# Az Európai Unió L 97/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 97 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. április 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 97

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. április 12.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 387/2007/EK rendelete (2007. április 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 388/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályai megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló 1622/2000/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 389/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása egyes részletes szabályainak megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló 1622/2000/EK rendelet módosításáról | 5 |
| | * | A Bizottság 390/2007/EK rendelete (2007. április 11.) az Amerikai Egyesült Államokból, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 6 |
| | * | A Bizottság 391/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a közös halászati politika megfigyelési és ellenőrzési rendszereinek megvalósítása során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 30 |
| | | A Bizottság 392/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2007. április 2. és 6. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról | 39 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2007/21/EK irányelve (2007. április 10.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az azoxistrobin, az imazalil, a krezoxim-metil, a spiroxamin, az azimszulfuron, a prohexadion-kalcium és a fluroxipir hatóanyagoknak az I. mellékletbe történő felvételére vonatkozó lejárati idő tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 42 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 387/2007/EK rendelete (2007. április 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 388/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályai megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló 1622/2000/EK rendelet módosításáról

3

*

A Bizottság 389/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása egyes részletes szabályainak megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló 1622/2000/EK rendelet módosításáról

5

*

A Bizottság 390/2007/EK rendelete (2007. április 11.) az Amerikai Egyesült Államokból, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

6

*

A Bizottság 391/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a közös halászati politika megfigyelési és ellenőrzési rendszereinek megvalósítása során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

30

A Bizottság 392/2007/EK rendelete (2007. április 11.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2007. április 2. és 6. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

39

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2007/21/EK irányelve (2007. április 10.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az azoxistrobin, az imazalil, a krezoxim-metil, a spiroxamin, az azimszulfuron, a prohexadion-kalcium és a fluroxipir hatóanyagoknak az I. mellékletbe történő felvételére vonatkozó lejárati idő tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

42

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/226/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. április 11.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram során meg nem vizsgált bizonyos hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatali határidejének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2007) 1545. számú dokumentummal történt) | 47 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/226/EK

*

A Bizottság határozata (2007. április 11.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram során meg nem vizsgált bizonyos hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatali határidejének meghosszabbításáról
  (az értesítés a C(2007) 1545. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 1545. számú dokumentummal történt)

47

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak komponensei kioldódásának vizsgálatához alkalmazandó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról szóló 85/572/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. március 30-i 2007/19/EK irányelvhez (HL L 91., 2007.3.31.) | 50 |
| | * | Helyesbítés az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, a fedelek tömítéseiben található lágyítószerek átmeneti kioldódási határértékeinek megállapításáról szóló, 2007. április 2-i 372/2007/EK rendelethez (HL L 92., 2007.4.3.) | 70 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak komponensei kioldódásának vizsgálatához alkalmazandó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról szóló 85/572/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. március 30-i 2007/19/EK irányelvhez (HL L 91., 2007.3.31.)

50

*

Helyesbítés az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, a fedelek tömítéseiben található lágyítószerek átmeneti kioldódási határértékeinek megállapításáról szóló, 2007. április 2-i 372/2007/EK rendelethez (HL L 92., 2007.4.3.)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/1

---

A BIZOTTSÁG 387/2007/EK RENDELETE

(2007. április 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. április 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. április 11-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 104,8 |
| TN | 143,7 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 135,5 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 119,4 |
| 0709 90 70 | MA | 69,8 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 73,5 |
| 0709 90 80 | IL | 84,1 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 51,4 |
| MA | 45,1 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 55,1 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 80,2 |
| CA | 124,4 |
| CL | 89,4 |
| CN | 82,4 |
| NZ | 122,4 |
| US | 118,1 |
| UY | 68,4 |
| ZA | 94,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0808 20 50 | AR | 78,7 |
| CL | 104,4 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 90,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

104,8

TN

143,7

TR

158,1

ZZ

135,5

0707 00 05

JO

171,8

TR

67,0

ZZ

119,4

0709 90 70

MA

69,8

TR

77,1

ZZ

73,5

0709 90 80

IL

84,1

ZZ

84,1

0805 10 20

EG

48,8

IL

51,4

MA

45,1

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

55,1

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

85,0

BR

80,2

CA

124,4

CL

89,4

CN

82,4

NZ

122,4

US

118,1

UY

68,4

ZA

94,3

ZZ

96,1

0808 20 50

AR

78,7

CL

104,4

ZA

87,1

ZZ

90,1

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/3

---

A BIZOTTSÁG 388/2007/EK RENDELETE

(2007. április 11.)

a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályai megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló 1622/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete A. bekezdése előírja a bor legmagasabb engedélyezhető összes kén-dioxid-tartalmától való eltérést, ha az időjárási feltételek ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1493/1999/EK rendelet V. melléklete A. bekezdése előírja a bor legmagasabb engedélyezhető összes kén-dioxid-tartalmától való eltérést, ha az időjárási feltételek ezt szükségessé teszik.

| (2) | Az 1622/2000/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az 1493/1999/EK rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályait, különös tekintettel a borok teljes kén-dioxid-tartalmára. Különösen, a 19. cikk (4) bekezdése előírja azon listának e rendelet XIIa. mellékletéhez történő csatolását, mely tartalmazza azokat az eseteket, amikor a tagállamok az időjárási feltételek miatt engedélyezhetik a literenként 300 miligrammnál kevesebb kén-dioxidot tartalmazó bor kén-dioxid-tartalmának literenként legfeljebb 40 miligrammal történő növelését. |
| --- | --- |

(2)

Az 1622/2000/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az 1493/1999/EK rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályait, különös tekintettel a borok teljes kén-dioxid-tartalmára. Különösen, a 19. cikk (4) bekezdése előírja azon listának e rendelet XIIa. mellékletéhez történő csatolását, mely tartalmazza azokat az eseteket, amikor a tagállamok az időjárási feltételek miatt engedélyezhetik a literenként 300 miligrammnál kevesebb kén-dioxidot tartalmazó bor kén-dioxid-tartalmának literenként legfeljebb 40 miligrammal történő növelését.

| (3) | A 2007. január 12-én kelt levelében a német kormány kérte a bor legmagasabb engedélyezett összes kén-dioxid-tartalmának – amely literenként legfeljebb 300 milligrammban van meghatározva – literenként legfeljebb 40 milligrammal történő növelésének engedélyezését a Baden-Würtemberg, Bajorország, Hessen, valamint a Rajna-vidék-Pfalz tartományokban termelt borok esetében a rendkívül kedvezőtlen időjárási viszonyokat miatt. Ennek a kérésnek helyt kell adni. |
| --- | --- |

(3)

A 2007. január 12-én kelt levelében a német kormány kérte a bor legmagasabb engedélyezett összes kén-dioxid-tartalmának – amely literenként legfeljebb 300 milligrammban van meghatározva – literenként legfeljebb 40 milligrammal történő növelésének engedélyezését a Baden-Würtemberg, Bajorország, Hessen, valamint a Rajna-vidék-Pfalz tartományokban termelt borok esetében a rendkívül kedvezőtlen időjárási viszonyokat miatt. Ennek a kérésnek helyt kell adni.

| (4) | Az illetékes német hatóságok által benyújtott tudományos jelentések igazolják, hogy a bor megfelelő minőségű előállításhoz, tárolásához, valamint a forgalomba kerüléséhez szükséges kén-dioxid-tartalmat növelni kell az általánoson elfogadott szinthez képest. Az említett időszakos intézkedés az egyetlen rendelkezésre álló megoldás a rendkívüli időjárási viszonyok által károsított szőlőtermésből a piacra kerülő egészséges bor előállítására. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes német hatóságok által benyújtott tudományos jelentések igazolják, hogy a bor megfelelő minőségű előállításhoz, tárolásához, valamint a forgalomba kerüléséhez szükséges kén-dioxid-tartalmat növelni kell az általánoson elfogadott szinthez képest. Az említett időszakos intézkedés az egyetlen rendelkezésre álló megoldás a rendkívüli időjárási viszonyok által károsított szőlőtermésből a piacra kerülő egészséges bor előállítására.

| (5) | Az 1622/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1622/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1622/2000/EK rendelet XIIa. mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 11-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 1. o. A legutóbb a 2030/2006/EK rendelettel (HL L 414., 2006.12.30., 40. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

„XIIa. MELLÉKLET

A bor kén-dioxid-tartalmának szükségszerű emelése az időjárási viszonyok következtében

(19. cikk)

| | Év | Tagállam | Borvidék | Érintett borok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2000 | Németország | Németország területén valamennyi borvidék | A 2000. évben szüretelt szőlőből előállított valamennyi bor |
| 2. | 2006 | Németország | A Baden-Würtemberg, Bajorország, Hessen és Rajna-vidék-Pfalz tartományok borvidékei | A 2006. évben szüretelt szőlőből előállított valamennyi bor” |

Év

Tagállam

Borvidék

Érintett borok

1.

2000

Németország

Németország területén valamennyi borvidék

A 2000. évben szüretelt szőlőből előállított valamennyi bor

2.

2006

Németország

A Baden-Würtemberg, Bajorország, Hessen és Rajna-vidék-Pfalz tartományok borvidékei

A 2006. évben szüretelt szőlőből előállított valamennyi bor”

---

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/5

---

A BIZOTTSÁG 389/2007/EK RENDELETE

(2007. április 11.)

a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet végrehajtása egyes részletes szabályainak megállapításáról, valamint a borászati eljárások és kezelések közösségi kódexének létrehozásáról szóló 1622/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (1) bekezdének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1622/2000/EK bizottsági rendelet (2) feltételeket állapít meg azoknak az anyagoknak a felhasználására vonatkozóan, amelyek alkalmazását az 1493/1999/EK rendelet megengedi. A IXa. melléklet előírja többek között azt, hogy a dimetil-dikarbonát felhasználására kizárólag a palackozás előtt kerülhet sor. A „palackozás” („embouteillage”) szó különböző nyelvi változatai, valamint a szó jelentéstartalmát illetően bizonyos nyelvek esetében fennálló különbségek a kérdéses rendelkezés alkalmazási körének eltérő értelmezéseihez vezettek a gazdasági szereplők és az ellenőrzésért felelős hatóságok körében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1622/2000/EK bizottsági rendelet (2) feltételeket állapít meg azoknak az anyagoknak a felhasználására vonatkozóan, amelyek alkalmazását az 1493/1999/EK rendelet megengedi. A IXa. melléklet előírja többek között azt, hogy a dimetil-dikarbonát felhasználására kizárólag a palackozás előtt kerülhet sor. A „palackozás” („embouteillage”) szó különböző nyelvi változatai, valamint a szó jelentéstartalmát illetően bizonyos nyelvek esetében fennálló különbségek a kérdéses rendelkezés alkalmazási körének eltérő értelmezéseihez vezettek a gazdasági szereplők és az ellenőrzésért felelős hatóságok körében.

| (2) | Az egyes borászati termékek leírása, jelölése, kiszerelése és oltalma tekintetében az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. április 29-i 753/2002/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke meghatározza, hogy a rendelet alkalmazásában mi értendő a „palackozás” szó alatt. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes borászati termékek leírása, jelölése, kiszerelése és oltalma tekintetében az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. április 29-i 753/2002/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke meghatározza, hogy a rendelet alkalmazásában mi értendő a „palackozás” szó alatt.

| (3) | A dimetil-dikarbonát felhasználására vonatkozó előírások egységes értelmezésének biztosítása érdekében helyénvaló a „palackozás” szónak a 753/2002/EK rendeletben megadott fogalommeghatározását alkalmazni, és ezt a fogalommeghatározást venni alapul az 1622/2000/EK rendeletben szereplő előírások egyértelművé tétele céljából. Következésképpen indokolt módosítani az 1622/2000/EK rendelet IXa. mellékletét. |
| --- | --- |

(3)

A dimetil-dikarbonát felhasználására vonatkozó előírások egységes értelmezésének biztosítása érdekében helyénvaló a „palackozás” szónak a 753/2002/EK rendeletben megadott fogalommeghatározását alkalmazni, és ezt a fogalommeghatározást venni alapul az 1622/2000/EK rendeletben szereplő előírások egyértelművé tétele céljából. Következésképpen indokolt módosítani az 1622/2000/EK rendelet IXa. mellékletét.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1622/2000/EK rendelet IXa. mellékletében a második bekezdés első francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

| „— | A hozzáadásra kizárólag rövid idővel a palackozás előtt kerülhet sor; palackozás alatt az érintett termék kereskedelmi forgalomba bocsátás céljából 60 litert meg nem haladó térfogatú tartályokba történő töltése értendő.” |
| --- | --- |

„—

A hozzáadásra kizárólag rövid idővel a palackozás előtt kerülhet sor; palackozás alatt az érintett termék kereskedelmi forgalomba bocsátás céljából 60 litert meg nem haladó térfogatú tartályokba történő töltése értendő.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 11-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 194., 2000.7.31., 1. o. A legutóbb a 2030/2006/EK rendelettel (HL L 414., 2006.12.30., 40. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 118., 2002.5.4., 1. o. A legutóbb a 2016/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 38. o.) módosított rendelet.

