vývoj růstu ve střednědobém horizontu se jeví poměrně optimisticky. Předpoklady vývoje cen v programu, měřeno deflátorem HDP, se jeví jako realistické (2).

| 3. | Cílem programu je postupně snižovat nominální schodek rozpočtu z předpokládaných 2,9 % HDP v roce 2004 přes cílovou hodnotu schodku 2,7 % HDP v roce 2005 na 0,9 % HDP v roce 2008. Cílem programu již tedy není téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu ve střednědobém horizontu. V cyklicky očištěném vyjádření se předpokládá, že rozpočtové saldo se během doby platnosti programu zlepší o 1,1 procentního bodu v důsledku opatření trvalé povahy, přičemž se očekává, že podstatná část nápravy (0,5 procentního bodu) se uskuteční v roce 2006. Přestože v roce 2005 se v cyklicky očištěném vyjádření nepředpokládá žádné zlepšení, velká část jednorázových opatření bude nahrazena trvalými. V porovnání s předchozí aktualizací jsou nominální hodnoty schodku o více než jeden procentní bod vyšší a plánovaná náprava je vzhledem k poněkud méně příznivému makroekonomickému scénáři posunuto na konec programového období. Jelikož cyklické podmínky, měřeno mezerou výstupu, jsou však téměř nezměněné, lze největší část revize schodku považovat za strukturální. |
| --- | --- |

3.

Cílem programu je postupně snižovat nominální schodek rozpočtu z předpokládaných 2,9 % HDP v roce 2004 přes cílovou hodnotu schodku 2,7 % HDP v roce 2005 na 0,9 % HDP v roce 2008. Cílem programu již tedy není téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu ve střednědobém horizontu. V cyklicky očištěném vyjádření se předpokládá, že rozpočtové saldo se během doby platnosti programu zlepší o 1,1 procentního bodu v důsledku opatření trvalé povahy, přičemž se očekává, že podstatná část nápravy (0,5 procentního bodu) se uskuteční v roce 2006. Přestože v roce 2005 se v cyklicky očištěném vyjádření nepředpokládá žádné zlepšení, velká část jednorázových opatření bude nahrazena trvalými. V porovnání s předchozí aktualizací jsou nominální hodnoty schodku o více než jeden procentní bod vyšší a plánovaná náprava je vzhledem k poněkud méně příznivému makroekonomickému scénáři posunuto na konec programového období. Jelikož cyklické podmínky, měřeno mezerou výstupu, jsou však téměř nezměněné, lze největší část revize schodku považovat za strukturální.

| 4. | Existuje nebezpečí, že by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se v programu předpokládá. Zvláště pokud jde o rok 2005, kdy jsou rezervy velmi malé, mohou hospodářský růst nižší než předpokládaný, malé odchylky od plánované nápravy rozpočtu přesahující 2 % HDP, jakož i rizika spojená s některými jednorázovými opatřeními a možná změna zařazení společnosti ANAS odpovídající za údržbu silnic znamenat riziko překročení referenční hodnoty 3 % HDP. V roce 2006 a v následujících letech nelze s ohledem na zkušenosti z minulosti vyloučit, že finanční náprava potřebná pro dosažení cílů uvedených v programu je podhodnocena. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se nezdá, že by rozpočtová strategie uvedená v programu poskytovala dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech alespoň do roku 2006. Ani dostatečně nezajišťuje, že do konce doby platnosti programu bude dosažen střednědobý cíl téměř vyrovnaného rozpočtového stavu podle Paktu stability a růstu. |
| --- | --- |

4.

Existuje nebezpečí, že by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se v programu předpokládá. Zvláště pokud jde o rok 2005, kdy jsou rezervy velmi malé, mohou hospodářský růst nižší než předpokládaný, malé odchylky od plánované nápravy rozpočtu přesahující 2 % HDP, jakož i rizika spojená s některými jednorázovými opatřeními a možná změna zařazení společnosti ANAS odpovídající za údržbu silnic znamenat riziko překročení referenční hodnoty 3 % HDP. V roce 2006 a v následujících letech nelze s ohledem na zkušenosti z minulosti vyloučit, že finanční náprava potřebná pro dosažení cílů uvedených v programu je podhodnocena. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se nezdá, že by rozpočtová strategie uvedená v programu poskytovala dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech alespoň do roku 2006. Ani dostatečně nezajišťuje, že do konce doby platnosti programu bude dosažen střednědobý cíl téměř vyrovnaného rozpočtového stavu podle Paktu stability a růstu.

| 5. | Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 hodnoty 106 % HDP, což je jen mírně pod úrovní z roku 2003 a vysoko nad referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadlužení klesne během doby platnosti programu o více než 8 procentních bodů hlavně díky ambicióznímu privatizačnímu plánu spojenému se zlepšujícím se primárním saldem a zrychlujícím se hospodářským růstem. Rychlejšímu tempu snižování zadlužení brání operace pod čarou zvyšující dluh v průměru o více než 2 procentní body HDP ročně. Vývoj zadlužení může být méně příznivý, než se předpokládá, zejména s ohledem na výše uvedená rizika pro rozpočtové cíle a přetrvávající nejistoty týkající se vyrovnání stavových a tokových veličin (stock-flow adjustment). |
| --- | --- |

5.

Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 hodnoty 106 % HDP, což je jen mírně pod úrovní z roku 2003 a vysoko nad referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že míra zadlužení klesne během doby platnosti programu o více než 8 procentních bodů hlavně díky ambicióznímu privatizačnímu plánu spojenému se zlepšujícím se primárním saldem a zrychlujícím se hospodářským růstem. Rychlejšímu tempu snižování zadlužení brání operace pod čarou zvyšující dluh v průměru o více než 2 procentní body HDP ročně. Vývoj zadlužení může být méně příznivý, než se předpokládá, zejména s ohledem na výše uvedená rizika pro rozpočtové cíle a přetrvávající nejistoty týkající se vyrovnání stavových a tokových veličin (stock-flow adjustment).

| 6. | Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Itálie vystavena určitému riziku. Avšak přijetí důchodové reformy v roce 2004 je důležitým krokem směrem k vyřešení rozpočtových důsledků plynoucích ze stárnutí obyvatelstva a z tohoto hlediska přispěje ke zlepšení situace Itálie. Za předpokladu úplného provedení rozpočtových cílů, dosažení očekávaných úspor z důchodové reformy a neprodlené nápravy jakýchkoliv odchylek od strategie udržování vysokých primárních přebytků, která skutečně povede k rychlému snížení zadlužení, by se Itálie mohla nacházet v poměrně příznivé situaci. |
| --- | --- |

6.

Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Itálie vystavena určitému riziku. Avšak přijetí důchodové reformy v roce 2004 je důležitým krokem směrem k vyřešení rozpočtových důsledků plynoucích ze stárnutí obyvatelstva a z tohoto hlediska přispěje ke zlepšení situace Itálie. Za předpokladu úplného provedení rozpočtových cílů, dosažení očekávaných úspor z důchodové reformy a neprodlené nápravy jakýchkoliv odchylek od strategie udržování vysokých primárních přebytků, která skutečně povede k rychlému snížení zadlužení, by se Itálie mohla nacházet v poměrně příznivé situaci.

| 7. | Hospodářská politika uvedená v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Zaprvé program nepředpokládá téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu ve střednědobém horizontu. Za druhé rozpočtové cíle nezajišťují zlepšení cyklicky očištěného salda rozpočtu alespoň o 0,5 procentního bodu ročně, přestože se uznává, že zlepšení strukturálního salda rozpočtu (bez jednorázových opatření) dosahuje v průměru 0,5 procentního bodu HDP za rok. Za třetí je část poklesu daní v roce 2005 financována prostřednictvím dočasných opatření. A konečně program neposkytuje dostatečné informace o tom, jak bude fungovat posílení konkrétních mechanismů na kontrolu výdajů, ani neuvádí jasný zdroj financování regionálních výdajů. |
| --- | --- |

7.

Hospodářská politika uvedená v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Zaprvé program nepředpokládá téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu ve střednědobém horizontu. Za druhé rozpočtové cíle nezajišťují zlepšení cyklicky očištěného salda rozpočtu alespoň o 0,5 procentního bodu ročně, přestože se uznává, že zlepšení strukturálního salda rozpočtu (bez jednorázových opatření) dosahuje v průměru 0,5 procentního bodu HDP za rok. Za třetí je část poklesu daní v roce 2005 financována prostřednictvím dočasných opatření. A konečně program neposkytuje dostatečné informace o tom, jak bude fungovat posílení konkrétních mechanismů na kontrolu výdajů, ani neuvádí jasný zdroj financování regionálních výdajů.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že by Itálie měla:

| i) | učinit vše potřebné pro zajištění cílové hodnoty schodku na rok 2005, |
| --- | --- |

i)

učinit vše potřebné pro zajištění cílové hodnoty schodku na rok 2005,

| ii) | v roce 2006 a v následujících letech vynaložit nezbytné úsilí strukturální povahy pro dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu do konce doby platnosti programu a |
| --- | --- |

ii)

v roce 2006 a v následujících letech vynaložit nezbytné úsilí strukturální povahy pro dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu do konce doby platnosti programu a

| iii) | zajistit, aby poměr dluhu k HDP klesal k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené ve Smlouvě vyšším tempem, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována faktorům jiným než čisté půjčky přispívajícím ke změně úrovně zadlužení. |
| --- | --- |

iii)

zajistit, aby poměr dluhu k HDP klesal k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené ve Smlouvě vyšším tempem, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována faktorům jiným než čisté půjčky přispívajícím ke změně úrovně zadlužení.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| KOM říjen 2004 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | — | — |
| PS 2003 | 1,9 | 2,2 | 2,5 | 2,6 | |
| Inflace podle HISC
  (%) | PS 2004 (3) | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 |
| KOM říjen 2004 | 2,3 | 2,3 | 2,0 | — | — |
| PS 2003 | 1,8 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | — |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS 2004 | -2,9 | -2,7 | -2,0 | -1,4 | -0,9 |
| KOM říjen 2004 | -3,0 | -3,0 | -3,6 | — | — |
| PS 2003 | -2,2 | -1,5 | -0,7 | 0,0 | — |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 |
| KOM říjen 2004 | 2,0 | 2,1 | 1,5 | — | — |
| PS 2003 | 2,9 | 3,5 | 4,4 | 5,1 | — |
| Cyklicky očištěné saldo
  (% HDP) | PS 2004 (4) | -2,1 | -2,1 | -1,6 | -1,2 | -1,0 |
| KOM říjen 2004 | -2,4 | -2,6 | -3,4 | — | — |
| PS 2003 (4) | -1,6 | -1,0 | -0,4 | 0,1 | — |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 |
| KOM říjen 2004 | 106,0 | 104,6 | 104,4 | — | — |
| PS 2003 | 105,0 | 103,0 | 100,9 | 98,6 | — |
| Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

KOM říjen 2004

1,3

1,8

1,8

—

—

PS 2003

1,9

2,2

2,5

2,6

Inflace podle HISC

(%)

PS 2004 (3)

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

KOM říjen 2004

2,3

2,3

2,0

—

—

PS 2003

1,8

1,5

1,4

1,4

—

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS 2004

-2,9

-2,7

-2,0

-1,4

-0,9

KOM říjen 2004

-3,0

-3,0

-3,6

—

—

PS 2003

-2,2

-1,5

-0,7

0,0

—

Primární saldo

(% HDP)

PS 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

KOM říjen 2004

2,0

2,1

1,5

—

—

PS 2003

2,9

3,5

4,4

5,1

—

Cyklicky očištěné saldo

(% HDP)

PS 2004 (4)

-2,1

-2,1

-1,6

-1,2

-1,0

KOM říjen 2004

-2,4

-2,6

-3,4

—

—

PS 2003 (4)

-1,6

-1,0

-0,4

0,1

—

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

KOM říjen 2004

106,0

104,6

104,4

—

—

PS 2003

105,0

103,0

100,9

98,6

—

Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Předpoklady inflace podle HISP uvedené v programu nejsou prognózami. Představují spíše referenční hodnoty, o kterých se obecně předpokládá, že budou použity při vyjednávání o mzdách.

(3)  Plánovaná inflace od roku 2005 dále.

(4)  Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu.

Zdroje:

Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/21

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období let 2004 – 2007

(2005/C 136/08)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| 1. | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Malty, který se týká období let 2004 až 2007. Program v zásadě splňuje požadavky souboru pravidel, s výjimkou požadavku na rozčlenění číselných údajů pro předpokládané veřejné výdaje. Cenové údaje nejsou v souladu s maastrichtskými harmonizovanými definicemi. Proto se Malta vyzývá, aby zajistila soulad s požadavky na údaje. |
| --- | --- |

1.

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Malty, který se týká období let 2004 až 2007. Program v zásadě splňuje požadavky souboru pravidel, s výjimkou požadavku na rozčlenění číselných údajů pro předpokládané veřejné výdaje. Cenové údaje nejsou v souladu s maastrichtskými harmonizovanými definicemi. Proto se Malta vyzývá, aby zajistila soulad s požadavky na údaje.

| 2. | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z hodnoty 0,6 % v roce 2004 na průměrných 1,8 % po zbývající dobu platnosti programu. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické. |
| --- | --- |

2.

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z hodnoty 0,6 % v roce 2004 na průměrných 1,8 % po zbývající dobu platnosti programu. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické.

| 3. | Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Malta vykazuje nadměrný schodek, a doporučila jeho odstranění do roku 2006. |
| --- | --- |

3.

Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Malta vykazuje nadměrný schodek, a doporučila jeho odstranění do roku 2006.

| 4. | Cílem programu je snížit schodek do roku 2006 pod referenční hodnotu 3 % HDP. Základem fiskální konsolidace jsou jak opatření pro zvýšení příjmů, tak i omezování výdajů. Předpokládá se, že schodek veřejných financí klesne z 5,2 % HDP v roce 2004 na 2,3 % HDP v roce 2006 a dále na 1,4 % HDP v roce 2007. V porovnání s předchozím programem současná aktualizace v podstatě potvrzuje plánovanou nápravu vůči zásadně nezměněnému makroekonomickému scénáři. |
| --- | --- |

4.

Cílem programu je snížit schodek do roku 2006 pod referenční hodnotu 3 % HDP. Základem fiskální konsolidace jsou jak opatření pro zvýšení příjmů, tak i omezování výdajů. Předpokládá se, že schodek veřejných financí klesne z 5,2 % HDP v roce 2004 na 2,3 % HDP v roce 2006 a dále na 1,4 % HDP v roce 2007. V porovnání s předchozím programem současná aktualizace v podstatě potvrzuje plánovanou nápravu vůči zásadně nezměněnému makroekonomickému scénáři.

| 5. | Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se jeví jako víceméně vyvážená. Zejména se na jedné straně fiskální cíl schodku veřejných financí ve výši 5,2 % v roce 2004 zdá být dosažitelný, na druhé straně, pokud jde o rok 2005 a následující roky, díky obezřetnému makroekonomickému scénáři, z něhož program vychází, a díky povaze ohlášených opatření na snížení schodku, jakož i díky rozpočtovým výhledům uvedeným v programu, je způsob konsolidace v rámci aktuálně předpokládaného vnějšího prostředí věrohodný. |
| --- | --- |

5.

Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se jeví jako víceméně vyvážená. Zejména se na jedné straně fiskální cíl schodku veřejných financí ve výši 5,2 % v roce 2004 zdá být dosažitelný, na druhé straně, pokud jde o rok 2005 a následující roky, díky obezřetnému makroekonomickému scénáři, z něhož program vychází, a díky povaze ohlášených opatření na snížení schodku, jakož i díky rozpočtovým výhledům uvedeným v programu, je způsob konsolidace v rámci aktuálně předpokládaného vnějšího prostředí věrohodný.

| 6. | Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako postačující k tomu, aby se schodek do roku 2006 snížil pod úroveň 3 % HDP, a zdá se, že také poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení této prahové hodnoty při normálních makroekonomických výkyvech po dobu trvání programu. Nemusí však postačovat k tomu, aby během doby platnosti programu zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu. |
| --- | --- |

6.

Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako postačující k tomu, aby se schodek do roku 2006 snížil pod úroveň 3 % HDP, a zdá se, že také poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení této prahové hodnoty při normálních makroekonomických výkyvech po dobu trvání programu. Nemusí však postačovat k tomu, aby během doby platnosti programu zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu.

| 7. | Podle programu by měla míra zadlužení v roce 2004 dosáhnout hodnoty 73,2 % HDP, což představuje nárůst v porovnání se 70,4 % HDP v roce 2003. Následně se předpokládá její pokles na 70,4 % HDP na konci období platnosti programu. Maltské orgány očekávají, že hnací silou snižování poměru dluhu k HDP od roku 2005 budou hospodářský růst, postupné zlepšování primárního salda a prodej majetku. Ovšem řada faktorů, které částečně vyrovnávají vlivy významných výnosů z privatizace (v letech 2005 a 2006 více než 2 % HDP), vyžaduje podrobnější informace a bližší sledování operací pod čarou. |
| --- | --- |

7.

Podle programu by měla míra zadlužení v roce 2004 dosáhnout hodnoty 73,2 % HDP, což představuje nárůst v porovnání se 70,4 % HDP v roce 2003. Následně se předpokládá její pokles na 70,4 % HDP na konci období platnosti programu. Maltské orgány očekávají, že hnací silou snižování poměru dluhu k HDP od roku 2005 budou hospodářský růst, postupné zlepšování primárního salda a prodej majetku. Ovšem řada faktorů, které částečně vyrovnávají vlivy významných výnosů z privatizace (v letech 2005 a 2006 více než 2 % HDP), vyžaduje podrobnější informace a bližší sledování operací pod čarou.

| 8. | Existují rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která odrážejí předpokládané náklady na stárnutí obyvatelstva. V programu uvedená strategie pro zajištění udržitelnosti je závislá na tom, zda bude dosaženo rozpočtových cílů. Zahrnuje také reformy důchodového systému a systému zdravotní péče, které zatím nebyly definovány ani uskutečněny. Zatímco nedodržení rozpočtových cílů by zjevně ohrozilo udržitelnost, uskutečnění reformního procesu je důležité také proto, aby bylo možno z dlouhodobého pohledu zvládnout nárůst veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

8.

Existují rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která odrážejí předpokládané náklady na stárnutí obyvatelstva. V programu uvedená strategie pro zajištění udržitelnosti je závislá na tom, zda bude dosaženo rozpočtových cílů. Zahrnuje také reformy důchodového systému a systému zdravotní péče, které zatím nebyly definovány ani uskutečněny. Zatímco nedodržení rozpočtových cílů by zjevně ohrozilo udržitelnost, uskutečnění reformního procesu je důležité také proto, aby bylo možno z dlouhodobého pohledu zvládnout nárůst veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.

| 9. | Celkově je hospodářská politika uvedená v aktualizaci v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky stanovenými pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Program je zejména v souladu se snižováním schodku veřejných financí doporučeným Radou. |
| --- | --- |

9.

Celkově je hospodářská politika uvedená v aktualizaci v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky stanovenými pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Program je zejména v souladu se snižováním schodku veřejných financí doporučeným Radou.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že by Malta měla:

| i) | učinit vše potřebné pro odstranění nadměrného schodku v roce 2006, |
| --- | --- |

i)

učinit vše potřebné pro odstranění nadměrného schodku v roce 2006,

| ii) | zajistit, aby míra zadlužení uspokojivým tempem klesala k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou, |
| --- | --- |

ii)

zajistit, aby míra zadlužení uspokojivým tempem klesala k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou,

| iii) | dále pokročit ve vypracování a provedení reforem důchodového systému a zdravotnictví. |
| --- | --- |

iii)

dále pokročit ve vypracování a provedení reforem důchodového systému a zdravotnictví.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP prosinec 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |
| KOM říjen 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | neuv. |
| KP květen 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |
| Inflace podle HISC
  (%) | KP prosinec 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |
| KOM říjen 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | neuv. |
| KP květen 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP prosinec 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |
| KOM říjen 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | neuv. |
| KP květen 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP prosinec 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |
| KOM říjen 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | neuv. |
| KP květen 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP prosinec 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |
| KOM říjen 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | neuv. |
| KP květen 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |
| Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z roku 2004 (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Reálný HDP

(změna v %)

KP prosinec 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

KOM říjen 2004

1,0

1,5

1,8

neuv.

KP květen 2004

1,1

1,7

2,1

2,1

Inflace podle HISC

(%)

KP prosinec 2004

2,9

2,4

1,9

1,9

KOM říjen 2004

3,7

3,1

2,6

neuv.

KP květen 2004

3,4

2,1

2,1

2,0

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP prosinec 2004

-5,2

-3,7

-2,3

-1,4

KOM říjen 2004

-5,1

-4,0

-3,3

neuv.

KP květen 2004

-5,2

-3,7

-2,3

-1,4

Primární saldo

(% HDP)

KP prosinec 2004

-1,4

0,3

1,6

2,4

KOM říjen 2004

-1,3

-0,2

0,4

neuv.

KP květen 2004

-1,4

0,1

1,4

2,2

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP prosinec 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

KOM říjen 2004

72,4

73,7

74,2

neuv.

KP květen 2004

72,1

72,4

70,5

70,4

Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z roku 2004 (KOM).

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/23

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období let 2004 – 2007

(2005/C 136/09)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Polska, který se týká období let 2004 až 2007. Program částečně splňuje požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Kvalita údajů ESA95 týkajících se složení příjmů a výdajů veřejných financí neodpovídá plně statistickým normám ESA95. Program se také odchyluje od požadavků na údaje stanovených v souboru pravidel pro oblast dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Proto se Polsko vyzývá, aby zajistilo plný soulad s požadavky na tyto údaje. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Polska, který se týká období let 2004 až 2007. Program částečně splňuje požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Kvalita údajů ESA95 týkajících se složení příjmů a výdajů veřejných financí neodpovídá plně statistickým normám ESA95. Program se také odchyluje od požadavků na údaje stanovených v souboru pravidel pro oblast dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Proto se Polsko vyzývá, aby zajistilo plný soulad s požadavky na tyto údaje.

| (2) | Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá zpomalení reálného růstu HDP z 5,7 % v roce 2004 na průměrných 4,9 % v letech 2005 a 2006 s následným oživením na úroveň 5,6 % v roce 2007. Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše optimistické růstové předpoklady. Zatímco odhady růstu na roky 2005 a 2006 jsou věrohodné, prognóza růstu na poslední rok programu se jeví jako nadhodnocená. Zvláště předpokládané zrychlení růstu HDP v roce 2007 odráží poměrně optimistické předpoklady růstu potenciálního výstupu a síly domácí poptávky. Předpokládané míry inflace uvedené v programu se jeví jako podhodnocené. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá zpomalení reálného růstu HDP z 5,7 % v roce 2004 na průměrných 4,9 % v letech 2005 a 2006 s následným oživením na úroveň 5,6 % v roce 2007. Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše optimistické růstové předpoklady. Zatímco odhady růstu na roky 2005 a 2006 jsou věrohodné, prognóza růstu na poslední rok programu se jeví jako nadhodnocená. Zvláště předpokládané zrychlení růstu HDP v roce 2007 odráží poměrně optimistické předpoklady růstu potenciálního výstupu a síly domácí poptávky. Předpokládané míry inflace uvedené v programu se jeví jako podhodnocené.

| (3) | Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Polsko vykazuje nadměrný schodek, a doporučila jeho odstranění do roku 2007. Cílem rozpočtové strategie, z níž aktualizovaný program vychází, je snížit schodek veřejných financí pod hodnotu 3 % HDP do roku 2007 a udržet míru zadlužení pod úrovní 60 % HDP při zahrnutí příspěvků do důchodových systémů druhého pilíře (odhadovaný dopad zhruba 1,5 % HDP ročně), které budou nejpozději do roku 2007 vyčleněny mimo veřejný sektor v souladu s rozhodnutím Eurostatu. Aktualizace předpokládá postupné snižování schodku z 5,4 % HDP v roce 2004 na 2,2 % HDP v roce 2007. V porovnání s programem z května roku 2004 spočívají nejvýznamnější rozdíly ve vysoké revizi směrem dolů u poměrů dluhu k HDP, které byly sníženy v průměru přibližně o 4,3 procentního bodu, a v revizi cílové hodnoty schodku veřejných financí v roce 2007 o 0,7 procentního bodu HDP směrem nahoru, a to i přes předpokládané oživení hospodářského růstu. |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Polsko vykazuje nadměrný schodek, a doporučila jeho odstranění do roku 2007. Cílem rozpočtové strategie, z níž aktualizovaný program vychází, je snížit schodek veřejných financí pod hodnotu 3 % HDP do roku 2007 a udržet míru zadlužení pod úrovní 60 % HDP při zahrnutí příspěvků do důchodových systémů druhého pilíře (odhadovaný dopad zhruba 1,5 % HDP ročně), které budou nejpozději do roku 2007 vyčleněny mimo veřejný sektor v souladu s rozhodnutím Eurostatu. Aktualizace předpokládá postupné snižování schodku z 5,4 % HDP v roce 2004 na 2,2 % HDP v roce 2007. V porovnání s programem z května roku 2004 spočívají nejvýznamnější rozdíly ve vysoké revizi směrem dolů u poměrů dluhu k HDP, které byly sníženy v průměru přibližně o 4,3 procentního bodu, a v revizi cílové hodnoty schodku veřejných financí v roce 2007 o 0,7 procentního bodu HDP směrem nahoru, a to i přes předpokládané oživení hospodářského růstu.

| (4) | Fiskální konsolidace během období let 2005 – 2007 by mělo být dosaženo provedením komplexního souboru opatření obsažených v Hausnerově plánu, který, pokud bude úplně proveden, by měl celkový odhadovaný dopad na rozpočet ve výši 4,7 % HDP (což představuje revizi o 0,6 procentního bodu dolů oproti předchozímu programu). Současně je realizován významný program veřejných investic, kterým se veřejné investice zvyšují ze 3,4 % HDP v roce 2003 na průměrných 4,1 % během doby platnosti programu, přičemž průměr EU v roce 2004 činil 2,4 % HDP. |
| --- | --- |

(4)

Fiskální konsolidace během období let 2005 – 2007 by mělo být dosaženo provedením komplexního souboru opatření obsažených v Hausnerově plánu, který, pokud bude úplně proveden, by měl celkový odhadovaný dopad na rozpočet ve výši 4,7 % HDP (což představuje revizi o 0,6 procentního bodu dolů oproti předchozímu programu). Současně je realizován významný program veřejných investic, kterým se veřejné investice zvyšují ze 3,4 % HDP v roce 2003 na průměrných 4,1 % během doby platnosti programu, přičemž průměr EU v roce 2004 činil 2,4 % HDP.