3

---

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/6

---

A BIZOTTSÁG 390/2007/EK RENDELETE

(2007. április 11.)

az Amerikai Egyesült Államokból, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2006. május 31-én panasz érkezett a Bizottsághoz az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA), a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és a Tajvanról származó egyes peroxoszulfátokkal (a továbbiakban: perszulfát) kapcsolatban. A panaszt az alaprendelet 5. cikke alapján az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC, a továbbiakban: a panaszos) nyújtotta be a perszulfátok teljes közösségi gyártásának 100 %-át képviselő gyártók nevében. |
| --- | --- |

(1)

2006. május 31-én panasz érkezett a Bizottsághoz az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA), a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és a Tajvanról származó egyes peroxoszulfátokkal (a továbbiakban: perszulfát) kapcsolatban. A panaszt az alaprendelet 5. cikke alapján az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC, a továbbiakban: a panaszos) nyújtotta be a perszulfátok teljes közösségi gyártásának 100 %-át képviselő gyártók nevében.

| (2) | A panaszban szereplő – az említett termék dömpingelésére és az általa okozott jelentős kárra vonatkozó – bizonyítékok elégségesek az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A panaszban szereplő – az említett termék dömpingelésére és az általa okozott jelentős kárra vonatkozó – bizonyítékok elégségesek az eljárás megindításához.

| (3) | Az eljárást a 2006. július 13-án az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) kezdeményezték. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárást a 2006. július 13-án az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) kezdeményezték.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszost, a közösségi gyártókat, az USA, Kína és Tajvan exportáló gyártóit, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és a tudomása szerint érintett egyéb szervezeteket, valamint az USA, Kína és Tajvan képviseleteit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszost, a közösségi gyártókat, az USA, Kína és Tajvan exportáló gyártóit, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és a tudomása szerint érintett egyéb szervezeteket, valamint az USA, Kína és Tajvan képviseleteit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (5) | Annak érdekében, hogy Kína exportáló gyártóinak – amennyiben kívánják – lehetőségük legyen piacgazdasági elbánásra (a továbbiakban: PGE), illetve egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet benyújtaniuk, a Bizottság az igénylőlapokat kiküldte az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak, valamint mindazon egyéb kínai exportáló gyártóknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig jelentkeztek. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján hat exportáló gyártó hat kapcsolódó értékesítéssel foglalkozó társasággal együtt kérelmezte a PGE megadását, illetve amennyiben a vizsgálat során megállapítják, hogy nem felelnek meg a PGE-vel szemben támasztott követelményeknek, úgy az egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy Kína exportáló gyártóinak – amennyiben kívánják – lehetőségük legyen piacgazdasági elbánásra (a továbbiakban: PGE), illetve egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet benyújtaniuk, a Bizottság az igénylőlapokat kiküldte az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak, valamint mindazon egyéb kínai exportáló gyártóknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig jelentkeztek. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján hat exportáló gyártó hat kapcsolódó értékesítéssel foglalkozó társasággal együtt kérelmezte a PGE megadását, illetve amennyiben a vizsgálat során megállapítják, hogy nem felelnek meg a PGE-vel szemben támasztott követelményeknek, úgy az egyéni elbánást.

| (6) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a vizsgálat során mintavételezésre kerülhet sor a dömping és a kár megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a vizsgálat során mintavételezésre kerülhet sor a dömping és a kár megállapítása céljából.

| (7) | Minden kínai exportáló gyártót felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és a kezdeményezésről szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást a vizsgálati időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről, hogy ezáltal a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására. |
| --- | --- |

(7)

Minden kínai exportáló gyártót felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és a kezdeményezésről szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást a vizsgálati időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről, hogy ezáltal a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására.

| (8) | Tekintettel arra, hogy mindösszesen hat exportáló gyártó vett részt a vizsgálatban, nem volt szükség a mintavételezésre. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy mindösszesen hat exportáló gyártó vett részt a vizsgálatban, nem volt szükség a mintavételezésre.

| (9) | A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan társaság számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. Hat kínai, két USA-beli és egy tajvani exportáló gyártótól, valamint egy törökországi – az analóg ország – gyártótól érkezett válasz. Teljes kitöltött kérdőívet még két közösségi gyártó küldött be, továbbá két importőr működött még közre, és küldött be válaszokat. Továbbá a felhasználók egyike sem válaszolt a kérdőívre, illetve más felhasználók sem szolgáltattak a Bizottság számára információt, vagy jelentkeztek a vizsgálat folyamán. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan társaság számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. Hat kínai, két USA-beli és egy tajvani exportáló gyártótól, valamint egy törökországi – az analóg ország – gyártótól érkezett válasz. Teljes kitöltött kérdőívet még két közösségi gyártó küldött be, továbbá két importőr működött még közre, és küldött be válaszokat. Továbbá a felhasználók egyike sem válaszolt a kérdőívre, illetve más felhasználók sem szolgáltattak a Bizottság számára információt, vagy jelentkeztek a vizsgálat folyamán.

| (10) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes megállapítása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő társaságok telephelyén:






  a) | Közösségi gyártók







  — | Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes megállapítása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő társaságok telephelyén:

a)

Közösségi gyártók

—

Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Németország

| — | RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Németország

| b) | Exportáló gyártók Kínában







  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Sanghaj és annak kapcsolódó kereskedelmi társasága, a Sanghaj AJ Import and Export Co., Ltd., Sanghaj |
| --- | --- | --- |

b)

Exportáló gyártók Kínában

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Sanghaj és annak kapcsolódó kereskedelmi társasága, a Sanghaj AJ Import and Export Co., Ltd., Sanghaj

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Sanghaj és annak kapcsolódó kereskedelmi társasága, a Siancity Xiamen Co., Ltd., Xiamen |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Sanghaj és annak kapcsolódó kereskedelmi társasága, a Siancity Xiamen Co., Ltd., Xiamen

| — | Hebei Jiheng Group Co., Ltd., Hengshui |
| --- | --- |

—

Hebei Jiheng Group Co., Ltd., Hengshui

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd., Wang Jia Jing |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd., Wang Jia Jing

| — | Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd., Baoji |
| --- | --- |

—

Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd., Baoji

| — | Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd., Shangyu |
| --- | --- |

—

Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd., Shangyu

| c) | USA-beli exportáló gyártók







  — | E. I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware |
| --- | --- | --- |

c)

USA-beli exportáló gyártók

—

E. I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

| — | FMC Corporation, Tonawanda, New York |
| --- | --- |

—

FMC Corporation, Tonawanda, New York

| d) | Kapcsolódó kereskedő Svájcban







  — | DuPont De Nemours International S. A., Genf |
| --- | --- | --- |

d)

Kapcsolódó kereskedő Svájcban

—

DuPont De Nemours International S. A., Genf

| e) | Tajvani exportáló gyártók







  — | San Yuan Chemical Co., Ltd., Chiayi |
| --- | --- | --- |

e)

Tajvani exportáló gyártók

—

San Yuan Chemical Co., Ltd., Chiayi

| (11) | Figyelembe véve annak szükségességét, hogy a PGE-ben esetlegesen nem részesülő exportáló gyártók esetében rendes értéket állapítsanak meg, a rendes érték egy analóg ország – ez esetben Törökország – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő társaság telephelyén:

  A törökországi gyártó







  — | Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A. Ș., Isztambul |
| --- | --- | --- |

(11)

Figyelembe véve annak szükségességét, hogy a PGE-ben esetlegesen nem részesülő exportáló gyártók esetében rendes értéket állapítsanak meg, a rendes érték egy analóg ország – ez esetben Törökország – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő társaság telephelyén:

A törökországi gyártó

—

Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A. Ș., Isztambul

3.   A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

| (12) | A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(12)

A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2005. július 1-jétől2006. június 30-ig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (13) | Az érintett termék az USA-ból, Kínából vagy Tajvanról származó peroxoszulfát (perszulfát) (a továbbiakban: „érintett termék”). Az érintett terméket rendszerint a 2833 40 00 és az ex 2842 80 90 KN-kód alá sorolják be (2007. január 1-je óta alkalmazandó KN-kódok). |
| --- | --- |

(13)

Az érintett termék az USA-ból, Kínából vagy Tajvanról származó peroxoszulfát (perszulfát) (a továbbiakban: „érintett termék”). Az érintett terméket rendszerint a 2833 40 00 és az ex 2842 80 90 KN-kód alá sorolják be (2007. január 1-je óta alkalmazandó KN-kódok).

| (14) | A perszulfátok fehér, kristályos, szagtalan sók, amelyek négy fő típusra oszthatók: ammónium-perszulfát (NH4)2S2O8, nátrium-perszulfát (Na2S2O8), kálium-perszulfát (K2S2O8) és kálium-monoperszulfát (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4). |
| --- | --- |

(14)

A perszulfátok fehér, kristályos, szagtalan sók, amelyek négy fő típusra oszthatók: ammónium-perszulfát (NH4)2S2O8, nátrium-perszulfát (Na2S2O8), kálium-perszulfát (K2S2O8) és kálium-monoperszulfát (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4).

| (15) | Az érintett terméket reakcióindítóként vagy oxidálószerként használják számos esetben. Néhány esetben használják polimerek gyártásához polimerizálási iniciátorként, nyomtatott áramkörök gyártása során maratóanyagként, hajápolásban, írtelenítés során, papírgyártásban, illetve fogsortisztítóként, valamint fertőtlenítőszerként. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett terméket reakcióindítóként vagy oxidálószerként használják számos esetben. Néhány esetben használják polimerek gyártásához polimerizálási iniciátorként, nyomtatott áramkörök gyártása során maratóanyagként, hajápolásban, írtelenítés során, papírgyártásban, illetve fogsortisztítóként, valamint fertőtlenítőszerként.

| (16) | Az egyik USA-beli exportáló gyártó szerint a kálium-monoperszulfát (a továbbiakban: KMPS) nem tekinthető a termék részének, hiszen más a vegyi összetétele és felépítése, másra használják és más a fogyasztói köre. Állítása szerint továbbá a KMPS árszínvonala is eltér a többi terméktípusétól. |
| --- | --- |

(16)

Az egyik USA-beli exportáló gyártó szerint a kálium-monoperszulfát (a továbbiakban: KMPS) nem tekinthető a termék részének, hiszen más a vegyi összetétele és felépítése, másra használják és más a fogyasztói köre. Állítása szerint továbbá a KMPS árszínvonala is eltér a többi terméktípusétól.

| (17) | A vizsgálat szerint azonban a vegyi összetétel és felépítés, valamint a részben eltérő használatban jelentkező különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanazokkal az alapvető vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően alkalmasak ugyanazon alapvető feladatok ellátására. Ténylegesen azonban valóban nem mindegyik típus alkalmas valamennyi célra, de legalábbis néhány jelentős felhasználási területeken egymással felválthatóak. Az eltérő árszinttel kapcsolatban pedig emlékeztetni kell arra, hogy egymagában ez nem meghatározó abban a tekintetben, hogy bizonyos terméktípusok valójában egy terméknek tekinthetők-e. Tekintettel arra, hogy mind a négy típus hasonló jellemzőket és megegyező végső felhasználási mutat, és közös végső felhasználással rendelkezik, ezt az érvelést el kell utasítani. Ennélfogva mind a négy típust ideiglenesen az eljárás céljából egyetlen terméket alkotónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat szerint azonban a vegyi összetétel és felépítés, valamint a részben eltérő használatban jelentkező különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanazokkal az alapvető vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően alkalmasak ugyanazon alapvető feladatok ellátására. Ténylegesen azonban valóban nem mindegyik típus alkalmas valamennyi célra, de legalábbis néhány jelentős felhasználási területeken egymással felválthatóak. Az eltérő árszinttel kapcsolatban pedig emlékeztetni kell arra, hogy egymagában ez nem meghatározó abban a tekintetben, hogy bizonyos terméktípusok valójában egy terméknek tekinthetők-e. Tekintettel arra, hogy mind a négy típus hasonló jellemzőket és megegyező végső felhasználási mutat, és közös végső felhasználással rendelkezik, ezt az érvelést el kell utasítani. Ennélfogva mind a négy típust ideiglenesen az eljárás céljából egyetlen terméket alkotónak kell tekinteni.