| (5) | Existuje nebezpečí, že by rozpočtový výsledek mohl být horší, než se v programu, jenž usiluje o snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2007, předpokládá. Riziko opožděného nebo neúplného provedení zamýšlených opatření Hausnerova plánu, jak jsou popsána v hodnocení z května roku 2004, se již nyní naplňuje. Stále zde panuje nejistota, pokud jde o provedení zbývajících opatření vyžadujících legislativní postupy, která však jsou v rozpočtu na rok 2005 již obsažena. Přestože Parlament dvě důležitá opatření zamítl, cílové hodnoty schodku zůstávají nezměněné. Téměř polovina opatření zaměřených na další příjmové a výdajové úspory, jež jsou v aktualizaci uvedeny, není jasně specifikována. Podmíněné závazky představují další riziko, které bude proto v tomto kontextu sledováno. Podmínkou pro dosažení cílových hodnot schodku je také to, aby se po celou dobu platnosti programu naplňoval předpokládaný vysoký růst HDP. Fondový důchodový systém je navíc i nadále zařazen do sektoru veřejných financí, jak to umožňuje přechodné období povolené Eurostatem. Od oznámení v březnu roku 2007 a následné změny zařazení bude muset být úroveň schodku upravena směrem nahoru o 1,5 procentního bodu. Tato úprava znamená, že pokud se vychází z aktualizace a pokud nebudou přijata dodatečná úsporná opatření, nebude Polsko schopné snížit schodek v posledním roce programu pod úroveň 3 %. |
| --- | --- |

(5)

Existuje nebezpečí, že by rozpočtový výsledek mohl být horší, než se v programu, jenž usiluje o snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2007, předpokládá. Riziko opožděného nebo neúplného provedení zamýšlených opatření Hausnerova plánu, jak jsou popsána v hodnocení z května roku 2004, se již nyní naplňuje. Stále zde panuje nejistota, pokud jde o provedení zbývajících opatření vyžadujících legislativní postupy, která však jsou v rozpočtu na rok 2005 již obsažena. Přestože Parlament dvě důležitá opatření zamítl, cílové hodnoty schodku zůstávají nezměněné. Téměř polovina opatření zaměřených na další příjmové a výdajové úspory, jež jsou v aktualizaci uvedeny, není jasně specifikována. Podmíněné závazky představují další riziko, které bude proto v tomto kontextu sledováno. Podmínkou pro dosažení cílových hodnot schodku je také to, aby se po celou dobu platnosti programu naplňoval předpokládaný vysoký růst HDP. Fondový důchodový systém je navíc i nadále zařazen do sektoru veřejných financí, jak to umožňuje přechodné období povolené Eurostatem. Od oznámení v březnu roku 2007 a následné změny zařazení bude muset být úroveň schodku upravena směrem nahoru o 1,5 procentního bodu. Tato úprava znamená, že pokud se vychází z aktualizace a pokud nebudou přijata dodatečná úsporná opatření, nebude Polsko schopné snížit schodek v posledním roce programu pod úroveň 3 %.

| (6) | Podle odhadů v aktualizovaném programu dosáhla míra zadlužení v roce 2004 úrovně 45,9 % HDP oproti 49 % předpokládaným v konvergenčním programu z května roku 2004 a leží tedy pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá, že míra zadlužení vzroste během období 2004 – 2007 kumulativně o 1,8 procentního bodu, přičemž nárůst se zastaví až v posledním roce programu. |
| --- | --- |

(6)

Podle odhadů v aktualizovaném programu dosáhla míra zadlužení v roce 2004 úrovně 45,9 % HDP oproti 49 % předpokládaným v konvergenčním programu z května roku 2004 a leží tedy pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá, že míra zadlužení vzroste během období 2004 – 2007 kumulativně o 1,8 procentního bodu, přičemž nárůst se zastaví až v posledním roce programu.

| (7) | Vzhledem k neexistenci rozpočtových výhledů na období po roce 2020 je velmi obtížné posoudit dlouhodobou udržitelnost polských veřejných financí, protože většina rozpočtových dopadů souvisejících se stárnutím obyvatelstva se projeví až po roce 2020. Na základě dostupných informací ovšem nelze vyloučit určitá rizika. Stále přetrvávají nejistoty týkající se rozpočtového dopadu politik, jejichž cílem je posílit dlouhodobé rozpočtové trendy. Z dlouhodobého hlediska by k udržitelnému postavení mělo přispět rozhodné provedení plánované rozpočtové konsolidace ve střednědobém horizontu. Celkově je hospodářská politika uvedená v aktualizaci částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Na jedné straně vyhovuje |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k neexistenci rozpočtových výhledů na období po roce 2020 je velmi obtížné posoudit dlouhodobou udržitelnost polských veřejných financí, protože většina rozpočtových dopadů souvisejících se stárnutím obyvatelstva se projeví až po roce 2020. Na základě dostupných informací ovšem nelze vyloučit určitá rizika. Stále přetrvávají nejistoty týkající se rozpočtového dopadu politik, jejichž cílem je posílit dlouhodobé rozpočtové trendy. Z dlouhodobého hlediska by k udržitelnému postavení mělo přispět rozhodné provedení plánované rozpočtové konsolidace ve střednědobém horizontu. Celkově je hospodářská politika uvedená v aktualizaci částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Na jedné straně vyhovuje

| (8) | program doporučení Rady na snižování schodku veřejných financí, přičemž základem pro toto snižování je realizace Hausnerova plánu. Na druhé straně nemusí být opatření tohoto programu dostatečná pro zabezpečení dlouhodobé stability veřejných financí. |
| --- | --- |

(8)

program doporučení Rady na snižování schodku veřejných financí, přičemž základem pro toto snižování je realizace Hausnerova plánu. Na druhé straně nemusí být opatření tohoto programu dostatečná pro zabezpečení dlouhodobé stability veřejných financí.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a vzhledem k doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Polsko mělo:

| i) | posílit fiskální nápravu po roce 2005 a snížit cílovou hodnotu schodku pro rok 2007; |
| --- | --- |

i)

posílit fiskální nápravu po roce 2005 a snížit cílovou hodnotu schodku pro rok 2007;

| ii) | zajistit úplné provedení strukturálních opatření obsažených v Hausnerově plánu a vynaložit další úsilí pro zavedení alternativních opatření, pokud by se rizika provádění naplnila. |
| --- | --- |

ii)

zajistit úplné provedení strukturálních opatření obsažených v Hausnerově plánu a vynaložit další úsilí pro zavedení alternativních opatření, pokud by se rizika provádění naplnila.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP prosinec 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |
| KOM říjen 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | neuv. |
| KP květen 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |
| Inflace podle HISC
  (%) | KP prosinec 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |
| KOM říjen 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | neuv. |
| KP květen 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |
| Saldo veřejných financí (2)

  (% HDP) | KP prosinec 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |
| KOM říjen 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | neuv. |
| KP květen 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |
| Primární saldo (2)

  (% HDP) | KP prosinec 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |
| KOM říjen 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | neuv. |
| KP květen 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP prosinec 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |
| KOM říjen 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | neuv. |
| KP květen 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |
| Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Reálný HDP

(změna v %)

KP prosinec 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

KOM říjen 2004

5,8

4,9

4,5

neuv.

KP květen 2004

5,0

5,0

5,6

5,6

Inflace podle HISC

(%)

KP prosinec 2004

3,5

3,0

2,7

2,5

KOM říjen 2004

3,5

3,3

3,0

neuv.

KP květen 2004

2,2

2,8

<3

<3

Saldo veřejných financí (2)

(% HDP)

KP prosinec 2004

-5,4

-3,9

-3,2

-2,2

KOM říjen 2004

-5,6

-4,1

-3,1

neuv.

KP květen 2004

-5,7

-4,2

-3,3

-1,5

Primární saldo (2)

(% HDP)

KP prosinec 2004

-2,6

-1,3

-0,5

0,4

KOM říjen 2004

-2,5

-1,0

-0,0

neuv.

KP květen 2004

-2,8

-1,1

-0,3

1,3

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP prosinec 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

KOM říjen 2004

47,7

49,8

49,3

neuv.

KP květen 2004

49,0

51,9

52,7

52,3

Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM).

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Saldo veřejných financí a primární saldo nezahrnují účinky zavedení fondového důchodového pilíře, které snižují výnosy, a tudíž za jinak nezměněných podmínek zvyšují schodek (dle odhadu zhruba o 1,5 % HDP ročně).

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/26

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období let 2004 – 2007

(2005/C 136/10)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který se týká období let 2004 až 2007. Program splňuje požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který se týká období let 2004 až 2007. Program splňuje požadavky na údaje podle „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“.

| (2) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že reálný HDP vzroste v průměru o 5 % – s očekávaným zpomalením na 4,5 % v roce 2005 (z důvodu klesajícího zahraničního příspěvku) a se zrychlením na téměř 5,5 % v roce 2007 (kdy se očekává opětovný nárůst zahraničního příspěvku). Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Předpokládané hodnoty inflace uvedené v programu jsou poněkud optimistické a možné pouze za předpokladu, že budou důsledně potlačeny sekundární účinky vysoké hladiny celkové inflace v roce 2004. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že reálný HDP vzroste v průměru o 5 % – s očekávaným zpomalením na 4,5 % v roce 2005 (z důvodu klesajícího zahraničního příspěvku) a se zrychlením na téměř 5,5 % v roce 2007 (kdy se očekává opětovný nárůst zahraničního příspěvku). Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Předpokládané hodnoty inflace uvedené v programu jsou poněkud optimistické a možné pouze za předpokladu, že budou důsledně potlačeny sekundární účinky vysoké hladiny celkové inflace v roce 2004.

| (3) | Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Slovensko vykazuje nadměrný schodek a doporučila jeho odstranění do roku 2007. Cílem aktualizace programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2007, v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 (bez příspěvků na fondový důchodový systém, jejichž výše se odhaduje na 0,4 % HDP v roce 2005, 1,0 % v roce 2006 a 1,1 % v roce 2007). Těžiště snížení celkového i primárního schodku veřejných financí je plánováno v závěru období: do roku 2006 mají oba schodky zůstat v podstatě na stejné úrovni, což představuje asi 3,8 % HDP u celkového a 1,5 % HDP u primárního schodku veřejných financí, a jejich plánovaná celková úprava o 0,8 procentního bodu je odložena na rok 2007. I bez dopadu vyplývajícího ze zavedení fondového důchodového pilíře v roce 2005 se největší část snížení schodku uskuteční v posledních dvou letech. Ve srovnání s programem z května roku 2004, kde se úprava zakládala na výdajích, aktualizace počítá s nápravou schodku omezením výdajů a zvýšením příjmů. Navzdory příznivějšímu makroekonomickému scénáři aktualizace v podstatě potvrzuje plánovanou cestu k nápravě stanovenou v předchozím programu, a jeví se proto jako méně ambiciózní. Přes značné úspěchy v oblasti konsolidace, jichž bylo až dosud dosaženo, a dopad důchodové reformy by rychlejší snižování schodku, zejména v roce 2005, usnadnilo Slovensku provádění strategie k přijetí eura, posílilo by finanční důvěryhodnost Slovenska v souvislosti s ERM2, podpořilo by proticyklické působení a mohlo by napomoci zmírnění tlaků na zhodnocování měny. Byla by tím rovněž připravena cesta pro téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav strukturálního rozpočtu a dosáhlo by se dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou jako kritérium pro schodek při běžných makroekonomických výkyvech. |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Slovensko vykazuje nadměrný schodek a doporučila jeho odstranění do roku 2007. Cílem aktualizace programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2007, v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 (bez příspěvků na fondový důchodový systém, jejichž výše se odhaduje na 0,4 % HDP v roce 2005, 1,0 % v roce 2006 a 1,1 % v roce 2007). Těžiště snížení celkového i primárního schodku veřejných financí je plánováno v závěru období: do roku 2006 mají oba schodky zůstat v podstatě na stejné úrovni, což představuje asi 3,8 % HDP u celkového a 1,5 % HDP u primárního schodku veřejných financí, a jejich plánovaná celková úprava o 0,8 procentního bodu je odložena na rok 2007. I bez dopadu vyplývajícího ze zavedení fondového důchodového pilíře v roce 2005 se největší část snížení schodku uskuteční v posledních dvou letech. Ve srovnání s programem z května roku 2004, kde se úprava zakládala na výdajích, aktualizace počítá s nápravou schodku omezením výdajů a zvýšením příjmů. Navzdory příznivějšímu makroekonomickému scénáři aktualizace v podstatě potvrzuje plánovanou cestu k nápravě stanovenou v předchozím programu, a jeví se proto jako méně ambiciózní. Přes značné úspěchy v oblasti konsolidace, jichž bylo až dosud dosaženo, a dopad důchodové reformy by rychlejší snižování schodku, zejména v roce 2005, usnadnilo Slovensku provádění strategie k přijetí eura, posílilo by finanční důvěryhodnost Slovenska v souvislosti s ERM2, podpořilo by proticyklické působení a mohlo by napomoci zmírnění tlaků na zhodnocování měny. Byla by tím rovněž připravena cesta pro téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav strukturálního rozpočtu a dosáhlo by se dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou jako kritérium pro schodek při běžných makroekonomických výkyvech.

| (4) | Rizika pro rozpočtové výhledy uvedené v programu se z pohledu programu jakožto celku jeví jako víceméně vyvážená. Na základě daných makroekonomických předpokladů se zdá, že na straně příjmů existuje riziko podhodnocení, a to v průběhu celého uvažovaného období. Nejistoty týkající se účinku důchodové reformy se vyvažují. Využití fondů EU (a spolufinancování) bude pravděpodobně nižší, než plánoval rozpočet na léta 2004 až 2006, jelikož absorpční kapacita se stále vyvíjí. Mohlo by však překročit částku plánovanou v rozpočtu pro rok 2007, pokud se dostatečně rychle doženou odložené výdaje. A konečně nejistoty vyvolávají rovněž parlamentní volby plánované na rok 2006, zejména pokud jde o rozsah, v jakém bude provedeno další omezení výdajů v roce 2007. V takovém případě by mohlo dojít k nesplnění nebo i k překročení stávajícího cíle. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako dostatečná pro snížení schodku na hodnotu 3 % HDP do roku 2007, který je posledním rokem programu, ale nezajišťuje žádnou rezervu. |
| --- | --- |