2.   A hasonló termék

| (18) | A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és értékesített perszulfátok, és az USA, Kína és Tajvan belföldi piacain gyártott és értékesített perszulfátok, és az előbbi országokból a Közösségbe importált perszulfátok, valamint a Törökországban – az analóg országban – gyártott és értékesített perszulfátok egymással megegyezők, és azokat megegyező módon használják fel. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a Közösségben gyártott és értékesített perszulfátok, és az USA, Kína és Tajvan belföldi piacain gyártott és értékesített perszulfátok, és az előbbi országokból a Közösségbe importált perszulfátok, valamint a Törökországban – az analóg országban – gyártott és értékesített perszulfátok egymással megegyezők, és azokat megegyező módon használják fel.

| (19) | Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(19)

Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   DÖMPING

1.   Általános módszer

| (20) | Az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták minden USA-beli és tajvani együttműködő exportáló gyártó esetében, valamint azon együttműködő kínai exportáló gyártók esetében, akik PGE-ben részesültek. Az egyes érintett országokra vonatkozó, dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismertetik. |
| --- | --- |

(20)

Az alábbiakban meghatározott általános módszert alkalmazták minden USA-beli és tajvani együttműködő exportáló gyártó esetében, valamint azon együttműködő kínai exportáló gyártók esetében, akik PGE-ben részesültek. Az egyes érintett országokra vonatkozó, dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásait ismertetik.

1.1.   Rendes érték

| (21) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először minden egyes exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az érintett termék független fogyasztók számára történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, azaz az ilyen értékesítések teljes mennyisége eléri vagy meghaladja-e a Közösségbe irányuló hasonló exportértékesítések teljes mennyiségének 5 %-át. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először minden egyes exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az érintett termék független fogyasztók számára történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, azaz az ilyen értékesítések teljes mennyisége eléri vagy meghaladja-e a Közösségbe irányuló hasonló exportértékesítések teljes mennyiségének 5 %-át.

| (22) | Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező társaságok által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi kivitelre eladott típusokkal. |
| --- | --- |

(22)

Ezt követően a Bizottság azonosította az általános reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező társaságok által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatóak voltak a közösségi kivitelre eladott típusokkal.

| (23) | Egy terméktípus belföldi értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldön független fogyasztók számára értékesített terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének. |
| --- | --- |

(23)

Egy terméktípus belföldi értékesítéseit akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldön független fogyasztók számára értékesített terméktípus mennyisége legalább 5 %-a volt a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének.

| (24) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló országok minden egyes társaságának a perszulfátok minden egyes típusára vonatkozó reprezentatív mennyiségű belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ennek megállapítására a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon értékesített minden egyes exportált terméktípus esetében meghatározták a független fogyasztók számára történt nyereséges belföldi értékesítések arányát az alábbiak szerint: |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló országok minden egyes társaságának a perszulfátok minden egyes típusára vonatkozó reprezentatív mennyiségű belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Ennek megállapítására a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon értékesített minden egyes exportált terméktípus esetében meghatározták a független fogyasztók számára történt nyereséges belföldi értékesítések arányát az alábbiak szerint:

| (25) | Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típus a vizsgálati időszak során történő összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján számították ki, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típus a vizsgálati időszak során történő összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján számították ki, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem.

| (26) | Olyan esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése akkora vagy kevesebb volt, mint a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-a, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ezen értékesítések elérték, vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át. |
| --- | --- |

(26)

Olyan esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése akkora vagy kevesebb volt, mint a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-a, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes értéket a tényleges belföldi árra alapozták, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet kizárólag e típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve, hogy ezen értékesítések elérték, vagy meghaladták e típus teljes értékesítési mennyiségének a 10 %-át.

| (27) | Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(27)

Amennyiben bármelyik terméktípus nyereséges eladásainak mennyisége a típus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át tette ki, úgy ítélték meg, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához.

| (28) | Amikor egy bizonyos, egy exportáló gyártó által értékesített terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint: |
| --- | --- |

(28)

Amikor egy bizonyos, egy exportáló gyártó által értékesített terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint:

| (29) | A rendes értéket az eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegének, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. |
| --- | --- |

(29)

A rendes értéket az eladási, általános és adminisztratív költségek ésszerű összegének, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az egyes exportőrök exportált típusainak előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki.

| (30) | Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló gyártók által felszámított eladási, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e. |
| --- | --- |

(30)

Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerek szerint állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló gyártók által felszámított eladási, általános és adminisztratív költségek és az elért nyereség megbízható adatoknak minősültek-e.

1.2.   Exportár

| (31) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi fogyasztó részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(31)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi fogyasztó részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg.

| (32) | Ha az exportértékesítés közösségi székhelyű kapcsolódó importőrökön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon ár alapján határozták meg, amelyen az importált terméket először értékesítik viszonteladás formájában egy független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségek és ésszerű haszonkulcs szerint. E tekintetben a kapcsolódó importőrök saját eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták. A haszonkulcsot az együttműködő nem kapcsolódó importőröktől kapott információk alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(32)

Ha az exportértékesítés közösségi székhelyű kapcsolódó importőrökön keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon ár alapján határozták meg, amelyen az importált terméket először értékesítik viszonteladás formájában egy független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségek és ésszerű haszonkulcs szerint. E tekintetben a kapcsolódó importőrök saját eladási, általános és adminisztratív költségeit alkalmazták. A haszonkulcsot az együttműködő nem kapcsolódó importőröktől kapott információk alapján határozták meg.

| (33) | Amennyiben az értékesítést egy Közösségen kívüli kapcsolódó kereskedőn keresztül végezték, az exportárat az első független közösségi fogyasztó által fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(33)

Amennyiben az értékesítést egy Közösségen kívüli kapcsolódó kereskedőn keresztül végezték, az exportárat az első független közösségi fogyasztó által fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg.

1.3.   Összehasonlítás

| (34) | A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyári árak alapján végezték. |
| --- | --- |

(34)

A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyári árak alapján végezték.

| (35) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(35)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.

1.4.   Dömpingkülönbözetek

| (36) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.

| (37) | A nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival hasonlították össze. |
| --- | --- |

(37)

A nem együttműködő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival hasonlították össze.

| (38) | Mivel az USA és Tajvan nagymértékben együttműködött (gyakorlatilag 100 %) – illetve mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy ezen országok bármely exportáló gyártója szándékosan nem működött volna együtt –, helyénvalónak tűnt, hogy a maradék dömpingkülönbözetet minden nem együttműködő exportáló gyártó esetében, valamennyi érintett országban az együttműködő exportálókra kivetett legmagasabb dömpingkülönbözet szintjében állapítsák meg. |
| --- | --- |

(38)

Mivel az USA és Tajvan nagymértékben együttműködött (gyakorlatilag 100 %) – illetve mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy ezen országok bármely exportáló gyártója szándékosan nem működött volna együtt –, helyénvalónak tűnt, hogy a maradék dömpingkülönbözetet minden nem együttműködő exportáló gyártó esetében, valamennyi érintett országban az együttműködő exportálókra kivetett legmagasabb dömpingkülönbözet szintjében állapítsák meg.

| (39) | Kína esetében az országos szintre vetített együttműködés szintén nagyon magas volt (több, mint 85 %). Kína esetében az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására szolgáló speciális módszert a továbbiakban részletezzük. |
| --- | --- |

(39)

Kína esetében az országos szintre vetített együttműködés szintén nagyon magas volt (több, mint 85 %). Kína esetében az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására szolgáló speciális módszert a továbbiakban részletezzük.

2.   USA

2.1.   Rendes érték

| (40) | A hasonló termék belföldi értékesítésének teljes mennyisége mindkét együttműködő exportáló gyártó esetében, a fenti (21) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően reprezentatív volt. Valamennyi terméktípus esetében a rendes értéket az USA-beli független fogyasztók által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg – a (25) és a (26) preambulumbekezdésben szereplők szerint –, hiszen ezek az értékesítések minden esetben az összes értékesítésnek legalább 10 %-át jelképezik. |
| --- | --- |

(40)

A hasonló termék belföldi értékesítésének teljes mennyisége mindkét együttműködő exportáló gyártó esetében, a fenti (21) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően reprezentatív volt. Valamennyi terméktípus esetében a rendes értéket az USA-beli független fogyasztók által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg – a (25) és a (26) preambulumbekezdésben szereplők szerint –, hiszen ezek az értékesítések minden esetben az összes értékesítésnek legalább 10 %-át jelképezik.

2.2.   Exportár

| (41) | Az egyik együttműködő exportáló gyártó exportja közvetlenül a közösségi független fogyasztókhoz irányult. Az exportár ezért – ezen exportáló esetében – az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(41)

Az egyik együttműködő exportáló gyártó exportja közvetlenül a közösségi független fogyasztókhoz irányult. Az exportár ezért – ezen exportáló esetében – az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

| (42) | A másik exportőr esetében valamennyi értékesítés egy svájci kapcsolódó kereskedelmi társaságon keresztül zajlott. Ezért az exportárat a (33) preambulumbekezdésben írtaknak megfelelően állapították meg. |
| --- | --- |

(42)

A másik exportőr esetében valamennyi értékesítés egy svájci kapcsolódó kereskedelmi társaságon keresztül zajlott. Ezért az exportárat a (33) preambulumbekezdésben írtaknak megfelelően állapították meg.

| (43) | Az USA-beli exportáló gyártónak a svájci kapcsolódó társaságán keresztül a Közösségbe irányuló exportértékesítés jelentős része egy kapcsolódó társaság részére történt, amely az érintett terméket nyersanyagként használta fel egy olyan másik termék gyártásához, amely az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében nem minősül hasonló terméknek. |
| --- | --- |

(43)

Az USA-beli exportáló gyártónak a svájci kapcsolódó társaságán keresztül a Közösségbe irányuló exportértékesítés jelentős része egy kapcsolódó társaság részére történt, amely az érintett terméket nyersanyagként használta fel egy olyan másik termék gyártásához, amely az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében nem minősül hasonló terméknek.

| (44) | Tekintettel arra, hogy az exportáló gyártó és annak kapcsolódó közösségi társasága között, a svájci kapcsolódó kereskedelmi társaságon keresztül zajló tranzakciók árait megállapítottan a három társaság közötti kapcsolat nagymértékben befolyásolta, ezekre az árakra nem lehet hagyatkozni a vonatkozó tranzakciók exportárának megállapítása során. |
| --- | --- |

(44)

Tekintettel arra, hogy az exportáló gyártó és annak kapcsolódó közösségi társasága között, a svájci kapcsolódó kereskedelmi társaságon keresztül zajló tranzakciók árait megállapítottan a három társaság közötti kapcsolat nagymértékben befolyásolta, ezekre az árakra nem lehet hagyatkozni a vonatkozó tranzakciók exportárának megállapítása során.

| (45) | Tekintettel arra, hogy nem lehetett az exportárat a kapcsolódó társaságnak a független vevőkkel szembeni viszonteladási árai alapján megállapítani, hiszen az érintett termék alapvető átalakításon megy át, annak érdekében, hogy a kapcsolódó társaság a végterméket előállíthassa, a saját felhasználáshoz kötődő ügyleteket figyelmen kívül hagyták az exportár megállapításánál. |
| --- | --- |

(45)

Tekintettel arra, hogy nem lehetett az exportárat a kapcsolódó társaságnak a független vevőkkel szembeni viszonteladási árai alapján megállapítani, hiszen az érintett termék alapvető átalakításon megy át, annak érdekében, hogy a kapcsolódó társaság a végterméket előállíthassa, a saját felhasználáshoz kötődő ügyleteket figyelmen kívül hagyták az exportár megállapításánál.

2.3.   Összehasonlítás

| (46) | A rendes értéket és az exportárakat – az előbbiekben részletezettek szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében végzett kiigazításokkal. E kiigazítások során figyelembe vették az árengedményeket, visszatérítéseket, vámokat, szállítást, biztosítást, kezelést, rakodást és a járulékos költségeket, csomagolást, hiteleket és importvámokat. |
| --- | --- |

(46)

A rendes értéket és az exportárakat – az előbbiekben részletezettek szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében végzett kiigazításokkal. E kiigazítások során figyelembe vették az árengedményeket, visszatérítéseket, vámokat, szállítást, biztosítást, kezelést, rakodást és a járulékos költségeket, csomagolást, hiteleket és importvámokat.