(4)

Rizika pro rozpočtové výhledy uvedené v programu se z pohledu programu jakožto celku jeví jako víceméně vyvážená. Na základě daných makroekonomických předpokladů se zdá, že na straně příjmů existuje riziko podhodnocení, a to v průběhu celého uvažovaného období. Nejistoty týkající se účinku důchodové reformy se vyvažují. Využití fondů EU (a spolufinancování) bude pravděpodobně nižší, než plánoval rozpočet na léta 2004 až 2006, jelikož absorpční kapacita se stále vyvíjí. Mohlo by však překročit částku plánovanou v rozpočtu pro rok 2007, pokud se dostatečně rychle doženou odložené výdaje. A konečně nejistoty vyvolávají rovněž parlamentní volby plánované na rok 2006, zejména pokud jde o rozsah, v jakém bude provedeno další omezení výdajů v roce 2007. V takovém případě by mohlo dojít k nesplnění nebo i k překročení stávajícího cíle. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako dostatečná pro snížení schodku na hodnotu 3 % HDP do roku 2007, který je posledním rokem programu, ale nezajišťuje žádnou rezervu.

| (5) | Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 úrovně 43,0 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá nárůst míry zadlužení o 2,5 procentního bodu během doby platnosti programu. |
| --- | --- |

(5)

Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 úrovně 43,0 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá nárůst míry zadlužení o 2,5 procentního bodu během doby platnosti programu.

| (6) | Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, se situace Slovenska zdá být poměrně příznivá především díky přijatým strukturálním reformám, zejména v oblasti důchodového systému a zdravotnictví. Klíčovou podmínkou však je úplné provedení těchto opatření, společně se splněním plánované cesty rozpočtové konsolidace během doby platnosti programu a do roku 2010. |
| --- | --- |

(6)

Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, se situace Slovenska zdá být poměrně příznivá především díky přijatým strukturálním reformám, zejména v oblasti důchodového systému a zdravotnictví. Klíčovou podmínkou však je úplné provedení těchto opatření, společně se splněním plánované cesty rozpočtové konsolidace během doby platnosti programu a do roku 2010.

| (7) | Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Slovensko je zejména na cestě k odstranění nadměrného schodku během lhůty stanovené Radou. |
| --- | --- |

(7)

Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Slovensko je zejména na cestě k odstranění nadměrného schodku během lhůty stanovené Radou.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Slovensko mělo:

| i) | využít všech příležitostí k urychlenému snížení schodku jak využitím vyšších než předpokládaných příjmů, tak úsporami na straně výdajů, a to zejména v roce 2005, |
| --- | --- |

i)

využít všech příležitostí k urychlenému snížení schodku jak využitím vyšších než předpokládaných příjmů, tak úsporami na straně výdajů, a to zejména v roce 2005,

| ii) | posílit závazný charakter střednědobých výdajových stropů, |
| --- | --- |

ii)

posílit závazný charakter střednědobých výdajových stropů,

| iii) | dohlédnout na to, aby sekundární účinky vysoké inflace v roce 2004 neovlivnily cestu inflační konvergence předpokládanou v programu. |
| --- | --- |

iii)

dohlédnout na to, aby sekundární účinky vysoké inflace v roce 2004 neovlivnily cestu inflační konvergence předpokládanou v programu.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP listopad 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 |
| KOM říjen 2004 | 4,9 | 4,5 | 5,2 | neuv. |
| KP květen 2004 | 4,1 | 4,3 | 5,0 | 4,7 |
| Inflace podle HISC
  (%) | KP listopad 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 |
| KOM říjen 2004 | 7,7 | 3,9 | 3,0 | neuv. |
| KP květen 2004 | 8,1 | 4,0 | 2,9 | 2,5 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) (2) | KP listopad 2004 | -3,8 | -3,8 | -3,9 | -3,0 |
| KOM říjen 2004 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | neuv. |
| KP květen 2004 | -4,0 | -3,9 | -3,9 | -3,0 |
| Primární saldo
  (% HDP) (2) | KP listopad 2004 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | -0,7 |
| KOM říjen 2004 | -1,6 | -1,6 | -1,8 | neuv. |
| KP květen 2004 | -1,4 | -1,1 | -1,2 | -0,4 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP listopad 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 |
| KOM říjen 2004 | 44,2 | 45,2 | 45,9 | neuv. |
| KP květen 2004 | 45,1 | 46,4 | 46,1 | 45,5 |
| Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Reálný HDP

(změna v %)

KP listopad 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

KOM říjen 2004

4,9

4,5

5,2

neuv.

KP květen 2004

4,1

4,3

5,0

4,7

Inflace podle HISC

(%)

KP listopad 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

KOM říjen 2004

7,7

3,9

3,0

neuv.

KP květen 2004

8,1

4,0

2,9

2,5

Saldo veřejných financí

(% HDP) (2)

KP listopad 2004

-3,8

-3,8

-3,9

-3,0

KOM říjen 2004

-3,9

-4,0

-4,1

neuv.

KP květen 2004

-4,0

-3,9

-3,9

-3,0

Primární saldo

(% HDP) (2)

KP listopad 2004

-1,5

-1,4

-1,6

-0,7

KOM říjen 2004

-1,6

-1,6

-1,8

neuv.

KP květen 2004

-1,4

-1,1

-1,2

-0,4

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP listopad 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

KOM říjen 2004

44,2

45,2

45,9

neuv.

KP květen 2004

45,1

46,4

46,1

45,5

Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM).

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Saldo veřejných financí a primární saldo zahrnují účinky zavedení fondového důchodového pilíře v roce 2005, které snižují výnosy a za jinak nezměněných okolností tedy zvyšují schodek (dle odhadů o 0,4 % HDP v roce 2005, 1,0 % HDP v roce 2006, a 1,1 % HDP v roce 2007).

Zdroje:

Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM).

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/29

---

STANOVISKO RADY

ze dne 17. února 2005

k aktualizovanému programu stability Finska na období let 2004 – 2008

(2005/C 136/11)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Finska, který se týká období let 2004 až 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle pozměněného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Chybí některé proměnné týkající se základních předpokladů. Finsko bylo proto vyzváno, aby zajistilo plný soulad s požadavky na údaje. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Finska, který se týká období let 2004 až 2008. Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle pozměněného „souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů“. Chybí některé proměnné týkající se základních předpokladů. Finsko bylo proto vyzváno, aby zajistilo plný soulad s požadavky na údaje.

| (2) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá zpomalení růstu reálného HDP z 3,2 % v roce 2004 na průměrně 2,4 % po zbývající dobu platnosti programu. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše opatrné růstové předpoklady. V programu uvedené předpovědi týkající se inflace se jeví jako realistické a v souladu s odhady útvarů Komise. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá zpomalení růstu reálného HDP z 3,2 % v roce 2004 na průměrně 2,4 % po zbývající dobu platnosti programu. Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše opatrné růstové předpoklady. V programu uvedené předpovědi týkající se inflace se jeví jako realistické a v souladu s odhady útvarů Komise.

| (3) | S předpokládaným průměrným ročním přebytkem ve výši 2 % HDP pro veřejné rozpočty dokáže aktualizace zachovat pohodlnou rozpočtovou situaci po celou dobu platnosti programu. Přebytek je v podstatě vytvářen v prostředcích na sociální zabezpečení, zatímco finance ústřední vlády, které jsou v současnosti vyrovnané, by měly v období let 2005 – 2007 vykazovat nepatrné schodky. Cílem je opětovné vyrovnání financí ústřední vlády v roce 2007. Za tímto účelem přijala vláda pro období let 2004 – 2007 roční výdajové limity. Ve srovnání s předchozí aktualizací se předpoklady pro přebytek veřejných financí od roku 2004 do roku 2007 v podstatě nezměnily. |
| --- | --- |

(3)

S předpokládaným průměrným ročním přebytkem ve výši 2 % HDP pro veřejné rozpočty dokáže aktualizace zachovat pohodlnou rozpočtovou situaci po celou dobu platnosti programu. Přebytek je v podstatě vytvářen v prostředcích na sociální zabezpečení, zatímco finance ústřední vlády, které jsou v současnosti vyrovnané, by měly v období let 2005 – 2007 vykazovat nepatrné schodky. Cílem je opětovné vyrovnání financí ústřední vlády v roce 2007. Za tímto účelem přijala vláda pro období let 2004 – 2007 roční výdajové limity. Ve srovnání s předchozí aktualizací se předpoklady pro přebytek veřejných financí od roku 2004 do roku 2007 v podstatě nezměnily.

| (4) | Ačkoli Finsko míří k udržení příznivého přebytku ve veřejném sektoru, výsledek rozpočtu by mohl být horší, než se předpokládá, protože základní rozpočtový trend uvedený v aktualizaci zahrnuje jen zčásti daňové škrty ve výši 1,7 miliardy EUR, tzn. 1,2 % HDP, které doplňují dvou a půl roční komplexní dohodu o mzdách uzavřenou na konci listopadu roku 2004. Jelikož nebyly oznámeny žádné plány na další snižování výdajů v období let 2005 – 2007, bude schodek ústřední vlády v letech 2005 až 2007 vyšší, než se uvádí v programu, pokud nebudou přijata opatření ke zvýšení příjmů, což by také vedlo ke snížení přebytku veřejných financí. Vláda odhaduje, že dohoda o mzdách a daňové škrty sníží přebytek veřejných financí o 0,3 procentního bodu na přibližně 1,9 % HDP v roce 2007. Vláda však přesto očekává, že tento soubor opatření posílí dynamiku hospodářství zlepšením růstového potenciálu a vytvářením pracovních míst a tím také zvýší kapacitu tvorby příjmů. |
| --- | --- |

(4)

Ačkoli Finsko míří k udržení příznivého přebytku ve veřejném sektoru, výsledek rozpočtu by mohl být horší, než se předpokládá, protože základní rozpočtový trend uvedený v aktualizaci zahrnuje jen zčásti daňové škrty ve výši 1,7 miliardy EUR, tzn. 1,2 % HDP, které doplňují dvou a půl roční komplexní dohodu o mzdách uzavřenou na konci listopadu roku 2004. Jelikož nebyly oznámeny žádné plány na další snižování výdajů v období let 2005 – 2007, bude schodek ústřední vlády v letech 2005 až 2007 vyšší, než se uvádí v programu, pokud nebudou přijata opatření ke zvýšení příjmů, což by také vedlo ke snížení přebytku veřejných financí. Vláda odhaduje, že dohoda o mzdách a daňové škrty sníží přebytek veřejných financí o 0,3 procentního bodu na přibližně 1,9 % HDP v roce 2007. Vláda však přesto očekává, že tento soubor opatření posílí dynamiku hospodářství zlepšením růstového potenciálu a vytvářením pracovních míst a tím také zvýší kapacitu tvorby příjmů.

| (5) | Vzhledem k tomuto hodnocení rizik je rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná pro zachování střednědobého cíle Paktu stability a růstu, kterým je téměř vyrovnaný stav rozpočtu, pro období let 2004 – 2008. Zaručuje také dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech pro období let 2004 – 2008. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomuto hodnocení rizik je rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná pro zachování střednědobého cíle Paktu stability a růstu, kterým je téměř vyrovnaný stav rozpočtu, pro období let 2004 – 2008. Zaručuje také dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech pro období let 2004 – 2008.

| (6) | Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 úrovně 44,6 % HDP, což je bezpečně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá pokles míry zadlužení o 3,5 procentního bodu během doby platnosti programu. |
| --- | --- |

(6)

Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 úrovně 44,6 % HDP, což je bezpečně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program předpokládá pokles míry zadlužení o 3,5 procentního bodu během doby platnosti programu.

| (7) | Zdá se, že Finsko se nachází v příznivé situaci, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, i přes předpoklad významných rozpočtových nákladů na stárnutí obyvatelstva. Strategie nastíněná v programu má široké základy a sestává z další stabilizace dluhu a strukturálních reforem, např. dalších fází důchodové reformy a opatření směrujících ke zvyšování věku pro odchod do důchodu. Schválené i plánované strukturální reformy by měly mít příznivý vliv na veřejné finance. |
| --- | --- |

(7)

Zdá se, že Finsko se nachází v příznivé situaci, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, i přes předpoklad významných rozpočtových nákladů na stárnutí obyvatelstva. Strategie nastíněná v programu má široké základy a sestává z další stabilizace dluhu a strukturálních reforem, např. dalších fází důchodové reformy a opatření směrujících ke zvyšování věku pro odchod do důchodu. Schválené i plánované strukturální reformy by měly mít příznivý vliv na veřejné finance.

| (8) | Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Zdá se, že zejména víceleté výdajové limity zavedené v roce 2003 fungovaly velmi dobře v prvním roce, tj. v roce 2004, kdy byly konečné rozpočtové výdaje nižší než stropy, a výdaje navrhované v rozpočtu na rok 2005 jsou též v mezích těchto stropů. Dodržování výdajového rámce bude pokračovat i nadále, jelikož je politicky závazné. |
| --- | --- |

(8)

Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Zdá se, že zejména víceleté výdajové limity zavedené v roce 2003 fungovaly velmi dobře v prvním roce, tj. v roce 2004, kdy byly konečné rozpočtové výdaje nižší než stropy, a výdaje navrhované v rozpočtu na rok 2005 jsou též v mezích těchto stropů. Dodržování výdajového rámce bude pokračovat i nadále, jelikož je politicky závazné.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS prosinec 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 |
| KOM říjen 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | neuv. |
| Inflace podle HISC
  (%) | PS prosinec 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM říjen 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 |
| KOM říjen 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 (3) | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 |
| KOM říjen 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo
  (% HDP) | PS prosinec 2004 (2) | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 |
| KOM říjen 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 (2) | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS prosinec 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 |
| KOM říjen 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | neuv. |
| Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reálný HDP

(změna v %)

PS prosinec 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

KOM říjen 2004

3,0

3,1

2,7

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

2,7

2,5

2,4

2,4

neuv.