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontjával összhangban az egyik exportáló gyártó svájci kapcsolódó kereskedőn keresztül bonyolított értékesítései esetében kiigazításokra került sor. A kiigazítást a svájci kapcsolódó kereskedő árrése alapján végezték, de e számítások végzése során a kapcsolt kereskedő valós nyereségét nem lehetett alapul venni, hiszen az exportáló gyártó és a kapcsolódó kereskedő közötti kapcsolat jelentős hatással volt a transzferárra. Hasonló tevékenységet végző együttműködő nem kapcsolódó társaságoktól származó információ hiányában a kereskedelmi árrést a vizsgálati időszak alatt a kapcsolódó társaság által viselt eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint ésszerű haszonkulcs – amelyet jelen esetben 5 %–ban állapítottak meg – összegeként számították ki. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontjával összhangban az egyik exportáló gyártó svájci kapcsolódó kereskedőn keresztül bonyolított értékesítései esetében kiigazításokra került sor. A kiigazítást a svájci kapcsolódó kereskedő árrése alapján végezték, de e számítások végzése során a kapcsolt kereskedő valós nyereségét nem lehetett alapul venni, hiszen az exportáló gyártó és a kapcsolódó kereskedő közötti kapcsolat jelentős hatással volt a transzferárra. Hasonló tevékenységet végző együttműködő nem kapcsolódó társaságoktól származó információ hiányában a kereskedelmi árrést a vizsgálati időszak alatt a kapcsolódó társaság által viselt eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint ésszerű haszonkulcs – amelyet jelen esetben 5 %–ban állapítottak meg – összegeként számították ki.

| (48) | Az egyik USA-beli exportáló gyártó kérelmezte az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján a kereskedelmi szint kiigazítását, tekintettel arra, hogy állítása szerint a belföldi értékesítéseit állítólagosan nem lehet összehasonlítani az exportértékesítéseivel, hiszen a belföldi piacon olyan vásárlói is vannak, amelyek számára más funkciókat tulajdonít. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelem megalapozatlan abban a tekintetben, hogy a társaság nem szolgáltatott megfelelő bizonyítékot arra a funkciók között lévő feltételezett különbségekre. Ezen túlmenően pedig a hivatkozott kategóriák közötti feltételezett árbeli különbségek nem bizonyultak konzisztensnek a terméktípusok szerint. Ezért a kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(48)

Az egyik USA-beli exportáló gyártó kérelmezte az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján a kereskedelmi szint kiigazítását, tekintettel arra, hogy állítása szerint a belföldi értékesítéseit állítólagosan nem lehet összehasonlítani az exportértékesítéseivel, hiszen a belföldi piacon olyan vásárlói is vannak, amelyek számára más funkciókat tulajdonít. A vizsgálat megállapította, hogy a kérelem megalapozatlan abban a tekintetben, hogy a társaság nem szolgáltatott megfelelő bizonyítékot arra a funkciók között lévő feltételezett különbségekre. Ezen túlmenően pedig a hivatkozott kategóriák közötti feltételezett árbeli különbségek nem bizonyultak konzisztensnek a terméktípusok szerint. Ezért a kérelmet elutasították.

2.4.   Dömpingkülönbözetek

| (49) | Mivel az együttműködés mértéke magas volt, illetve mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy ezen országok bármely exportáló gyártója szándékosan nem működött együtt, a többi USA-beli exportálóra alkalmazandó maradványkülönbözet nagyságát a legnagyobb maradványkülönbözetet alkalmazó együttműködő exportáló gyártóéval egy szinten állapították meg. |
| --- | --- |

(49)

Mivel az együttműködés mértéke magas volt, illetve mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy ezen országok bármely exportáló gyártója szándékosan nem működött együtt, a többi USA-beli exportálóra alkalmazandó maradványkülönbözet nagyságát a legnagyobb maradványkülönbözetet alkalmazó együttműködő exportáló gyártóéval egy szinten állapították meg.

| (50) | A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:






  E. I. DuPont de Nemours | 28,3 % |
| --- | --- | --- |
| FMC Corporation | 84,1 % |
| Összes többi társaság | 84,1 % |

(50)

A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:

E. I. DuPont de Nemours

28,3 %

FMC Corporation

84,1 %

Összes többi társaság

84,1 %

3.   Kína

3.1.   Piacgazdasági elbánás (PGE)

| (51) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelelnek.

| (52) | Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban szerepel a PGE-re vonatkozó követelmények összefoglalása:






  1. | az üzleti döntések és a költségek a piac jelzéseihez igazodnak és ezt jelentősebb állami beavatkozás nélkül teszik, a nagyobb ráfordítások költségei pedig alapvetően a piaci értéket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(52)

Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban szerepel a PGE-re vonatkozó követelmények összefoglalása:

1.

az üzleti döntések és a költségek a piac jelzéseihez igazodnak és ezt jelentősebb állami beavatkozás nélkül teszik, a nagyobb ráfordítások költségei pedig alapvetően a piaci értéket tükrözik;

| 2. | a társaságok egyetlen, átlátható, alapvető könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák; |
| --- | --- |

2.

a társaságok egyetlen, átlátható, alapvető könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák;

| 3. | a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások;

| 4. | a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint |
| --- | --- |

4.

a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint

| 5. | a valutaváltások piaci árfolyamon történnek. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltások piaci árfolyamon történnek.

| (53) | Hat exportáló gyártó kért piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és töltötte ki a megadott határidőn belül az exportáló gyártók PGE iránti kérelmét tartalmazó igénylőlapot. E társaságok telephelyén a Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a PGE iránti kérelmekben előterjesztett és az általa szükségesnek tartott valamennyi információt. A vizsgálat kiderítette, hogy csak három exportáló gyártó részesülhet PGE-ben, ám a másik három exportáló gyártó kérelmét el kellett utasítani. Meg kell jegyezni azonban, hogy a három PGE-t elnyerő exportáló gyártó egyike esetében e döntést a még jelenleg teljesen nem ellenőrzött kései információk további vizsgálata előzi meg, az alábbiak szerint. Ez az információ, amennyiben a további vizsgálat megerősíti, jelentős változást okozhat a társaság számára a PGE-t biztosító döntés alapjául szolgáló tényekben, hiszen az hatással lehet az 1. kritérium teljesítésére. A következő táblázat összefoglalja a meghatározásokat azon három társaságra vonatkozóan, amelyek esetében az előbbiekben említett öt kritérium hiányában a PGE-t nem adták meg:










  Társaság | Kritérium |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 1 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 2 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 3 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |

(53)

Hat exportáló gyártó kért piacgazdasági elbírálást az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és töltötte ki a megadott határidőn belül az exportáló gyártók PGE iránti kérelmét tartalmazó igénylőlapot. E társaságok telephelyén a Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a PGE iránti kérelmekben előterjesztett és az általa szükségesnek tartott valamennyi információt. A vizsgálat kiderítette, hogy csak három exportáló gyártó részesülhet PGE-ben, ám a másik három exportáló gyártó kérelmét el kellett utasítani. Meg kell jegyezni azonban, hogy a három PGE-t elnyerő exportáló gyártó egyike esetében e döntést a még jelenleg teljesen nem ellenőrzött kései információk további vizsgálata előzi meg, az alábbiak szerint. Ez az információ, amennyiben a további vizsgálat megerősíti, jelentős változást okozhat a társaság számára a PGE-t biztosító döntés alapjául szolgáló tényekben, hiszen az hatással lehet az 1. kritérium teljesítésére. A következő táblázat összefoglalja a meghatározásokat azon három társaságra vonatkozóan, amelyek esetében az előbbiekben említett öt kritérium hiányában a PGE-t nem adták meg:

Társaság

Kritérium

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

1

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

2

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

3

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

| (54) | Az 1., 2. és a 3. társaság esetében a vizsgálat bizonyította, hogy nem feleltek meg az előbbiekben említett 1., 2. és 3. kritériumnak. |
| --- | --- |

(54)

Az 1., 2. és a 3. társaság esetében a vizsgálat bizonyította, hogy nem feleltek meg az előbbiekben említett 1., 2. és 3. kritériumnak.

| (55) | Azaz egyik társaság sem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntéseit piaci jelzések alapján és jelentős állami beavatkozás nélkül hozza meg. |
| --- | --- |

(55)

Azaz egyik társaság sem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntéseit piaci jelzések alapján és jelentős állami beavatkozás nélkül hozza meg.

| (56) | Az 1. társaság esetében megállapították, hogy az igazgatótanács igazgatói, beleértve az elnököt is – akinek a társaság jelentős része a tulajdonában van – továbbra is ugyanazok, mint a privatizációt megelőzően, és az állam nevezte ki őket. Megállapították róluk továbbá, hogy a kommunista párt tagjai. A társaság nem tudta bizonyítani továbbá, hogy a privatizáció folyamán is fizetett osztalékot. A 2. társaság esetében – amelyet az állami társaságként hoztak létre, majd privatizáltak 2000-ben – a vizsgálat feltárta, hogy a vezető tisztségviselők közül három a privatizációt megelőzően is azonos beosztásban volt, ők folytatták a privatizációt és a társaság fő döntéshozó szerveit még mindig irányítják. A három emberről megállapították továbbá, hogy a kommunista párt tagjai. Ezeken túlmenően a 2. társaságról kiderült, hogy hamis tájékoztatást adott a részvényei tulajdoni állapotáról és a privatizációról, ezzel próbálva elfedni a jelentős állami beavatkozást. A 3. társaság esetében pedig okkal lehetett feltételezni, hogy a társaság alapítására használt tőke a társaság jelenlegi elnöke által irányított, a falu tulajdonában illetve közös tulajdonban lévő társaságoktól származik, és a társaság nem tudta megmagyarázni és bizonyítani, hogy honnan származik a tőke. |
| --- | --- |

(56)

Az 1. társaság esetében megállapították, hogy az igazgatótanács igazgatói, beleértve az elnököt is – akinek a társaság jelentős része a tulajdonában van – továbbra is ugyanazok, mint a privatizációt megelőzően, és az állam nevezte ki őket. Megállapították róluk továbbá, hogy a kommunista párt tagjai. A társaság nem tudta bizonyítani továbbá, hogy a privatizáció folyamán is fizetett osztalékot. A 2. társaság esetében – amelyet az állami társaságként hoztak létre, majd privatizáltak 2000-ben – a vizsgálat feltárta, hogy a vezető tisztségviselők közül három a privatizációt megelőzően is azonos beosztásban volt, ők folytatták a privatizációt és a társaság fő döntéshozó szerveit még mindig irányítják. A három emberről megállapították továbbá, hogy a kommunista párt tagjai. Ezeken túlmenően a 2. társaságról kiderült, hogy hamis tájékoztatást adott a részvényei tulajdoni állapotáról és a privatizációról, ezzel próbálva elfedni a jelentős állami beavatkozást. A 3. társaság esetében pedig okkal lehetett feltételezni, hogy a társaság alapítására használt tőke a társaság jelenlegi elnöke által irányított, a falu tulajdonában illetve közös tulajdonban lévő társaságoktól származik, és a társaság nem tudta megmagyarázni és bizonyítani, hogy honnan származik a tőke.

| (57) | Ezek mellett a három társaság könyvelése nem állt összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal, és komoly hanyagságra utaló jeleket találtak a könyvvizsgálat során. |
| --- | --- |

(57)

Ezek mellett a három társaság könyvelése nem állt összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal, és komoly hanyagságra utaló jeleket találtak a könyvvizsgálat során.

| (58) | A korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradtak olyan torzulások, amelyek hatással vannak mindkét társaság költségeire, különösen a megszerzett földhasználati jogok tekintetében (1. és 3. társaság), illetve a privatizáció során átruházott eszközök esetében (2. társaság). |
| --- | --- |

(58)

A korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradtak olyan torzulások, amelyek hatással vannak mindkét társaság költségeire, különösen a megszerzett földhasználati jogok tekintetében (1. és 3. társaság), illetve a privatizáció során átruházott eszközök esetében (2. társaság).

| (59) | Tekintettel a három másik együttműködő exportáló gyártóra, megállapították, hogy a társaságok megfelelnek mind az öt feltételnek. |
| --- | --- |

(59)

Tekintettel a három másik együttműködő exportáló gyártóra, megállapították, hogy a társaságok megfelelnek mind az öt feltételnek.

| (60) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően – amelyeknek lehetősége volt az előbbi megállapításokra észrevételeket tenni – a közösségi gazdasági ágazat állítása szerint a három exportáló gyártó közül, amelyek számára javasolták a PGE megadását, kettőnek nem kellene megadni a PGE-t (a továbbiakban: 4. társaság és 5. társaság). |
| --- | --- |

(60)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően – amelyeknek lehetősége volt az előbbi megállapításokra észrevételeket tenni – a közösségi gazdasági ágazat állítása szerint a három exportáló gyártó közül, amelyek számára javasolták a PGE megadását, kettőnek nem kellene megadni a PGE-t (a továbbiakban: 4. társaság és 5. társaság).

| (61) | A 4. társaságról azt feltételezik, hogy állami beavatkozás érvényesül az irányításában és a pénzügyeiben. |
| --- | --- |

(61)

A 4. társaságról azt feltételezik, hogy állami beavatkozás érvényesül az irányításában és a pénzügyeiben.

| (62) | Az 5. társaság pedig a közösségi gazdasági ágazat szerint kevesebb munkavállalót ismert be, mint amennyivel valójában rendelkezik, illetve megkérdőjelezhető az alaptőke nagysága. Megkérdőjelezték a kapcsolódó társaság által elszenvedett veszteségeket is. |
| --- | --- |

(62)

Az 5. társaság pedig a közösségi gazdasági ágazat szerint kevesebb munkavállalót ismert be, mint amennyivel valójában rendelkezik, illetve megkérdőjelezhető az alaptőke nagysága. Megkérdőjelezték a kapcsolódó társaság által elszenvedett veszteségeket is.

| (63) | A 4. társaság esetében még nem lehetett megállapítani, hogy a feltételezések elegendők-e a PGE megtagadásához. Mivel a feltételezéseket komolynak tartják, jelenleg bizonytalan a feltételezések bizonyítékaként szolgáló tények megítélése. A társaság által benyújtott információk további vizsgálatára, valamint további vizsgálatok végzésére is szükség van a végleges döntés meghozatala előtt. Az adott körülmények között – hogy ne csorbuljon az érdekelt felek védelemhez való joga –, ezért helyénvalónak tűnt, hogy a 4. társaság a PGE-t megkapja a dolgok jelenlegi állása szerint, és ezzel párhuzamosan továbbfolytatni a PGE-re vonatkozó kérelmének kivizsgálását. |
| --- | --- |

(63)

A 4. társaság esetében még nem lehetett megállapítani, hogy a feltételezések elegendők-e a PGE megtagadásához. Mivel a feltételezéseket komolynak tartják, jelenleg bizonytalan a feltételezések bizonyítékaként szolgáló tények megítélése. A társaság által benyújtott információk további vizsgálatára, valamint további vizsgálatok végzésére is szükség van a végleges döntés meghozatala előtt. Az adott körülmények között – hogy ne csorbuljon az érdekelt felek védelemhez való joga –, ezért helyénvalónak tűnt, hogy a 4. társaság a PGE-t megkapja a dolgok jelenlegi állása szerint, és ezzel párhuzamosan továbbfolytatni a PGE-re vonatkozó kérelmének kivizsgálását.

| (64) | Az 5. társasággal kapcsolatos feltételezések pedig pusztán találgatásoknak bizonyultak. A Bizottság igazolta az ezen exportáló gyártó által benyújtott információkat, és megállapította, hogy a feltételezések nem voltak kellően bizonyítottak. A Bizottság azonban továbbra is fenntartja az e társasággal kapcsolatban tett megállapításait. |
| --- | --- |

(64)

Az 5. társasággal kapcsolatos feltételezések pedig pusztán találgatásoknak bizonyultak. A Bizottság igazolta az ezen exportáló gyártó által benyújtott információkat, és megállapította, hogy a feltételezések nem voltak kellően bizonyítottak. A Bizottság azonban továbbra is fenntartja az e társasággal kapcsolatban tett megállapításait.

| (65) | A Bizottság megállapításainak közzétételét követően mind a három társaság – amely nem kapott PGE-t – benyújtott álláspontja szerint a vizsgálat eredménye nem helyes, és megfeleltek a PGE mind az öt kritériumának és ezért meg kellett volna kapniuk a PGE-t. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megállapításainak közzétételét követően mind a három társaság – amely nem kapott PGE-t – benyújtott álláspontja szerint a vizsgálat eredménye nem helyes, és megfeleltek a PGE mind az öt kritériumának és ezért meg kellett volna kapniuk a PGE-t.

| (66) | Az 1. társaság állítása szerint benyújtotta a Bizottsághoz a részvények készpénzzel történt kifizetését igazoló bizonyítékokat, továbbá tagadta, hogy az állam befolyásolná a döntéshozatali folyamatokat. Állítása szerint számláit a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően vezette, és a földhasználati jogok ellenértéke a piaci értéknek megfelelő volt. |
| --- | --- |

(66)

Az 1. társaság állítása szerint benyújtotta a Bizottsághoz a részvények készpénzzel történt kifizetését igazoló bizonyítékokat, továbbá tagadta, hogy az állam befolyásolná a döntéshozatali folyamatokat. Állítása szerint számláit a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően vezette, és a földhasználati jogok ellenértéke a piaci értéknek megfelelő volt.

| (67) | A 2. társaság vitatta, hogy a felső vezetése tagjainak kommunista pártbeli tagsága egyet jelent azzal, hogy az állam befolyásolja a döntéshozatali folyamatokat, és úgy nyilatkozott, hogy korábban benyújtott a részvények megfizetését a privatizáció során igazoló bizonyítékokat. A társaság állítása szerint a nemzetközi számviteli standardok néhányának megsértése ellenére könyvelése megfelelt a kínai számviteli szabályoknak. |
| --- | --- |

(67)

A 2. társaság vitatta, hogy a felső vezetése tagjainak kommunista pártbeli tagsága egyet jelent azzal, hogy az állam befolyásolja a döntéshozatali folyamatokat, és úgy nyilatkozott, hogy korábban benyújtott a részvények megfizetését a privatizáció során igazoló bizonyítékokat. A társaság állítása szerint a nemzetközi számviteli standardok néhányának megsértése ellenére könyvelése megfelelt a kínai számviteli szabályoknak.

| (68) | A 3. társaság nyilatkozata szerint a társaság alapításához szükséges tőke az ugyanazon részvényes tulajdonában álló más társaságokból származik, hogy a könyvelése a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelt, és hogy a földhasználati jogért fizetett ár hasonló volt az azonos területen tevékenykedő többi társaságához és piaci áron volt számítva. |
| --- | --- |

(68)

A 3. társaság nyilatkozata szerint a társaság alapításához szükséges tőke az ugyanazon részvényes tulajdonában álló más társaságokból származik, hogy a könyvelése a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelt, és hogy a földhasználati jogért fizetett ár hasonló volt az azonos területen tevékenykedő többi társaságához és piaci áron volt számítva.

| (69) | E megjegyzéseket a Bizottság megfontolás tárgyává tette. A PGE iránti kérelem elutasításának tényét azonban nem változtatták meg. |
| --- | --- |

(69)

E megjegyzéseket a Bizottság megfontolás tárgyává tette. A PGE iránti kérelem elutasításának tényét azonban nem változtatták meg.

| (70) | Valójában az 1. társaság pusztán csak állítani tudta, hogy a számlakivonatok használata nem elterjedt Kínában, de nem tudta semmilyen bizonyítékkal alátámasztani, hogy a privatizáció során a részvényekért valóban fizettek is. A társaság nem vitatta sem azt a tényt, hogy a társaság vezetői szerkezete megegyezik a privatizáció előtti szerkezettel, sem azt, hogy az elnöke a kommunista pár tagja. Azt a tényt sem vitatta, hogy a fő részvényesek nem képviseltették magukat az igazgatótanácsban. Ezt tehát megállapította a Bizottság, hogy a társaság nem megfelelően bizonyította, hogy nem érvényesül rá jelentős állami beavatkozás. |
| --- | --- |

(70)

Valójában az 1. társaság pusztán csak állítani tudta, hogy a számlakivonatok használata nem elterjedt Kínában, de nem tudta semmilyen bizonyítékkal alátámasztani, hogy a privatizáció során a részvényekért valóban fizettek is. A társaság nem vitatta sem azt a tényt, hogy a társaság vezetői szerkezete megegyezik a privatizáció előtti szerkezettel, sem azt, hogy az elnöke a kommunista pár tagja. Azt a tényt sem vitatta, hogy a fő részvényesek nem képviseltették magukat az igazgatótanácsban. Ezt tehát megállapította a Bizottság, hogy a társaság nem megfelelően bizonyította, hogy nem érvényesül rá jelentős állami beavatkozás.

| (71) | Ezen túlmenően pedig semmilyen új elemet nem vezettek elő, hogy azzal cáfolják a megállapítást, illetve alátámasszák az állításuknak, miszerint a könyvelés megfelelt a nemzetközi számviteli standardoknak, továbbá, hogy a földhasználati jogok költsége a piaci feltételeknek megfelelt. |
| --- | --- |

(71)

Ezen túlmenően pedig semmilyen új elemet nem vezettek elő, hogy azzal cáfolják a megállapítást, illetve alátámasszák az állításuknak, miszerint a könyvelés megfelelt a nemzetközi számviteli standardoknak, továbbá, hogy a földhasználati jogok költsége a piaci feltételeknek megfelelt.

| (72) | A 2. társaság vitatta a Bizottság következtetését, de nem cáfolta a következtetés alapjául szolgáló tényeket. A társaság állítása szerint elegendő alátámasztó bizonyítékot szolgáltatott a privatizáció, illetve a részvények kifizetése tekintetében, de nem válaszol arra a tényre, hogy e dokumentumok hamisak, ahogy azt az ügyvezető igazgató az ellenőrző látogatás során beismerte. A társaság megerősítette azt is, hogy a fő vezetői pozíciókat a kommunista párt tagjai töltik be. |
| --- | --- |

(72)

A 2. társaság vitatta a Bizottság következtetését, de nem cáfolta a következtetés alapjául szolgáló tényeket. A társaság állítása szerint elegendő alátámasztó bizonyítékot szolgáltatott a privatizáció, illetve a részvények kifizetése tekintetében, de nem válaszol arra a tényre, hogy e dokumentumok hamisak, ahogy azt az ügyvezető igazgató az ellenőrző látogatás során beismerte. A társaság megerősítette azt is, hogy a fő vezetői pozíciókat a kommunista párt tagjai töltik be.

| (73) | Ezen túlmenően semmilyen új tényre nem derült fény, amely szerint a könyvelés a nemzetközi számlavezetési szabályoknak valójában megfelel, a társaság nyilatkozata csak arra szorítkozott, hogy azok a kínai számviteli standardoknak megfelelnek. |
| --- | --- |

(73)

Ezen túlmenően semmilyen új tényre nem derült fény, amely szerint a könyvelés a nemzetközi számlavezetési szabályoknak valójában megfelel, a társaság nyilatkozata csak arra szorítkozott, hogy azok a kínai számviteli standardoknak megfelelnek.

| (74) | A 3. társaság esetében pedig a Bizottság továbbra is megkérdőjelezi a társaság alaptőkéjének eredetét. A 3. társaság valójában csak annyit állított, hogy a tőke a 3. társaság elnökének tulajdonába tartozó kapcsolódó társaságoktól származik, kölcsönök formájában, amelyeket néhány hónapon belül visszafizettek. Ezen állítások nemcsak ellentmondanak a társaság területén tett ellenőrző látogatás során a 3. társaság képviselői által tett nyilatkozatoknak – ahol a vizsgálat céljára semmilyen dokumentált bizonyítékot nem tettek hozzáférhetővé –, hanem egyértelműen hiányosak is, hiszen nem szerepel bennük semmilyen utalás arra, hogy a kölcsönök visszafizetésére használt tőke honnan származott. |
| --- | --- |

(74)

A 3. társaság esetében pedig a Bizottság továbbra is megkérdőjelezi a társaság alaptőkéjének eredetét. A 3. társaság valójában csak annyit állított, hogy a tőke a 3. társaság elnökének tulajdonába tartozó kapcsolódó társaságoktól származik, kölcsönök formájában, amelyeket néhány hónapon belül visszafizettek. Ezen állítások nemcsak ellentmondanak a társaság területén tett ellenőrző látogatás során a 3. társaság képviselői által tett nyilatkozatoknak – ahol a vizsgálat céljára semmilyen dokumentált bizonyítékot nem tettek hozzáférhetővé –, hanem egyértelműen hiányosak is, hiszen nem szerepel bennük semmilyen utalás arra, hogy a kölcsönök visszafizetésére használt tőke honnan származott.

| (75) | A társaság ismételten azt állította, hogy könyvelése megfelelt a nemzetközi számviteli standardoknak, és hogy a vizsgálat során feltárt ellentmondások valójában összeegyeztethetők. De a feltételezett összeegyeztetés érdekében csak részleges információval szolgált, amely a feltárt eltéréseknek csak igen kis részét magyarázta meg. Ezt az információt azonban csak a vizsgálat lezárását követően nyújtotta, továbbá olyan késői szakaszban, amikor már gyakorlatilag kivihetetlen annak ellenőrzése. Ezen túlmenően a társaság azt sem bizonyította, hogy a földhasználati jog alacsony ára valójában megegyezett a piaci árral. |
| --- | --- |

(75)

A társaság ismételten azt állította, hogy könyvelése megfelelt a nemzetközi számviteli standardoknak, és hogy a vizsgálat során feltárt ellentmondások valójában összeegyeztethetők. De a feltételezett összeegyeztetés érdekében csak részleges információval szolgált, amely a feltárt eltéréseknek csak igen kis részét magyarázta meg. Ezt az információt azonban csak a vizsgálat lezárását követően nyújtotta, továbbá olyan késői szakaszban, amikor már gyakorlatilag kivihetetlen annak ellenőrzése. Ezen túlmenően a társaság azt sem bizonyította, hogy a földhasználati jog alacsony ára valójában megegyezett a piaci árral.

| (76) | Ezen az alapon három exportáló gyártó részesült PGE-ben:






  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(76)

Ezen az alapon három exportáló gyártó részesült PGE-ben:

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd.