Inflace podle HISC

(%)

PS prosinec 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

KOM říjen 2004

0,2

1,5

1,7

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

0,7

1,3

1,8

1,8

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS prosinec 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

KOM říjen 2004

2,3

2,1

2,2

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

1,7

2,1

2,1

2,2

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004 (3)

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

KOM říjen 2004

4,1

3,9

3,8

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

3,7

4,0

4,1

4,3

neuv.

Cyklicky očištěné saldo

(% HDP)

PS prosinec 2004 (2)

2,1

1,7

2,0

2,1

1,9

KOM říjen 2004

2,8

2,3

2,3

neuv.

neuv.

PS listopad 2003 (2)

2,4

2,4

2,3

2,2

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS prosinec 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

KOM říjen 2004

44,8

43,4

42,2

neuv.

neuv.

PS listopad 2003

44,7

44,9

45,0

44,6

neuv.

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2)  Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu

(3)  Finské orgány poskytují primární salda na základě čistých úrokových plateb, nikoli hrubých úrokových plateb. Útvary Komise číselné údaje přepočítaly na základě údajů uvedených v programu.

Zdroje:

Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

Komise

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/31

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

2. června 2005

(2005/C 136/12)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2263 |
| JPY | japonský jen | 132,72 |
| DKK | dánská koruna | 7,4405 |
| GBP | britská libra | 0,67535 |
| SEK | švédská koruna | 9,1528 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5348 |
| ISK | islandská koruna | 79,77 |
| NOK | norská koruna | 7,906 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5751 |
| CZK | česká koruna | 30,355 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 252,79 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6960 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 4,1198 |
| ROL | rumunský lei | 36 164 |
| SIT | slovinský tolar | 239,5 |
| SKK | slovenská koruna | 38,896 |
| TRY | turecká lira | 1,6549 |
| AUD | australský dolar | 1,6305 |
| CAD | kanadský dolar | 1,53 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,5444 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7528 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0515 |
| KRW | jihokorejský won | 1 241,81 |
| ZAR | jihoafrický rand | 8,4172 |
| CNY | čínský juan | 10,1495 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,321 |
| IDR | indonéská rupie | 11 741,82 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6599 |
| PHP | filipínské peso | 66,901 |
| RUB | ruský rubl | 34,772 |
| THB | thajský baht | 49,894 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2263

JPY

japonský jen

132,72

DKK

dánská koruna

7,4405

GBP

britská libra

0,67535

SEK

švédská koruna

9,1528

CHF

švýcarský frank

1,5348

ISK

islandská koruna

79,77

NOK

norská koruna

7,906

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5751

CZK

česká koruna

30,355

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

252,79

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6960

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

4,1198

ROL

rumunský lei

36 164

SIT

slovinský tolar

239,5

SKK

slovenská koruna

38,896

TRY

turecká lira

1,6549

AUD

australský dolar

1,6305

CAD

kanadský dolar

1,53

HKD

hongkongský dolar

9,5444

NZD

novozélandský dolar

1,7528

SGD

singapurský dolar

2,0515

KRW

jihokorejský won

1 241,81

ZAR

jihoafrický rand

8,4172

CNY

čínský juan

10,1495

HRK

chorvatská kuna

7,321

IDR

indonéská rupie

11 741,82

MYR

malajsijský ringgit

4,6599

PHP

filipínské peso

66,901

RUB

ruský rubl

34,772

THB

thajský baht

49,894

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/32

---

Oznámení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci COMP/E-2/38.381 – De Beers-ALROSA

(2005/C 136/13)

(Text s významem pro EHP)

1.   Úvod

| (1) | Evropská komise obdržela dva soubory závazků formálně předložených skupinou společností De Beers Group of companies („De Beers“) a společností ALROSA Company Limited („ALROSA“) v průběhu šetření Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy a článků 53 a 54 Dohody o EHP ohledně obchodní dohody uzavřené mezi těmito dvěma společnostmi. |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise obdržela dva soubory závazků formálně předložených skupinou společností De Beers Group of companies („De Beers“) a společností ALROSA Company Limited („ALROSA“) v průběhu šetření Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy a článků 53 a 54 Dohody o EHP ohledně obchodní dohody uzavřené mezi těmito dvěma společnostmi.

| (2) | Zveřejněním tohoto oznámení Komise hodlá podrobit tržnímu testu navrhované závazky společností De Beers a ALROSA, jejichž účelem je reagovat na výhrady Komise ohledně hospodářské soutěže vyjádřené v jejím předběžném posouzení oznámené obchodní dohody. S výhradou výsledku tohoto tržního testu Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (1). Takové rozhodnutí by nestanovilo, zda zde bylo či stále ještě je porušení nebo zda nikoliv. |
| --- | --- |

(2)

Zveřejněním tohoto oznámení Komise hodlá podrobit tržnímu testu navrhované závazky společností De Beers a ALROSA, jejichž účelem je reagovat na výhrady Komise ohledně hospodářské soutěže vyjádřené v jejím předběžném posouzení oznámené obchodní dohody. S výhradou výsledku tohoto tržního testu Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (1). Takové rozhodnutí by nestanovilo, zda zde bylo či stále ještě je porušení nebo zda nikoliv.

2.   Shrnutí věci

| (3) | Dne 5. března 2002 oznámily Evropské komisi společnosti De Beers a ALROSA Company Limited v souladu s nařízením č. 17 obchodní dohodu ze dne 17. prosince 2001. Na základě této obchodní dohody by společnost ALROSA dodávala společnosti De Beers surové diamanty v hodnotě 800 milionů USD ročně po dobu pěti let. V okamžiku oznámení toto množství představovalo více než polovinu produkce společnosti ALROSA a v praxi odpovídalo množství surových diamantů, jaké společnost ALROSA v předchozích letech vyvážela ze zemí bývalého Sovětského svazu na základě obdobných obchodních dohod s De Beers. Uvedená obchodní dohoda stanoví, že její provádění závisí na potvrzení ze strany Evropské komise, že dohoda neporušuje články 81 a 82 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. března 2002 oznámily Evropské komisi společnosti De Beers a ALROSA Company Limited v souladu s nařízením č. 17 obchodní dohodu ze dne 17. prosince 2001. Na základě této obchodní dohody by společnost ALROSA dodávala společnosti De Beers surové diamanty v hodnotě 800 milionů USD ročně po dobu pěti let. V okamžiku oznámení toto množství představovalo více než polovinu produkce společnosti ALROSA a v praxi odpovídalo množství surových diamantů, jaké společnost ALROSA v předchozích letech vyvážela ze zemí bývalého Sovětského svazu na základě obdobných obchodních dohod s De Beers. Uvedená obchodní dohoda stanoví, že její provádění závisí na potvrzení ze strany Evropské komise, že dohoda neporušuje články 81 a 82 Smlouvy.

| (4) | De Beers je největší společností na světě zabývající se těžbou diamantů. Vedle toho, že je společnost De Beers jediným vlastníkem diamantových dolů v Jižní Africe, vstoupila do výrobních společných podniků s vládami Botswany, Namibie a Tanzánie. Společnost prosazuje své zájmy v transakcích po celém světě týkajících se průzkumu nalezišť, těžby, využívání, stanovení hodnoty surových diamantů, jejich uvádění na trh, obchodování s nimi a jejich řezání a leštění a prodej šperků, což v důsledku zahrnuje celou cestu diamantu od dolu až ke spotřebiteli. |
| --- | --- |

(4)

De Beers je největší společností na světě zabývající se těžbou diamantů. Vedle toho, že je společnost De Beers jediným vlastníkem diamantových dolů v Jižní Africe, vstoupila do výrobních společných podniků s vládami Botswany, Namibie a Tanzánie. Společnost prosazuje své zájmy v transakcích po celém světě týkajících se průzkumu nalezišť, těžby, využívání, stanovení hodnoty surových diamantů, jejich uvádění na trh, obchodování s nimi a jejich řezání a leštění a prodej šperků, což v důsledku zahrnuje celou cestu diamantu od dolu až ke spotřebiteli.

| (5) | ALROSA je druhou největší společností na světě zabývající se těžbou diamantů a podílí se z více než 98 % na ruské produkci diamantů, přičemž Rusko je po Botswaně zemí s druhou největší produkcí diamantů na světě, pokud jde o hodnotu této produkce. ALROSA prosazuje své zájmy v transakcích na území Ruské federace týkajících se průzkumu nalezišť, těžby, využívání, stanovení hodnoty surových diamantů, jejich řezání a leštění, jakož i výroby šperků. |
| --- | --- |

(5)

ALROSA je druhou největší společností na světě zabývající se těžbou diamantů a podílí se z více než 98 % na ruské produkci diamantů, přičemž Rusko je po Botswaně zemí s druhou největší produkcí diamantů na světě, pokud jde o hodnotu této produkce. ALROSA prosazuje své zájmy v transakcích na území Ruské federace týkajících se průzkumu nalezišť, těžby, využívání, stanovení hodnoty surových diamantů, jejich řezání a leštění, jakož i výroby šperků.

| (6) | Dne 14. ledna 2003 zahájila Komise řízení podle článku 81 Smlouvy proti společnostem De Beers a ALROSA a řízení podle článku 82 Smlouvy proti společnosti De Beers ohledně obchodní dohody oznámené dne 5. března 2002 a umožnila přístup ke spisu. |
| --- | --- |

(6)

Dne 14. ledna 2003 zahájila Komise řízení podle článku 81 Smlouvy proti společnostem De Beers a ALROSA a řízení podle článku 82 Smlouvy proti společnosti De Beers ohledně obchodní dohody oznámené dne 5. března 2002 a umožnila přístup ke spisu.

| (7) | Dodatečná oznámení o námitkách byla stranám zaslána dne 1. července 2003. Jediným účelem těchto oznámení bylo přidat právní základ článků 53 a 54 Dohody o Evropském hospodářském prostoru do oznámení o námitkách ze dne 14. ledna 2003. |
| --- | --- |

(7)

Dodatečná oznámení o námitkách byla stranám zaslána dne 1. července 2003. Jediným účelem těchto oznámení bylo přidat právní základ článků 53 a 54 Dohody o Evropském hospodářském prostoru do oznámení o námitkách ze dne 14. ledna 2003.

| (8) | Oznámení o námitkách uvedená v 6. a 7. bodu odůvodnění se pokládají za předběžná posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

(8)

Oznámení o námitkách uvedená v 6. a 7. bodu odůvodnění se pokládají za předběžná posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003.

| (9) | Podle předběžného posouzení zaujímá společnost De Beers dominantní postavení na světovém trhu se surovými diamanty. Uzavřením oznámené obchodní dohody se společností ALROSA, která je jejím největším konkurentem, by společnost De Beers získala kontrolu nad významným zdrojem nabídky na trhu se surovými diamanty, což by jí umožnilo získat dodatečný tržní podíl na uvedeném trhu a rovněž přístup k široké paletě diamantů, které by pro ni jinak byly nedostupné. To by ukončilo působení společnosti ALROSA jako dodavatele na trhu mimo území Ruska a posílilo již existující tržní sílu De Beers s tím účinkem, že by to bránilo růstu nebo zachování hospodářské soutěže na trhu se surovými diamanty. |
| --- | --- |

(9)

Podle předběžného posouzení zaujímá společnost De Beers dominantní postavení na světovém trhu se surovými diamanty. Uzavřením oznámené obchodní dohody se společností ALROSA, která je jejím největším konkurentem, by společnost De Beers získala kontrolu nad významným zdrojem nabídky na trhu se surovými diamanty, což by jí umožnilo získat dodatečný tržní podíl na uvedeném trhu a rovněž přístup k široké paletě diamantů, které by pro ni jinak byly nedostupné. To by ukončilo působení společnosti ALROSA jako dodavatele na trhu mimo území Ruska a posílilo již existující tržní sílu De Beers s tím účinkem, že by to bránilo růstu nebo zachování hospodářské soutěže na trhu se surovými diamanty.

| (10) | V předběžném posouzení se rovněž poznamenává, že podle oznámené obchodní dohody by společnost De Beers jako největší producent diamantů na světě distribuovala zhruba polovinu produkce svého největšího konkurenta. S ohledem na skutečnost, že obchodovaná množství by byla podstatná a že dohoda je uzavřena mezi dvěma největšími podniky na trhu se surovými diamanty, by hospodářská soutěž na tomto trhu byla v důsledku obchodní dohody podstatně oslabená. |
| --- | --- |

(10)

V předběžném posouzení se rovněž poznamenává, že podle oznámené obchodní dohody by společnost De Beers jako největší producent diamantů na světě distribuovala zhruba polovinu produkce svého největšího konkurenta. S ohledem na skutečnost, že obchodovaná množství by byla podstatná a že dohoda je uzavřena mezi dvěma největšími podniky na trhu se surovými diamanty, by hospodářská soutěž na tomto trhu byla v důsledku obchodní dohody podstatně oslabená.