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd.

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd.

3.2.   Egyéni elbánás

| (77) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot kell megállapítani, kivéve azokat az eseteket, amikor a társaságok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek megfelelnek, és ezért egyéni elbánásban részesülnek. |
| --- | --- |

(77)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot kell megállapítani, kivéve azokat az eseteket, amikor a társaságok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek megfelelnek, és ezért egyéni elbánásban részesülnek.

| (78) | A PGE-ben nem részesíthető exportáló gyártók egyéni elbánást is kértek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást biztosító státust. A társaságok egyéni elbánás iránti kérelmét azonban szintén elutasították, mivel a társaság nem teljesítette a 9. cikk (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételt, azaz, hogy az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg, illetve, hogy az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, ha egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

(78)

A PGE-ben nem részesíthető exportáló gyártók egyéni elbánást is kértek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást biztosító státust. A társaságok egyéni elbánás iránti kérelmét azonban szintén elutasították, mivel a társaság nem teljesítette a 9. cikk (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételt, azaz, hogy az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg, illetve, hogy az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, ha egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

3.3.   Rendes érték

a)   A rendes érték meghatározása a PGE-ben részesített exportáló gyártók esetén

| (79) | A hasonló termék belföldi értékesítésének teljes mennyisége a három PGE-ben részesülő együttműködő exportáló gyártó esetében, a fenti (21) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően reprezentatív volt. A terméktípusok egy része esetében a rendes érték a független kínai fogyasztók által a rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árakon alapult, a (25) és (26) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, azon terméktípusok esetében pedig, amelyeknél a belföldi értékesítés nem volt elegendő ahhoz, hogy reprezentatívnak minősüljön, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban zajlott, a rendes értéket a (27)–(30) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően számították ki. |
| --- | --- |

(79)

A hasonló termék belföldi értékesítésének teljes mennyisége a három PGE-ben részesülő együttműködő exportáló gyártó esetében, a fenti (21) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően reprezentatív volt. A terméktípusok egy része esetében a rendes érték a független kínai fogyasztók által a rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árakon alapult, a (25) és (26) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, azon terméktípusok esetében pedig, amelyeknél a belföldi értékesítés nem volt elegendő ahhoz, hogy reprezentatívnak minősüljön, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban zajlott, a rendes értéket a (27)–(30) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően számították ki.

| (80) | Amennyiben a rendes értéket számítással kell képezni, a (29) és (30) preambulumbekezdésben említett eladási, általános és adminisztratív költségeket, illetve a profit haszonkulcsát az exportáló gyártónak a hazai piacon a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban végzett hazai értékesítésein meglévő tényleges eladási, általános és adminisztratív költségei, illetve profitja alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésének első albekezdése szerint. |
| --- | --- |

(80)

Amennyiben a rendes értéket számítással kell képezni, a (29) és (30) preambulumbekezdésben említett eladási, általános és adminisztratív költségeket, illetve a profit haszonkulcsát az exportáló gyártónak a hazai piacon a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban végzett hazai értékesítésein meglévő tényleges eladási, általános és adminisztratív költségei, illetve profitja alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésének első albekezdése szerint.

b)   A rendes érték meghatározása a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártó esetében

i.   Analóg ország

| (81) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(81)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.

| (82) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte abbéli szándékát, hogy a rendes érték meghatározásához Japánt kívánja felhasználni megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottsághoz azonban nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte abbéli szándékát, hogy a rendes érték meghatározásához Japánt kívánja felhasználni megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottsághoz azonban nem érkeztek észrevételek.

| (83) | Minden ismert japán perszulfátot gyártóval felvették a kapcsolatot, és közülük egy vállalta az együttműködést. |
| --- | --- |

(83)

Minden ismert japán perszulfátot gyártóval felvették a kapcsolatot, és közülük egy vállalta az együttműködést.

| (84) | Ezt követően a Bizottság az általa ismert, más országokban perszulfátot gyártókkal – nevezetesen Indiában és Törökországban – kapcsolatba lépett, és kérdőíveket küldött számukra. A megkeresett indiai társaságoktól nem érkezett válasz, de egy török gyártó válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(84)

Ezt követően a Bizottság az általa ismert, más országokban perszulfátot gyártókkal – nevezetesen Indiában és Törökországban – kapcsolatba lépett, és kérdőíveket küldött számukra. A megkeresett indiai társaságoktól nem érkezett válasz, de egy török gyártó válaszolt a kérdőívre.

| (85) | Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország megfelelő-e analóg országnak. Arra a következtetésre jutott a Bizottság, hogy Törökország, annak ellenére, hogy csak egyetlen érintett terméket gyártóval rendelkezik, de nyílt piaca van, alacsony importvámmal, és jelentős mennyiségű, harmadik országból származó importtal. A vizsgálat során nem tártak fel semmilyen olyan körülményt – mint például alapanyagok, energia drágasága –, amely alapján Törökországot ne vehetnék alapul a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(85)

Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország megfelelő-e analóg országnak. Arra a következtetésre jutott a Bizottság, hogy Törökország, annak ellenére, hogy csak egyetlen érintett terméket gyártóval rendelkezik, de nyílt piaca van, alacsony importvámmal, és jelentős mennyiségű, harmadik országból származó importtal. A vizsgálat során nem tártak fel semmilyen olyan körülményt – mint például alapanyagok, energia drágasága –, amely alapján Törökországot ne vehetnék alapul a rendes érték megállapításához.

| (86) | Az együttműködő törökországi gyártó válaszában szereplő adatokat a helyszíni vizsgálat során ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani. |
| --- | --- |

(86)

Az együttműködő törökországi gyártó válaszában szereplő adatokat a helyszíni vizsgálat során ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani.

| (87) | Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy Törökország megfelelő analóg ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(87)

Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy Törökország megfelelő analóg ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban.

ii.   A rendes érték

| (88) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt, azaz a fenti módszer szerint a török piacon az összehasonlítható terméktípusok után fizetett vagy fizetendő árak alapján. |
| --- | --- |

(88)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt, azaz a fenti módszer szerint a török piacon az összehasonlítható terméktípusok után fizetett vagy fizetendő árak alapján.

| (89) | Tekintettel arra, hogy a belföldi piacon a nem kapcsolódó fogyasztók számára végzett értékesítések reprezentatívak és összességében nyereségesek voltak, a rendes értéket a (25) és (26) preambulumbekezdésben meghatározott, rendes kereskedelmi forgalomban a török piacon az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(89)

Tekintettel arra, hogy a belföldi piacon a nem kapcsolódó fogyasztók számára végzett értékesítések reprezentatívak és összességében nyereségesek voltak, a rendes értéket a (25) és (26) preambulumbekezdésben meghatározott, rendes kereskedelmi forgalomban a török piacon az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

3.4.   Exportárak

| (90) | Mindegyik együttműködő exportáló gyártó végzett Közösségbe irányuló exportértékesítést független vásárlók számára közvetlenül; vagy Kínában, Hongkongban, vagy a Közösségben található kapcsolódó vagy nem kapcsolódó társaságokon keresztül. |
| --- | --- |

(90)

Mindegyik együttműködő exportáló gyártó végzett Közösségbe irányuló exportértékesítést független vásárlók számára közvetlenül; vagy Kínában, Hongkongban, vagy a Közösségben található kapcsolódó vagy nem kapcsolódó társaságokon keresztül.

| (91) | Mivel az érintett terméket közvetlenül exportálták független közösségi fogyasztóknak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése szerint az exportárakat az érintett termék után ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(91)

Mivel az érintett terméket közvetlenül exportálták független közösségi fogyasztóknak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdése szerint az exportárakat az érintett termék után ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

| (92) | A közösségbeli kapcsolódó társaságokon keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban számtanilag képzett exportárakat állapított meg a Bizottság. A közösségen kívüli kapcsolódó társaságokon keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan a (32) preambulumbekezdéssel összhangban számtanilag képzett exportárakat állapított meg a Bizottság. |
| --- | --- |

(92)

A közösségbeli kapcsolódó társaságokon keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban számtanilag képzett exportárakat állapított meg a Bizottság. A közösségen kívüli kapcsolódó társaságokon keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan a (32) preambulumbekezdéssel összhangban számtanilag képzett exportárakat állapított meg a Bizottság.

3.5.   Összehasonlítás

| (93) | Adott esetben a szállítási és biztosítási, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltség, valamint jutalékok tekintetében elvégezték a megfelelő kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. |
| --- | --- |

(93)

Adott esetben a szállítási és biztosítási, a kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltség, valamint jutalékok tekintetében elvégezték a megfelelő kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.

| (94) | A kapcsolódó társaságokon keresztül lebonyolított értékesítések tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében kiigazításra került sor, mivel e társaságokról a Bizottság megállapította, hogy hasonló feladatokat látnak el, mint a jutalékért dolgozó ügynökök. E tekintetben a kapcsolódó társaság által ismertetett értékesítési, általános és igazgatási költségek eloszlása megbízhatónak bizonyult, és ezt a kiigazítást az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint 5 %-os haszonkulcs alapján állapították meg, amely együttműködő, nem kapcsolódó közösségi importőröktől vagy kereskedőktől származó alkalmazható adatok hiányában ésszerű haszonkulcsnak tűnt. |
| --- | --- |

(94)

A kapcsolódó társaságokon keresztül lebonyolított értékesítések tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében kiigazításra került sor, mivel e társaságokról a Bizottság megállapította, hogy hasonló feladatokat látnak el, mint a jutalékért dolgozó ügynökök. E tekintetben a kapcsolódó társaság által ismertetett értékesítési, általános és igazgatási költségek eloszlása megbízhatónak bizonyult, és ezt a kiigazítást az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint 5 %-os haszonkulcs alapján állapították meg, amely együttműködő, nem kapcsolódó közösségi importőröktől vagy kereskedőktől származó alkalmazható adatok hiányában ésszerű haszonkulcsnak tűnt.

3.6.   Dömpingkülönbözetek

a)   A PGE-ben részesülő együttműködő exportáló gyártóknál

| (95) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása alapján megállapítható, hogy a három exportőr közül kettő esetében a dömpingkülönbözet kevesebb, mint 2 %, azaz de minimis. A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve így a következők:






  Társaság | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd. | de minimis |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd. | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd. | de minimis |

(95)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása alapján megállapítható, hogy a három exportőr közül kettő esetében a dömpingkülönbözet kevesebb, mint 2 %, azaz de minimis. A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve így a következők:

Társaság

Ideiglenes dömpingkülönbözet

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd.

de minimis

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd.