3.   Závazky

3.1   Nabídnuté závazky

| (11) | Strany, proti nimž je vedeno řízení, odpověděly na námitky Komise podáním ze dne 31. března 2003 a obhajovaly své argumenty při ústním slyšení konaném dne 7. července 2003, přičemž zdůraznily, že nesouhlasí s předběžným posouzením Komise. Strany nicméně nabídly, že dodrží soubor závazků, které reagují na výhrady Komise. Tyto závazky jsou stručně shrnuty v následujících bodech a jsou v plném rozsahu zveřejněny v anglickém znění na internetové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases. |
| --- | --- |

(11)

Strany, proti nimž je vedeno řízení, odpověděly na námitky Komise podáním ze dne 31. března 2003 a obhajovaly své argumenty při ústním slyšení konaném dne 7. července 2003, přičemž zdůraznily, že nesouhlasí s předběžným posouzením Komise. Strany nicméně nabídly, že dodrží soubor závazků, které reagují na výhrady Komise. Tyto závazky jsou stručně shrnuty v následujících bodech a jsou v plném rozsahu zveřejněny v anglickém znění na internetové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases.

| (12) | De Beers a ALROSA se zavazují, že postupně sníží hodnotu vzájemných prodejů surových diamantů a že maximální množství surových diamantů, které ALROSA prodá De Beers, ročně nepřekročí množství stanovená v tabulce:






  Rok | Maximální množství na straně nabídky (v milionech USD) |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 700 |
| 2006 | 625 |
| 2007 | 550 |
| 2008 | 475 |
| 2009 | 400 |
| 2010 | 275 |

(12)

De Beers a ALROSA se zavazují, že postupně sníží hodnotu vzájemných prodejů surových diamantů a že maximální množství surových diamantů, které ALROSA prodá De Beers, ročně nepřekročí množství stanovená v tabulce:

Rok

Maximální množství na straně nabídky (v milionech USD)

2005

700

2006

625

2007

550

2008

475

2009

400

2010

275

| (13) | V roce 2011 a v letech následujících se De Beers a ALROSA zavazují, že maximální množství surových diamantů, které ALROSA prodá De Beers, ročně nepřekročí hodnotu 275 milionů USD. |
| --- | --- |

(13)

V roce 2011 a v letech následujících se De Beers a ALROSA zavazují, že maximální množství surových diamantů, které ALROSA prodá De Beers, ročně nepřekročí hodnotu 275 milionů USD.

| (14) | De Beers a ALROSA se dále zavazují, že závazky provedou uzavřením obchodní dohody, která bude v zásadě obdobná (zejména pokud jde o cenová ustanovení, třídění a stanovení hodnoty) jako oznámená obchodní dohoda, ale která bude zahrnovat závazek společnosti ALROSA neprodávat společnosti De Beers a závazek společnosti De Beers nenakupovat od společnosti ALROSA surové diamanty v objemech vyšších, než jaké jsou stanoveny ve 12. a 13. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(14)

De Beers a ALROSA se dále zavazují, že závazky provedou uzavřením obchodní dohody, která bude v zásadě obdobná (zejména pokud jde o cenová ustanovení, třídění a stanovení hodnoty) jako oznámená obchodní dohoda, ale která bude zahrnovat závazek společnosti ALROSA neprodávat společnosti De Beers a závazek společnosti De Beers nenakupovat od společnosti ALROSA surové diamanty v objemech vyšších, než jaké jsou stanoveny ve 12. a 13. bodu odůvodnění.

| (15) | Jak De Beers, tak ALROSA ustaví nezávislou třetí stranu, která bude ověřovat dodržování závazků jednotlivých společností. Ustavení a mandát této nezávislé třetí strany bude podléhat schválení Komise. Zvláštní zpráva o dodržování závazků týkající se jednotlivě jak společnosti ALROSA, tak De Beers bude každoročně předložena Komisi. |
| --- | --- |

(15)

Jak De Beers, tak ALROSA ustaví nezávislou třetí stranu, která bude ověřovat dodržování závazků jednotlivých společností. Ustavení a mandát této nezávislé třetí strany bude podléhat schválení Komise. Zvláštní zpráva o dodržování závazků týkající se jednotlivě jak společnosti ALROSA, tak De Beers bude každoročně předložena Komisi.

4.   Návrh Komise

| (16) | S výhradou výsledku tohoto tržního testu Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. V souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení č. 1/2003 proto vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily svá vyjádření ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení. |
| --- | --- |

(16)

S výhradou výsledku tohoto tržního testu Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. V souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení č. 1/2003 proto vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily svá vyjádření ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení.

| (17) | Zúčastněné třetí strany se rovněž vyzývají, aby předložily svá vyjádření ve znění bez důvěrných údajů, ze kterého budou vypuštěna obchodní tajemství a ostatní důvěrné pasáže, jež budou v případě potřeby nahrazeny shrnutím neobsahujícím důvěrné údaje nebo slovy „[obchodní tajemství]“ nebo „[důvěrné]“. |
| --- | --- |

(17)

Zúčastněné třetí strany se rovněž vyzývají, aby předložily svá vyjádření ve znění bez důvěrných údajů, ze kterého budou vypuštěna obchodní tajemství a ostatní důvěrné pasáže, jež budou v případě potřeby nahrazeny shrnutím neobsahujícím důvěrné údaje nebo slovy „[obchodní tajemství]“ nebo „[důvěrné]“.

| (18) | Vyjádření lze Komisi zaslat elektronickou poštou (COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), faxem ((32-2) 295 01 28) nebo poštou na níže uvedenou adresu, s uvedením odkazu „COMP/B-2/38.381/De Beers-Alrosa“:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Brussels |

(18)

Vyjádření lze Komisi zaslat elektronickou poštou (COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), faxem ((32-2) 295 01 28) nebo poštou na níže uvedenou adresu, s uvedením odkazu „COMP/B-2/38.381/De Beers-Alrosa“:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

B-1049 Brussels

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/34

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Případ č. j. COMP/M.3578 – BP/Nova Chemicals/JV)

(2005/C 136/14)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise obdržela dne 27. května 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky BP p.l.c. („BP“, Spojené království) a Nova Chemicals Corporation („Nova“, Kanada) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získávají společnou kontrolu nad podniky „DutchCo“ a „SwissCo“ na základě nákupu akcií ve dvou nově založených společnostech vytvářejících společný podnik. |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 27. května 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky BP p.l.c. („BP“, Spojené království) a Nova Chemicals Corporation („Nova“, Kanada) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získávají společnou kontrolu nad podniky „DutchCo“ a „SwissCo“ na základě nákupu akcií ve dvou nově založených společnostech vytvářejících společný podnik.

| 2. | Předmět podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku BP: těžba a produkce ropy a zemního plynu, rafinace, prodej a přeprava ropy, výroba a prodej petrochemických a souvisejících produktů, vývoj zařízení na výrobu elektrické energie poháněných zemním plynem; |
| --- | --- | --- |

2.

Předmět podnikání příslušných podniků je:

—

podniku BP: těžba a produkce ropy a zemního plynu, rafinace, prodej a přeprava ropy, výroba a prodej petrochemických a souvisejících produktů, vývoj zařízení na výrobu elektrické energie poháněných zemním plynem;

| — | podniku Nova: etylén, polyetylén a chemické a energetické vedlejší produkty, styrén a polymery; |
| --- | --- |

—

podniku Nova: etylén, polyetylén a chemické a energetické vedlejší produkty, styrén a polymery;

| — | „DutchCo“ a „SwissCo“: polystyrén a expandovatelný polystyrén. |
| --- | --- |

—

„DutchCo“ a „SwissCo“: polystyrén a expandovatelný polystyrén.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3578 – BP/Nova Chemicals/JV, na následující adresu:





  Evropská komise |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Evidence fúzí |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3578 – BP/Nova Chemicals/JV, na následující adresu:

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Evidence fúzí

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/35

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Případ č. j. COMP/M.3826 – Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd)

Případ, který může být posouzen ve zjednodušeném řízení

(2005/C 136/15)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise obdržela dne 17. května 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Fortis Private Equity Holding Nederland B.V., kontrolovaný Fortis Bank Nederland (Holding) B.V. („Fortis“, Nizozemí) a NIBCapital Principal Investments B.V., kontrolovaný NIBCapital Bank N.V. („NIBCapital“, Nizozemí) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získávají společnou kontrolu nad podnikem Sandd B.V. („Sandd“, Nizozemí), společně s Trimoteur Distribution Services B.V. („Trimoteur“, Nizozemí), na základě nákupu akcií. V současnosti je Sandd kontrolován výhradně podnikem Trimoteur. |
| --- | --- |

1.

Komise obdržela dne 17. května 2005 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Fortis Private Equity Holding Nederland B.V., kontrolovaný Fortis Bank Nederland (Holding) B.V. („Fortis“, Nizozemí) a NIBCapital Principal Investments B.V., kontrolovaný NIBCapital Bank N.V. („NIBCapital“, Nizozemí) ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady získávají společnou kontrolu nad podnikem Sandd B.V. („Sandd“, Nizozemí), společně s Trimoteur Distribution Services B.V. („Trimoteur“, Nizozemí), na základě nákupu akcií. V současnosti je Sandd kontrolován výhradně podnikem Trimoteur.

| 2. | Předmět podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Fortis: private equity investice, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmět podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Fortis: private equity investice,

| — | podniku NIBCapital: private equity investice, |
| --- | --- |

—

podniku NIBCapital: private equity investice,

| — | podniku Trimoteur: investice, restrukturalizace a řízení podniků, |
| --- | --- |

—

podniku Trimoteur: investice, restrukturalizace a řízení podniků,

| — | podniku Sandd: doručování poštovních zásilek. |
| --- | --- |

—

podniku Sandd: doručování poštovních zásilek.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2)je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že se na oznamovanou transakci vztahuje nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. Podle oznámení Komise o zjednodušeném řízení pro posuzování některých spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2)je třeba uvést, že tento případ může být posouzen v řízení dle tohoto oznámení.

| 4. | Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3826 – Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd, na následující adresu:





  Evropská komise |
| --- | --- |
| Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž |
| Evidence fúzí |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá dotčené třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů od zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.3826 – Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd, na následující adresu:

Evropská komise

Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž

Evidence fúzí

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/36

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2005/C 136/16)

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Francie

Podpora č.: N 52/2005

Název: Podpora nového osázení zalesněných pozemků – Conseil général de la Creuse

Cíl: Změna schváleného režimu, jejímž cílem je nové osázení zalesněných pozemků poničených během bouří v prosinci 1999.

Rozpočet: 9 600 EUR/rok

Výše nebo částka podpory: Nejvýše 100 %

Doba trvání: 4 roky (2004 – 2007)

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Finsko

Podpora č.: N 284/2004

Název: Vnitrostátní režim podpory pro znevýhodněné oblasti.

Cíl: Podpora představuje vyrovnávací příspěvek, který se vyplácí na vnitrostátní úrovni (dále jen: vnitrostátní podpora pro znevýhodněné oblasti). Příspěvek může být vyplácen v pevninském Finsku a na Ålandských ostrovech zemědělcům, kteří jsou vázáni pětiletým závazkem, týkajícím se spolufinancovaného vyrovnávacího příspěvku (dále jen spolufinancovaná podpora pro znevýhodněné oblasti), a závazkem týkajícím se vnitrostátní podpory pro znevýhodněné oblasti. Vnitrostátní podpora pro znevýhodněné oblasti se vyplácí jako dodatek ke spolufinancované podpoře pro znevýhodněné oblasti.

Základní sazba
  činí 20 eur na hektar v podporovaných oblastech A, B a C1 a 25 eur na hektar v podporovaných oblastech C2 až C4. Bude vyplácena pro veškerou ornou půdu, na kterou se vztahuje spolufinancovaná podpora pro znevýhodněné oblasti podle rozhodnutí Komise K (2000) č. 1640 (pevninské Finsko) a K (2000) č. 2937 (Ålandské ostrovy).

Pokud se orná půda, na kterou se vztahuje spolufinancovaný vyrovnávací příspěvek pro znevýhodněné oblasti, nachází na území chovné farmy, pak se na ní kromě základní podpory vztahuje i dodatečná podpora 80 eur na hektar.

Průměrná kombinovaná podpora pro znevýhodněné oblasti, stávající ze spolufinancované podpory pro znevýhodněné oblasti a oznámené vnitrostátní podpory pro znevýhodněné oblasti, nesmí na vnitrostátní úrovni přesáhnout 250 eur na hektar.

Právní základ: Nařízení vlády (ještě nezveřejněné).

Rozpočet: 120,4 milionů eur ročně.

Míra nebo částka podpory: Viz výše v bodě „Cíl“.

Doba trvání: Neomezená.

Další informace: Pokud by se vzhledem k režimu, který platí během období 2000 – 2006, vyskytly změny v podmínkách spolufinancovaných vyrovnávacích příspěvků, jež se mají uplatňovat po roce 2007 na základě nového programu na rozvoj venkova, Finsko se zavazuje oznámit Komisi příslušné změny, včetně dodatečného vnitrostátního vyrovnávacího příspěvku.

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Itálie

Podpora č.: N 384/2003 zvýšení rozpočtu.

Název: Změny podpory N 384/2003

Cíl: Zvýšení rozpočtu podpory.

Právní základ: Decreto ministeriale del 22.6.2004, n. 182

Rozpočet: Stanovený rozpočet se zvyšuje o 50 milionů eur.

Míra nebo částka podpory: Popsána v dopise členskému státu.

Doba trvání: 10 let

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/37

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle naařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh

(2005/C 136/17)

Podpora č.: XA 8/05

Členský stát: Německo

Region: Dolní Sasko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora na náklady na povinné úřední testy na TSE u ovcí a koz, jakož i u skotu, který není určen k lidské spotřebě

Právní základ:

| — | Nds. Verwaltungskostengesetz vom 07.05.1962 (Nds. GVBL. s. 43), zuletzt geändert durch Artikel 20 des Gesetzes vom 20.11.2001 (Nds. GVBL. s. 701) |
| --- | --- |

—

Nds. Verwaltungskostengesetz vom 07.05.1962 (Nds. GVBL. s. 43), zuletzt geändert durch Artikel 20 des Gesetzes vom 20.11.2001 (Nds. GVBL. s. 701)

| — | Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 22.03.1995 (Nds. GVBL. s. 63), zuletzt geändert durch die Verordnung zur Änderung der Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 14.09.2004 (Nds. GVBL. s. 322) |
| --- | --- |

—

Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 22.03.1995 (Nds. GVBL. s. 63), zuletzt geändert durch die Verordnung zur Änderung der Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 14.09.2004 (Nds. GVBL. s. 322)

| — | Erlasse zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 15.12.2000, 10.01.2001, 30.04.2001, 24.01.2002 – Az. 107-42282/7-315 |
| --- | --- |

—

Erlasse zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 15.12.2000, 10.01.2001, 30.04.2001, 24.01.2002 – Az. 107-42282/7-315

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: celkové náklady přibližně 2 000 000 EUR, na každé vyšetřené zvíře a na chovatele přibližně 37 EUR. Poskytovaná podpora spočívá v neúčtování poplatků. Pro zjednodušení správy těchto poplatků se podpora vyplácí podle čl. 15 písm. d) orgánům pověřeným prováděním testů na TSE.

Maximální míra podpory: 100 % nákladů na testy na TSE u dotčených zvířat. Každý test stojí přibližně 37 EUR (skot starší 24 měsíců, ovce a kozy starší 18 měsíců). Evropské společenství z toho v současnosti hradí 6,29 EUR

Datum uskutečnění: Ihned

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podpora se poskytuje do konce testovací povinnosti u dotčených zvířat podle nařízení (ES) 999/2001 ve znění pozdějších předpisů.

Cíl podpory: Hodnota zvířete je někdy nižší než náklady na testování. Převzetí nákladů na testy na TSE zajistí, že dotčení chovatelé dodrží předepsanou testovací povinnost. Podpora pokrývá veškeré náklady na testování, jak jsou uvedeny v čl. 15 písm. d) nařízení (ES) č. 1/2004. Podpora se poskytuje v rámci čl. 15 písm. d) ve spojení s čl. 16 písm. c) nařízení (ES) č. 1/2004.

Dotčená hospodářská odvětví: Živočišná výroba. Podpora se poskytuje dotčeným chovatelům.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Niedersächsisches Landesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit, Birkenweg 5, D-26127 Oldenburg

Internetová adresa: http://www.tierseucheninfo.niedersachsen.de/master/C8366027_N8103970_L20_D0_I1535820

Č. podpory: XA 17/05

Členský stát: Francie

Region: Franche-Comté

Název režimu podpory: Technická Pomoc: pokusy a předvádění v rámci iniciativy INTERREG „francouzsko-švýcarský rozvoj a zhodnocení léčivých a aromatických rostlin“ (první fáze)

Právní základ:

| — | Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels, |
| --- | --- |

—

Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels,

| — | Conseil Régional: Commission Permanente du 27 mai 2004, |
| --- | --- |

—

Conseil Régional: Commission Permanente du 27 mai 2004,

| — | Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises |
| --- | --- |

—

Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 19 586,66 EUR podpory

Maximální míra podpory: 30 % s maximálním limitem 19 586,66 EUR

Datum uskutečnění: Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise v roce 2005.

Doba trvání režimu podpory: Nejpozději do 31. prosince 2005.

Cíl podpory: Podpora je určena na následující činnosti vyplývající z článku 14 nařízení ES 1/2004 (technická pomoc v zemědělském odvětví):

Definice protokolu o předvádění léčení mastitidy hovězího dobytka aromaterapií a fytoterapií;

Šlechtitelský program a program zdomácnění aromatických a léčivých rostlin (definice protokolu o předvádění sadby, umístění a předvádění sadby, sledování a záznam),

Informace pro širší veřejnost a komunikace (veřejné akce, dokumentační centrum, informační činnosti).

Cílem je:

Umožnit zemědělcům a širší veřejnosti přístup ke znalostem týkajícím se produktů, které vznikly zpracováním aromatických a léčivých rostlin, a způsobů jejich využití v zemědělství na léčení zvířecích chorob.

Posilnit vývoj praktik odborníků i laiků směrem k většímu respektování životního prostředí (výzkum-pokus). Pokusy uskutečněné na chovech ovcí a hovězího dobytka právě umožní dosáhnout tohoto cíle a seznámit je s různým použitím rostlin ve veterinárním lékařství pro léčení stád.

Shromáždit a vybrat odkazy, poznatky a know-how o produkci, zpracování a použití rostlin k domácímu i odbornému užití. Tyto odkazy umožní předvádění, pokusy a místní přizpůsobení. Shrnutí poznatků a know-how získaných z částí projektu za účelem jejich rozšíření mezi odborníky a širší veřejnost. Využití rostlin z přeshraničního Jurského masivu prostřednictvím rozvoje produkce a sběru ve velkém a posoudit tak jejich sociálně hospodářské vlivy. Snížit výrobní náklady a náklady na zpracování zavedením strojů na zpracování pěstovaných rostlin, vedlejších lesních produktů a rostlin z úhoru zároveň.

Posílit image našich regionů jako regionů pohostinných, přírodních, které jsou kolébkami inovace a alternativních metod, podporovat a vyzdvihnout místní zvláštnosti ohledně použití rostlin z masivu, podpořit místní iniciativy a partnerství v této tématice.

Dotčené(á) odvětví: Zemědělci z Franche-Comté, kteří se zajímají o tento program buď z hlediska průmyslových a léčivých rostlin (kapitola 12 nomenklatury), nebo živých zvířat (kapitola 1 nomenklatury).

Název a adresa odpovědného orgánu:

| M. le Président du Conseil Régional de Franche-Comté |
| --- |
| Hotel de Region |
| 4 Square Castan |
| F-25031 Besancon Cedex |

M. le Président du Conseil Régional de Franche-Comté

Hotel de Region

4 Square Castan

F-25031 Besancon Cedex

Adresa internetových stránek: Conseil Régional: www.cr-franche-comte.fr

(et FEDER:www.interreg3afch.org/)

Různé: Provádění programu je svěřeno místnímu veřejnému zařízení pro zemědělské vzdělávání Lons le Saunier  „Edgar Faure“  – 614 avenue Edgar Faure – F-39570 Montmorot

Podpora číslo: XA 71/04

Členský stát: Spolková republika Německo

Region: Severní Porýní-Vestfálsko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora na náklady na povinné úřední testy na TSE/BSE v rámci programu sledování TSE/BSE u skotu, ovcí a koz

Právní základ:

| — | Gebührengesetz NRW vom 23.8.1999 (GV NRW 1999 S 528) |
| --- | --- |

—

Gebührengesetz NRW vom 23.8.1999 (GV NRW 1999 S 528)

| — | Verwaltungsgebührenordnung des Landes Nordrhein-Westfalen vom 3. Juli 2001 in der jeweils geltenden Fassung (GV. NRW 2001 S. 262) zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr |
| --- | --- |

—

Verwaltungsgebührenordnung des Landes Nordrhein-Westfalen vom 3. Juli 2001 in der jeweils geltenden Fassung (GV. NRW 2001 S. 262) zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr

| — | Erlass zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 8.12.2003 – Az. VI-1-42.21.09, 18.2.2004 – Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00, 14.9.04 – Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00 |
| --- | --- |

—

Erlass zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 8.12.2003 – Az. VI-1-42.21.09, 18.2.2004 – Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00, 14.9.04 – Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00

| — | Tierseuchengesetz vom 11.4.2001 in der jeweils geltenden Fassung (BGBl. I. S. 506) |
| --- | --- |

—

Tierseuchengesetz vom 11.4.2001 in der jeweils geltenden Fassung (BGBl. I. S. 506)

| — | § 23 des Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz vom 4.6.63 (GV.NRW 1963 S. 203) zur Kostenträgerschaft der Kreise und kreisfreien Städte für Probennahme und -versand |
| --- | --- |

—

§ 23 des Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz vom 4.6.63 (GV.NRW 1963 S. 203) zur Kostenträgerschaft der Kreise und kreisfreien Städte für Probennahme und -versand

| — | TSE-Überwachungsverordnung vom 13.12.2001 (BGBl. I. S. 4532) in der jeweils geltenden Fassung |
| --- | --- |

—

TSE-Überwachungsverordnung vom 13.12.2001 (BGBl. I. S. 4532) in der jeweils geltenden Fassung

| — | Beihilfebeschluss der Tierseuchenkasse für Schlachtschafe und Schlachtziegen |
| --- | --- |

—

Beihilfebeschluss der Tierseuchenkasse für Schlachtschafe und Schlachtziegen

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| — | Prostředky z rozpočtu: 990 000 EUR |
| --- | --- |

—

Prostředky z rozpočtu: 990 000 EUR

| — | Částka podpory: 990 000 EUR |
| --- | --- |

—

Částka podpory: 990 000 EUR

| — | Poskytovaná podpora spočívá v neúčtování poplatků. |
| --- | --- |

—

Poskytovaná podpora spočívá v neúčtování poplatků.

Maximální míra podpory: 100 %

Datum uskutečnění: Ihned

Poznámka: K opožděnému oznámení dochází až nyní vzhledem k tomu, že mu předcházela snaha podat jednotnou žádost o podporu za Spolkovou republiku Německo (podpora číslo 373/2003). Jelikož se to nepodařilo a mezitím vstoupilo v platnost nařízení 1/2004 o vynětí, podává se zvláštní žádost o výjimku pro Severní Porýní-Vestfálsko.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Doba trvání závisí na době trvání programu sledování TSE/BSE podle nařízení (ES) 999/2001 ve znění pozdějších předpisů.

Cíl podpory: Použije se ustanovení čl. 15 písm. d) ve spojení s čl. 16 písm. c).

Cílem opatření je poskytování státní podpory na testy na TSE/BSE u

| — | v případě úředního zjištění BSE u skotu, |
| --- | --- |

—

v případě úředního zjištění BSE u skotu,

| — | v rámci opatření na tlumení jiných chorob zvířat, s výjimkou epizooticky probíhajících chorob zvířat |
| --- | --- |

—

v rámci opatření na tlumení jiných chorob zvířat, s výjimkou epizooticky probíhajících chorob zvířat

která se prohlížejí na BSE.

| — | usmrceny v rámci kampaně na tlumení choroby, |
| --- | --- |

—

usmrceny v rámci kampaně na tlumení choroby,

| — | poraženy pro lidskou spotřebu. |
| --- | --- |

—

poraženy pro lidskou spotřebu.

Vysvětlivka:

Navržený režim podpory se nevztahuje na testování na BSE u jatečného skotu, neboť zde je podpora omezena pouze na částky skutečně uděleného příspěvku EU v rámci spolufinancování na každý test v rámci ročního rozhodnutí Komise o finanční účasti Evropského společenství. Podpora se předává tak, že se hospodářským subjektům sníží účtované poplatky.

Dotčená hospodářská odvětví: Zemědělství, živočišná produkce a zpracování/uvádění na trh (skot, ovce, kozy)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Ministerium für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen, Schwannstr. 3, D-40476 Düsseldorf

Internetová adresa: verbraucherschutz-nrw@munlv.nrw.de

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/40

---

Referenční sazby a sazby pro navrácení v oblasti státní podpory

(2005/C 136/18)

(Text s významem pro EHP)

1.   Referenční sazby

Komise schvaluje pro nové členské státy tyto referenční sazby:

| Datum platnosti: | CY | CZ | EE | HU | LV | LT | MT | PL | SK | SI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. 6. 2005 | 6,33 | 4,05 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 6,24 | 7,55 | 5,10 |
| 1. 4. 2005 | 6,33 | 4,05 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 7,62 | 7,55 | 5,10 |
| 1. 1. 2005 | 6,33 | 4,86 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 7,62 | 7,55 | 5,10 |
| 1. 5. 2004 | 6,33 | 5,00 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 9,56 | 7,55 | 5,10 |

Datum platnosti:

CY

CZ

EE

HU

LV

LT

MT

PL

SK

SI

1. 6. 2005

6,33

4,05

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

6,24

7,55

5,10

1. 4. 2005

6,33

4,05

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

7,62

7,55

5,10

1. 1. 2005

6,33

4,86

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

7,62

7,55

5,10

1. 5. 2004

6,33

5,00

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

9,56

7,55

5,10

Sazby se stanoví podle metodiky pro stanovení a aktualizaci referenčních a diskontních sazeb zveřejněné v Úředním věstníku C 273, 9.9.1997, s. 3. Technická úprava metodiky byla provedena oznámením Komise zveřejněným v Úředním věstníku C 241, 26.8.1999, s. 9. V případě Polska a České republiky se metodika uplatňuje poprvé.

Protože u Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Slovenska a Slovinska nejsou k dispozici mezibankovní swapové sazby příslušných měn, metodika se u těchto zemí nepoužije. U posledně uvedených zemí stále platí referenční/diskontní sazby, které byly těmito členskými státy oznámeny v okamžiku přistoupení.