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd.

de minimis

b)   Az összes többi exportáló gyártó esetében

| (96) | Kína összes többi exportőrére alkalmazandó, az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében – tekintettel az előbbiekben ismertetett nagymértékű együttműködésre – a három, PGE-ben nem részesülő együttműködő exportőr súlyozott exportárait gyártelepi alapon hasonlították össze az analóg ország adatai alapján számított normál értékkel. |
| --- | --- |

(96)

Kína összes többi exportőrére alkalmazandó, az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében – tekintettel az előbbiekben ismertetett nagymértékű együttműködésre – a három, PGE-ben nem részesülő együttműködő exportőr súlyozott exportárait gyártelepi alapon hasonlították össze az analóg ország adatai alapján számított normál értékkel.

| (97) | Ezen az alapon a dömping egész országra vonatkozó szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF ár 102,7 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(97)

Ezen az alapon a dömping egész országra vonatkozó szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF ár 102,7 %-ában állapították meg.

4.   Tajvan

4.1.   Rendes érték

| (98) | A hasonló termék belföldi értékesítésének teljes volumene az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében, a fenti (21) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően reprezentatív volt. Valamennyi terméktípus esetében a rendes értéket a tajvani független vásárlók által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg – a (25) és a (26) preambulumbekezdésben szereplők szerint –, hiszen ezek az értékesítések minden esetben az összes értékesítés volumenének legalább 10 %-át képezik. |
| --- | --- |

(98)

A hasonló termék belföldi értékesítésének teljes volumene az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében, a fenti (21) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően reprezentatív volt. Valamennyi terméktípus esetében a rendes értéket a tajvani független vásárlók által fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg – a (25) és a (26) preambulumbekezdésben szereplők szerint –, hiszen ezek az értékesítések minden esetben az összes értékesítés volumenének legalább 10 %-át képezik.

4.2.   Exportár

| (99) | Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó közvetlenül a független közösségi fogyasztók számára exportált. Az exportár ezért az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(99)

Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó közvetlenül a független közösségi fogyasztók számára exportált. Az exportár ezért az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

4.3.   Összehasonlítás

| (100) | A rendes értéket és az exportárakat – az előbbiekben részletezettek szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében végzett kiigazításokkal. Kiigazításokat végeztek az árengedmények, visszatérítések, szállítás, biztosítás, kezelés, rakodás és a járulékos költségek, csomagolás, hitelek során felmerülő költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(100)

A rendes értéket és az exportárakat – az előbbiekben részletezettek szerint – gyártelepi alapon hasonlították össze, adott esetben az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében végzett kiigazításokkal. Kiigazításokat végeztek az árengedmények, visszatérítések, szállítás, biztosítás, kezelés, rakodás és a járulékos költségek, csomagolás, hitelek során felmerülő költségek tekintetében.

| (101) | Az együttműködő exportáló gyártó kérelmezte a kereskedelmi szint kiigazítását, tekintettel arra, hogy az ő egyes belföldi értékesítéseit feltételesen állapították meg, és hogy egy bizonyos kereskedelmi szinten történtek, de ez nem felel meg az ő exportértékesítéseinek. A vizsgálat folyamán megállapították, hogy az egy fő belföldi fogyasztóra megállapított kereskedelmi szint hibás, amely komoly kétségeket ébreszt az adott kereskedelmi szint kiigazításának alátámasztására benyújtott fogyasztói csoportosítás megbízhatóságában. A vizsgálati időszak során a hivatkozott kategóriák közötti feltételezett árbeli különbségek nem bizonyultak konzisztensnek a terméktípusok szerint, ennek következtében a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(101)

Az együttműködő exportáló gyártó kérelmezte a kereskedelmi szint kiigazítását, tekintettel arra, hogy az ő egyes belföldi értékesítéseit feltételesen állapították meg, és hogy egy bizonyos kereskedelmi szinten történtek, de ez nem felel meg az ő exportértékesítéseinek. A vizsgálat folyamán megállapították, hogy az egy fő belföldi fogyasztóra megállapított kereskedelmi szint hibás, amely komoly kétségeket ébreszt az adott kereskedelmi szint kiigazításának alátámasztására benyújtott fogyasztói csoportosítás megbízhatóságában. A vizsgálati időszak során a hivatkozott kategóriák közötti feltételezett árbeli különbségek nem bizonyultak konzisztensnek a terméktípusok szerint, ennek következtében a kérelmet el kellett utasítani.

| (102) | Az együttműködő exportáló gyártó a jutalékokban jelentkező eltérések miatt kiigazítást tartott szükségesnek, különösen a tajvani piacon végzett értékesítésekért egy tajvani ügynöknek fizetett jutalékok tekintetében. A vizsgálat során megállapította a Bizottság, hogy az exportáló gyártó által benyújtott információk alapján az ügynök hasonló tevékenységet végzett, mint az exportáló gyártó értékesítési részlege az exportok vonatkozásában. Bár bebizonyosodott, hogy az adott ügynök számára ténylegesen díjat fizettek, de erről nem állítható, hogy a belföldi és az exportárak összehasonlíthatóságát befolyásolta volna. Ennek alapján a kérelmet elutasították, hiszen az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében első albekezdésében meghatározott feltételeknek nem felelt meg. |
| --- | --- |

(102)

Az együttműködő exportáló gyártó a jutalékokban jelentkező eltérések miatt kiigazítást tartott szükségesnek, különösen a tajvani piacon végzett értékesítésekért egy tajvani ügynöknek fizetett jutalékok tekintetében. A vizsgálat során megállapította a Bizottság, hogy az exportáló gyártó által benyújtott információk alapján az ügynök hasonló tevékenységet végzett, mint az exportáló gyártó értékesítési részlege az exportok vonatkozásában. Bár bebizonyosodott, hogy az adott ügynök számára ténylegesen díjat fizettek, de erről nem állítható, hogy a belföldi és az exportárak összehasonlíthatóságát befolyásolta volna. Ennek alapján a kérelmet elutasították, hiszen az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében első albekezdésében meghatározott feltételeknek nem felelt meg.

| (103) | Az exportáló gyártó továbbá a belföldi értékesítései során felmerült szállítási költségek kiigazítását is kérte. A társaság azonban nem tudta kellően megalapozni kérelmét, illetve a benyújtott dokumentumok részben félrevezetők voltak. Ezt követően a társaságot tájékoztatták arról, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében rá a részleges együttműködés szabályai vonatkoznak. A benyújtott dokumentumok nem megfelelő ismertetése hiányában a dömping számítása során a belföldi piacon megjelenő szállítási költségekről rendelkezésre álló tényekre hagyatkozott a Bizottság. A kiigazításokat a fuvarozást végző ügynököktől származó számlákkal igazolható összegek alapján végezték. |
| --- | --- |

(103)

Az exportáló gyártó továbbá a belföldi értékesítései során felmerült szállítási költségek kiigazítását is kérte. A társaság azonban nem tudta kellően megalapozni kérelmét, illetve a benyújtott dokumentumok részben félrevezetők voltak. Ezt követően a társaságot tájékoztatták arról, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében rá a részleges együttműködés szabályai vonatkoznak. A benyújtott dokumentumok nem megfelelő ismertetése hiányában a dömping számítása során a belföldi piacon megjelenő szállítási költségekről rendelkezésre álló tényekre hagyatkozott a Bizottság. A kiigazításokat a fuvarozást végző ügynököktől származó számlákkal igazolható összegek alapján végezték.

4.4.   Dömpingkülönbözetek

| (104) | Mivel az együttműködés mértéke magas volt, illetve mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy ezen országok bármely exportáló gyártója szándékosan nem működött együtt, a többi tajvani exportálóra alkalmazandó maradványkülönbözet nagyságát a Bizottság az együttműködő exportáló gyártóéval egy szinten állapította meg. |
| --- | --- |

(104)

Mivel az együttműködés mértéke magas volt, illetve mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy ezen országok bármely exportáló gyártója szándékosan nem működött együtt, a többi tajvani exportálóra alkalmazandó maradványkülönbözet nagyságát a Bizottság az együttműködő exportáló gyártóéval egy szinten állapította meg.

| (105) | A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:






  San Yuan Chemical Co., Ltd. | 22,6 % |
| --- | --- | --- |
| Összes többi társaság | 22,6 % |

(105)

A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve a következők:

San Yuan Chemical Co., Ltd.

22,6 %

Összes többi társaság

22,6 %

D.   A KÁR

1.   A közösségi gyártás és a közösségi gazdasági ágazat

| (106) | A Közösségben a hasonló terméket két Németországban található gyártó gyártja, amelyek nevében a panaszt benyújtották, illetve amelyek együttműködtek a vizsgálatban. A vizsgálati időszakban az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerinti közösségi gyártás 100 %-át – amely gyártás 24 000 és 29 000 tonna közötti mennyiségtartományban volt – nyújtotta a két gyártó. Továbbá a két gyártóról megállapítható, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. Az egyik exportáló gyártó felvetette, hogy a közösségi gyártók egyike a vizsgálati időszak alatt Kínából importálta az érintett terméket, és ezért ki kell őt zárni a közösségi gazdasági ágazat fogalmából. Azonban – amint ez az alábbi, (151) preambulumbekezdésben is szerepel – az import szintje alacsony volt, és csak globális fogyasztók megtartása érdekében került rá sor. Tekintettel ezen kívül arra, hogy az átlagos viszonteladási ár lényegesen magasabb volt, mint a kínai behozatal ára, a Bizottság úgy véli, hogy e közösségi gyártó behozatala inkább a dömping elleni védekezés egy részét képezte, mintsem önmagának okozott kár. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a két közösségi gyártót tekinti a Bizottság a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(106)

A Közösségben a hasonló terméket két Németországban található gyártó gyártja, amelyek nevében a panaszt benyújtották, illetve amelyek együttműködtek a vizsgálatban. A vizsgálati időszakban az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerinti közösségi gyártás 100 %-át – amely gyártás 24 000 és 29 000 tonna közötti mennyiségtartományban volt – nyújtotta a két gyártó. Továbbá a két gyártóról megállapítható, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. Az egyik exportáló gyártó felvetette, hogy a közösségi gyártók egyike a vizsgálati időszak alatt Kínából importálta az érintett terméket, és ezért ki kell őt zárni a közösségi gazdasági ágazat fogalmából. Azonban – amint ez az alábbi, (151) preambulumbekezdésben is szerepel – az import szintje alacsony volt, és csak globális fogyasztók megtartása érdekében került rá sor. Tekintettel ezen kívül arra, hogy az átlagos viszonteladási ár lényegesen magasabb volt, mint a kínai behozatal ára, a Bizottság úgy véli, hogy e közösségi gyártó behozatala inkább a dömping elleni védekezés egy részét képezte, mintsem önmagának okozott kár. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a két közösségi gyártót tekinti a Bizottság a közösségi gazdasági ágazatnak.

2.   Közösségi felhasználás

| (107) | A közösségi fogyasztást a közösségi piacon a két közösségi gyártó, az érintett országból érkező, valamint a vonatkozó KN-kód alatt érkező, egyéb harmadik országokból származó behozatalok értékesítési volumene alapján állapították meg az Eurostat adatai alapján, Tajvan és az USA esetében pedig valós, ellenőrzött adatok alapján. Kína esetében az együttműködő kínai exportáló gyártó által bejelentett behozatal volumene nem foglalta magában a Kínából származó teljes behozatalt. Erre tekintettel a Kínából származó import esetében úgy tűnt legmegfelelőbbnek, hogy a közösségi fogyasztás meghatározására az Eurostat adatai a legmegbízhatóbb információforrások. |
| --- | --- |

(107)

A közösségi fogyasztást a közösségi piacon a két közösségi gyártó, az érintett országból érkező, valamint a vonatkozó KN-kód alatt érkező, egyéb harmadik országokból származó behozatalok értékesítési volumene alapján állapították meg az Eurostat adatai alapján, Tajvan és az USA esetében pedig valós, ellenőrzött adatok alapján. Kína esetében az együttműködő kínai exportáló gyártó által bejelentett behozatal volumene nem foglalta magában a Kínából származó teljes behozatalt. Erre tekintettel a Kínából származó import esetében úgy tűnt legmegfelelőbbnek, hogy a közösségi fogyasztás meghatározására az Eurostat adatai a legmegbízhatóbb információforrások.

| (108) | Amint azt a fenti (13) preambulumbekezdés is említi, az érintett termék jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 KN-kódok alatt szerepel. Az ex 2842 90 80 KN-kódra vonatkozó Eurostat-adatok szerint egy adott típusú perszulfát (monoperszulfát), amelyet főként az USA-ból importálnak, valamint más termékeket, például szervetlen savak sóit, vagy peroxosavakat, amelyek nem tartoznak az érintett termék körébe. Ebből a szélesebb körű termékkategóriából lehetetlen volt csak a perszulfátokra vonatkozó adatokat kiszűrni, ezért a Bizottság úgy vélte, hogy az adott KN-kódra vonatkozó, Eurostattól származó importadatok nem tükröznék híven a valós helyzetet, és ezért nem használta fel azokat. De az USA és Tajvan esetében – a (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – tényleges, igazolt importadatokat alkalmazott a Bizottság. |
| --- | --- |

(108)

Amint azt a fenti (13) preambulumbekezdés is említi, az érintett termék jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 KN-kódok alatt szerepel. Az ex 2842 90 80 KN-kódra vonatkozó Eurostat-adatok szerint egy adott típusú perszulfát (monoperszulfát), amelyet főként az USA-ból importálnak, valamint más termékeket, például szervetlen savak sóit, vagy peroxosavakat, amelyek nem tartoznak az érintett termék körébe. Ebből a szélesebb körű termékkategóriából lehetetlen volt csak a perszulfátokra vonatkozó adatokat kiszűrni, ezért a Bizottság úgy vélte, hogy az adott KN-kódra vonatkozó, Eurostattól származó importadatok nem tükröznék híven a valós helyzetet, és ezért nem használta fel azokat. De az USA és Tajvan esetében – a (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – tényleges, igazolt importadatokat alkalmazott a Bizottság.

| (109) | A fenti adatok alapján megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak folyamán a fogyasztás 7 %-kal nőtt.
  1.   táblázat
  Fogyasztás az EU-ban (volumen) | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogyasztás (tartománya) | 37 000–42 000 | 40 000–45 000 | 39 000–44 000 | 40 000–45 000 |
| Fogyasztás (index) | 100 | 108 | 105 | 107 |

(109)

A fenti adatok alapján megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak folyamán a fogyasztás 7 %-kal nőtt.