2.   Sazby pro navrácení

Podle článku 9 nařízení (ES) č. 794/2004 schvaluje Komise pro níže uvedené členské státy následující sazby pro navrácení:

| Datum platnosti: | CZ | PL |
| --- | --- | --- |
| 1. 4. 2005 | 4,05 | 6,24 |
| 1. 4. 2005 | 4,05 | 7,62 |
| 1. 5. 2004 | 4,86 | 7,62 |

Datum platnosti:

CZ

PL

1. 4. 2005

4,05

6,24

1. 4. 2005

4,05

7,62

1. 5. 2004

4,86

7,62

3.   Zveřejnění

Výše uvedené údaje budou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie a na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž.

---

| 3.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 136/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 136/41

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2005/C 136/19)

(Text s významem pro EHP)

Datum přijetí:

Členský stát: Francie

Podpora č.: N 38/2004

Název: Podpora pro dopravce zboží po vnitrozemských vodních cestách, kteří jsou usazeni ve Francii

Právní základ: Správní rada veřejné instituce Voies navigables de France (Francouzské vnitrozemské vodní cesty), která spravuje infrastrukturu a je pověřena prováděním části plánu podpor, odhlasovala 10. prosince 2003 předběžný odhad příjmů a výdajů na rok 2004, jako přípravu rozpočtu na rok 2004, který zahrnuje položky pro provádění režimu podpor.

Finanční zákon č. 2003-1311 na rok 2004, odhlasovaný parlamentem dne 30. prosince 2003, přiděluje rovněž prostředky do rozpočtové položky „opatření ve prospěch říční plavby“, která je určena k financování režimu podpor.

Cíl: Cílem režimu je posílit rozvoj dopravy po vnitrozemských vodních cestách ve Francii prostřednictvím modernizace loďstva a podporou a obnovou povolání říčního dopravce.

Rozpočet: 14,5 – 15 milionů EUR

Doba trvání: 2004 – 2007

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Belgie, Vlaamse Gemeenschap (Vlámská komunita)

Podpora č.: N 74/2004

Název: Podpora vlámským tiskovým médiím

Cíl: Zachování pluralismu s oblasti informací a vydavatelské kultury prostřednictvím projektů vybraných na základě otevřené výzvy k předkládání návrhů.

Právní základ: Decreet van 19 december 2003 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2004, Beleidsbrief Media – Beleidsprioriteiten 2003–2004

Částka podpory: Až 1,4 milionu EUR ročně po dobu nejvýše 5 let, s celkovým rozpočtem nejvýše 7 milionů EUR.

Míra nebo částka podpory: 50 %

Doba trvání projektu: Nejméně 3 roky, s možností prodloužení o další 2 roky

Další informace: Konečný rozpočet a částky podpory závisí na výsledku výzvy k předkládání návrhů a na dostupnosti státních prostředků. Forma podpory: grant

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Francie

Podpora č.: N 88/2001

Název: Náhrada dávek rodinných přídavků a dávek ASSEDIC (Sdružení pro zaměstnanost v průmyslu a v obchodě) pro společnosti námořní dopravy

Cíl: Zlepšit konkurenceschopnost francouzského obchodního námořnictva vůči mezinárodní konkurenci

Rozpočet: Asi 22,8 milionů eur za rok.

Výše podpory: 100 % dávek rodinných přídavků a dávek ASSEDIC, které vyplácejí majitelé lodí svým naloděným námořníkům.

Doba trvání: Neomezená

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Itálie

Podpora č.: N 114/2004

Název: Režim paušálního zdanění na základě prostornosti ve prospěch společností námořní dopravy.

Cíl: Pro společnosti námořní dopravy, které si zvolily režim paušálního zdanění na základě prostornosti nahradit zdanitelnou částku používanou při výpočtu daní u společností částkou stanovenou v závislosti na prostornosti plavidel, podle následujících denních sazeb:

Tento režim vyžaduje, aby plavidla byla nejdříve zapsána do jednoho z italských námořních rejstříků.

Právní základ: decreto-legge

Rozpočet: přibližně 20 milionů eur ročně

Doba trvání: 10 let pro režim, 10 let pro jednotlivé podpory.

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Belgie – Vlámský region

Podpora č: N 128/2003

Název: Podpora přepravě domovního odpadu po vnitrozemských vodních cestách ve Vlámském regionu.

Cíl: Podpořit přepravu domovního odpadu po vlámských vnitrozemských vodních cestách. Vlámský region bude subvencovat nákup překládacích zařízení, která budou k dispozici obcím/sdružením místních úřadů

Právní základ: Dohoda ze dne 10. června 1999 mezi Vlámským regionem a N.V.Zeekanaal en Watergebonden Grondbeheer.

Rozpočet a doba trvání: Doba trvání projektu je stanovena na stejnou dobu, jako je životnost jeřábů. Výše rozpočtu bude 7,432 milionů eur.

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Dánsko

Podpora č.: N 171/2004

Název: Úprava dánského systému daně z prostornosti s cílem zohlednit pronájem zařízení sloužících k obchodním účelům

Cíl: Zachovat konkurenceschopnost loďstva a podpořit oblast námořní lodní dopravy (zaměstnanost námořníků ES, zachování námořního know-how v ES, podpora námořních dovedností a zlepšení bezpečnosti)

Právní základ: Forslag til Lov om aendring af tonnageskatteloven (Leijendtaegt m.v. af lokaler om bord)

Rozpočet: přibližně 15 milionů DKK za rok (přibližně 2 miliony EUR za rok)

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Německo

Podpora č.: N 181/04

Název: Podpora kinematografické produkce v Bádensku-Würtembersku: Medien und Filmgesellschaft Baden-Württemberg mbH

Cíl: Kinematografie

Právní základ: Richtlinien der Medien und Filmgesellschaft Baden-Württemberg mbH zur Förderung von Film- und Fernsehproduktionen in Baden-Württemberg

Výše podpory: Proměnlivá, kromě výjimečných případů vždy nižší než 50 %

Doba trvání: Do konce roku 2007

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Švédsko

Podpora č.: N201/2003

Název: Granty pro regionální rozvoj

Cíl: Regionální rozvoj a rozvoj malých a středních podniků

Právní základ: Förordning x:x om ändring i förordningen (2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag

Rozpočet: Roční rozpočet režimu je 350 milionů SEK (38 milionů EUR).

Míra nebo částka podpory: Stropy míry regionální podpory pro investice provedené v regionech způsobilých pro národní regionální podporu; 15 % pro investice malých společností mimo oblasti způsobilé pro národní regionální podporu.

Doba trvání: Původní režim podpory byl schválen do 31. prosince 2004.

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Německo

Podpora č.: N 238/04

Název: Režim podpory pro financování nové kombinované dopravy.

Cíl: Podpořit odvětví kombinované dopravy za účelem přechodu ze silniční dopravy na alternativní druhy dopravy.

Právní základ: Richtlinie zur Förderung neuer Verkehre im Kombinierten Verkehr auf Schiene und Wasserstraße.

Rozpočet: 45 milionů EUR

Míra nebo částka podpory: Podpora na zahájení činnosti: Nejvýše 30 % provozních nákladů na novou dopravní službu.

Investiční granty: Nejvýše 30 % investice.

Doba trvání: tři roky

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Belgie – region Valonsko

Podpora č.: N 247/04

Název: Podpora kombinované dopravě v regionu Valonsko

Cíl: Podpora na podporu kombinované dopravy v regionu Valonsko

Právní základ: Arrêté du Gouvernement wallon portant diverses mesures relatives au transport combiné en exécution de l'article 5, paragraphe 1er, 2o, a) du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des grandes entreprises et de l'article 5, paragraphe 1er, 2o a) du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des petites et moyennes entreprises

Rozpočet: 3 miliony eur

Výše nebo částka podpory: Výše příspěvku na kombinovanou dopravu a na osvobození od daně z nemovitostí je omezená na 30 % investic, avšak nesmí překročit 250 000 eur. Výše příspěvku na poradenské služby je stanovená na 50 % odměny za poradenství, avšak nesmí překročit 50 000 eur na podnik za tři roky.

Období: 2004 – 2006

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Švédsko

Podpora č.: N 253/2004

Název: Úplné osvobození od energetické daně pro podniky s vysokou energetickou náročností

Cíl: Podpora účinného využití energie

Právní základ: „Lag (1994:1776) om skatt på energi“

„Lagen om program för energieffektivisering“

Rozpočet: Ročně: cca 180 milionů SEK (cca 20 milionů EUR).

Celkem: cca 1 800 milionů SEK (cca 198 milionů EUR).

Doba trvání: 10 let

Další informace: Výroční zpráva

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Německo

Podpora č.: N 260b/2004

Název: Prodloužení režimu na podporu používání izolačních materiálů z obnovitelných surovin zjednodušeným postupem.

Cíl: Podpora na ochranu životního prostředí zaměřená na rozšiřování použití izolačních materiálů z obnovitelných surovin

Právní základ: Leitlinien zur Förderung von Vorhaben, die im Wesentlichen der „Verwendung von Isolationsmaterialien aus erneuerbaren Rohstoffen“ auf der Grundlage des Gemeinschaftsrahmens für staatliche Umweltschutzbeihilfen dienen.

Částka podpory: 10 milionů EUR

Doba trvání: další 2 roky (celkem 3,5 roku)

Další informace: přijetí zjednodušeným postupem

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Francie

Podpora č.: N 283/2004

Název: Víceodvětvový rámec pro rok 2002 – Regionální investiční podpora TOTALu (Gonfreville)

Cíl: Regionální rozvoj

Právní základ: Loi no 2002/276 du 27 février 2002 sur la démocratie de proximité; Régime d'aides directes des collectivités territoriales en faveur des projets d'investissement productif des grandes entreprises N 440/2003

Rozpočet: 48 milionů EUR

Míra nebo částka podpory: ČEG = 4,92 %

Další informace: Forma podpory: dotace

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Irsko

Podpora č.: N 306/2004

Název: Western Investment Fund

Cíl: Cílem oznámeného opatření je napravit nedostatek malého množství rizikového kapitálu pro malé a střední podniky v západních regionech Irska (1).

Právní základ: The Irish Western Development Commission Act 1998

Rozpočet: 34 400 000 EUR (tato částka představuje celkový rozpočet režimu/fondu, nikoli částku podpory)

Doba trvání:

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Lotyšská republika

Podpora č.: N380/04

Název: Latvijas Gaze

Cíl: Energetika (plyn)

Právní základ:

| — | Smlouva o prodeji a nákupu ze dne 2. dubna 1997 mezi státní akciovou společností, neziskovou organizací – privatizační agenturou, státní akciovou společností v privatizaci Latvijas Gaze, akciovou společností Ruhrgas a akciovou společností PreussenElektra. |
| --- | --- |

—

Smlouva o prodeji a nákupu ze dne 2. dubna 1997 mezi státní akciovou společností, neziskovou organizací – privatizační agenturou, státní akciovou společností v privatizaci Latvijas Gaze, akciovou společností Ruhrgas a akciovou společností PreussenElektra.

| — | Arbitrážní rozhodnutí vydané ve Stockholmu, ve Švédsku, dne 19. června 2003 mezi státní akciovou společností Latvijas Gaze a Lotyšskou republikou. |
| --- | --- |

—

Arbitrážní rozhodnutí vydané ve Stockholmu, ve Švédsku, dne 19. června 2003 mezi státní akciovou společností Latvijas Gaze a Lotyšskou republikou.

Rozpočet: 10 416 689,71 EUR

Míra nebo částka podpory: Opatření, jak je definováno v oznámení lotyšských orgánů, se týká výhradně předvstupního období. Komise proto nemůže dané opatření ve stávající podobě považovat za novou podporu.

Doba trvání: Okamžitá náhrada podle arbitrážního rozhodnutí, avšak Lotyšská republika platbu neuskutečnila, neboť ji považuje za protiprávní státní podporu.

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Slovenská republika

Podpora č.: N 505/2004

Název: Individuální podpora na audiovizuální produkci pro TITANIC s.r.o.

Cíl: Podpora filmové produkce

Právní základ:

| a) | Zákon č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov; |
| --- | --- |

a)

Zákon č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov;

| b) | Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – §4 ods. 1, písm. d); |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – §4 ods. 1, písm. d);

| c) | Výnos MK SR-480/2004-1 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR-480/2004-1 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Rozpočet: 8,2 milionu SKK

Míra nebo částka podpory: 33,5 %

Doba trvání: Jednorázové opatření po schválení (31. prosince 2004)

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Irsko

Podpora číslo: N 525/2001

Název: Režim pro střediska začínajících podniků

Cíl: Podpořit rozvoj středisek pro začínající podniky v oblasti špičkové technologie (Podniky působící v odvětvích rozvoje nemovitostí a špičkové technologie)

Právní základ: Section 16(1)(g) of the Industrial Development Act

Rozpočet: 30 milionů EUR

Míra nebo částka podpory: Maximální míra podpory je v souladu s mapou regionální podpory a nařízením (ES) č. 70/2001.

Doba trvání: 2002 až 2006

Další informace: Výroční zpráva o provádění.

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Nizozemsko

Podpora č.: N 594/03

Název: Stavba lodí – prodloužení dodací lhůty pro lodě postavené v loděnici De Hoop Lobith v Nizozemsku

Cíl: Stavba lodí

Právní základ: Besluit subsidies zeescheepsnieuwbouw

Míra nebo částka podpory: 9 % smluvní hodnoty

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  Západní regiony Irska tvoří hrabství Donegal, Galway, Leitrim, Mayo, Roscommon a Sligo, na které se vztahuje čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, a dále hrabství Clare, na které se vztahuje čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

---