1.   táblázat

Fogyasztás az EU-ban (volumen)

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Fogyasztás (tartománya)

37 000–42 000

40 000–45 000

39 000–44 000

40 000–45 000

Fogyasztás (index)

100

108

105

107

3.   Az érintett behozatalok hatásainak összesített értékelése

| (110) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából, Tajvanról vagy az USA-ból származó perszulfátok behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából, Tajvanról vagy az USA-ból származó perszulfátok behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni.

| (111) | A mindegyik érintett országra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében megállapított de minimis küszöbérték felett volt, és az egyes országokból származó behozatal volumene nem elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében, azaz piaci részesedésük a vizsgálati időszak idején eléri a 14,9 %-ot, az 5,9 %-ot, illetve a 9,3 %-ot. A (95) preambulumbekezdésben említettek szerint két kínai exportáló gyártó esetében a megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbérték alatt volt. Ennélfogva e társaság behozatalát nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(111)

A mindegyik érintett országra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében megállapított de minimis küszöbérték felett volt, és az egyes országokból származó behozatal volumene nem elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében, azaz piaci részesedésük a vizsgálati időszak idején eléri a 14,9 %-ot, az 5,9 %-ot, illetve a 9,3 %-ot. A (95) preambulumbekezdésben említettek szerint két kínai exportáló gyártó esetében a megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbérték alatt volt. Ennélfogva e társaság behozatalát nem vették figyelembe.

| (112) | A versenyfeltételeket illetően a vizsgálat megállapította – ahogy az a fenti (18) preambulumbekezdésben is szerepel –, hogy az érintett országokból importált, illetve a közösségi gazdasági ágazat által gyártott perszulfát összes alapvető fizikai és műszaki jellemzőikben megegyeznek. Egyrészt az ezekből az országokból származó perszulfátokat, másrészt a Közösségben gyártott és értékesített perszulfátokat értékesítették hasonló csatornákon és hasonló kereskedelmi feltételek mellett; így versenyezve egymással. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kínai, tajvani és az USA-beli exportárak a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutattak, és jelentős mértékben leszorították a közösségi árakat. |
| --- | --- |

(112)

A versenyfeltételeket illetően a vizsgálat megállapította – ahogy az a fenti (18) preambulumbekezdésben is szerepel –, hogy az érintett országokból importált, illetve a közösségi gazdasági ágazat által gyártott perszulfát összes alapvető fizikai és műszaki jellemzőikben megegyeznek. Egyrészt az ezekből az országokból származó perszulfátokat, másrészt a Közösségben gyártott és értékesített perszulfátokat értékesítették hasonló csatornákon és hasonló kereskedelmi feltételek mellett; így versenyezve egymással. Megállapítást nyert továbbá, hogy a kínai, tajvani és az USA-beli exportárak a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutattak, és jelentős mértékben leszorították a közösségi árakat.

| (113) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy tekinti, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(113)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy tekinti, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni.

4.   Behozatal az érintett országokból

4.1.   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (114) | Az érintett országokból érkező behozatal 2003 és a vizsgálati időszak között 43 %–kal növekedett. Míg 2003-ban az import 8 778 tonna volt 2003-ban, a vizsgálati időszak során elérte a 12 593 tonnát. A növekedés különösen jelentős volt 2003 és 2004 között, elérte a 31 %-ot.
  2.   táblázat
  Behozatal az érintett országokból









  Behozatal (tonna) | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 3 214 | 5 228 | 5 811 | 6 235 |
| Index | 100 | 163 | 181 | 194 |
| Tajvan | 2 080 | 2 760 | 2 700 | 2 480 |
| Index | 100 | 133 | 130 | 119 |
| USA | 3 484 | 3 499 | 3 818 | 3 878 |
| Index | 100 | 100 | 110 | 111 |
| Az érintett országok összesen | 8 778 | 11 487 | 12 329 | 12 593 |
| Index | 100 | 131 | 140 | 143 |

(114)

Az érintett országokból érkező behozatal 2003 és a vizsgálati időszak között 43 %–kal növekedett. Míg 2003-ban az import 8 778 tonna volt 2003-ban, a vizsgálati időszak során elérte a 12 593 tonnát. A növekedés különösen jelentős volt 2003 és 2004 között, elérte a 31 %-ot.

2.   táblázat

Behozatal az érintett országokból

Behozatal (tonna)

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Kína

3 214

5 228

5 811

6 235

Index

100

163

181

194

Tajvan

2 080

2 760

2 700

2 480

Index

100

133

130

119

USA

3 484

3 499

3 818

3 878

Index

100

100

110

111

Az érintett országok összesen

8 778

11 487

12 329

12 593

Index

100

131

140

143

| (115) | Az érintett országok piaci részesedése 2003 és a vizsgálati időszak között 22,6 %-ról 30,2 %-ra nőtt, azaz 7,6 százalékpontot. Az emelkedés 2003 és 2004 között volt különösen hangsúlyos, 4,8 százalékpontot emelkedett.
  3.   táblázat
  Az érintett országok piaci részesedése









  Piaci részesedés | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 8,3 % | 12,5 % | 14,3 % | 14,9 % |
| Tajvan | 5,3 % | 6,6 % | 6,6 % | 5,9 % |
| USA | 9,0 % | 8,3 % | 9,4 % | 9,3 % |
| Az érintett országok összesen | 22,6 % | 27,4 % | 30,3 % | 30,2 % |

(115)

Az érintett országok piaci részesedése 2003 és a vizsgálati időszak között 22,6 %-ról 30,2 %-ra nőtt, azaz 7,6 százalékpontot. Az emelkedés 2003 és 2004 között volt különösen hangsúlyos, 4,8 százalékpontot emelkedett.

3.   táblázat

Az érintett országok piaci részesedése

Piaci részesedés

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Kína

8,3 %

12,5 %

14,3 %

14,9 %

Tajvan

5,3 %

6,6 %

6,6 %

5,9 %

USA

9,0 %

8,3 %

9,4 %

9,3 %

Az érintett országok összesen

22,6 %

27,4 %

30,3 %

30,2 %

4.2.   Árak

| (116) | 2003 és a vizsgálati időszak között az érintett országokból érkező behozatalok ára 12 %-kal csökkent. Így a 2003-as 946 euro/tonna árról vizsgálati időszak idejére 828 euro/tonna árra csökkent.
  4.   táblázat
  Az érintett behozatal árai









  Egységárak (euro/tonna) | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országok összesen | 946 | 852 | 779 | 828 |
| Index | 100 | 90 | 82 | 88 |

(116)

2003 és a vizsgálati időszak között az érintett országokból érkező behozatalok ára 12 %-kal csökkent. Így a 2003-as 946 euro/tonna árról vizsgálati időszak idejére 828 euro/tonna árra csökkent.

4.   táblázat

Az érintett behozatal árai

Egységárak (euro/tonna)

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az érintett országok összesen

946

852

779

828

Index

100

90

82

88

4.3.   Áralákínálás

| (117) | Az áralákínálás meghatározása céljából a Bizottság elemezte a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat. A közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak. Ahol szükséges volt, a Bizottság ezeket az árakat gyártelepi szintre igazította, vagyis nem számította bele a Közösségen belüli fuvardíjakat. Az érintett országok behozatali árai is engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak, szükség esetén CIF közösségi határparitásra kiigazítva. |
| --- | --- |

(117)

Az áralákínálás meghatározása céljából a Bizottság elemezte a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat. A közösségi gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai az engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak. Ahol szükséges volt, a Bizottság ezeket az árakat gyártelepi szintre igazította, vagyis nem számította bele a Közösségen belüli fuvardíjakat. Az érintett országok behozatali árai is engedmények és a visszatérítések levonása utáni nettó árak voltak, szükség esetén CIF közösségi határparitásra kiigazítva.

| (118) | A közösségi gazdasági ágazat eladási árait és az érintett országok behozatali árait ugyanazon a kereskedelmi szinten, nevezetesen a közösségi piacon belüli független vásárlók szintjén hasonlították össze. |
| --- | --- |

(118)

A közösségi gazdasági ágazat eladási árait és az érintett országok behozatali árait ugyanazon a kereskedelmi szinten, nevezetesen a közösségi piacon belüli független vásárlók szintjén hasonlították össze.

| (119) | A vizsgálati időszak alatt az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árának százalékában kifejezve a tajvani exportőröknél 30,2 %, kínaiaknál 30,3 %, az USA-belieké pedig 7,4 % volt. A teljes alákínálási különbözetek súlyozott átlaga mindegyik országra nézve 22,7 % volt a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(119)

A vizsgálati időszak alatt az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árának százalékában kifejezve a tajvani exportőröknél 30,2 %, kínaiaknál 30,3 %, az USA-belieké pedig 7,4 % volt. A teljes alákínálási különbözetek súlyozott átlaga mindegyik országra nézve 22,7 % volt a vizsgálati időszak alatt.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (120) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatalok közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata a gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés csak egyetlen társaságra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy tartományok megadásával közli. |
| --- | --- |

(120)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatalok közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata a gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta. A bizalmas információk védelme érdekében, és mivel az elemzés csak egyetlen társaságra vonatkozik, a Bizottság a legtöbb mutatót indexált formában vagy tartományok megadásával közli.

5.1.   Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

5.   táblázat

Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogyasztás tonnában (tartománya) | 29 000–34 000 | 29 000–34 000 | 26 000–31 000 | 24 000–29 000 |
| Gyártás (index) | 100 | 100 | 90 | 86 |
| Gyártási kapacitás tonnában (tartománya) | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 |
| Gyártási kapacitás (index) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 83 % | 83 % | 75 % | 71 % |

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Fogyasztás tonnában (tartománya)

29 000–34 000

29 000–34 000

26 000–31 000

24 000–29 000

Gyártás (index)

100

100

90

86

Gyártási kapacitás tonnában (tartománya)

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

Gyártási kapacitás (index)

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

83 %

83 %

75 %

71 %

| (121) | A közösségi gazdasági ágazat gyártási volumenének alakulása a 2003 és a vizsgálati időszak között egyértelműen negatív tendenciát mutatott. Míg 2003 és 2004 között a gyártás volumene állandó volt, majd hirtelen 10 %-kal csökkent 2005-ben és ez a tendencia a vizsgálati időszak alatt is folytatódott. Bár a kapacitáskihasználás a vizsgálati időszak alatt 70 %-os volt, a közösségi gazdasági ágazat gyártása összességében 14 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(121)

A közösségi gazdasági ágazat gyártási volumenének alakulása a 2003 és a vizsgálati időszak között egyértelműen negatív tendenciát mutatott. Míg 2003 és 2004 között a gyártás volumene állandó volt, majd hirtelen 10 %-kal csökkent 2005-ben és ez a tendencia a vizsgálati időszak alatt is folytatódott. Bár a kapacitáskihasználás a vizsgálati időszak alatt 70 %-os volt, a közösségi gazdasági ágazat gyártása összességében 14 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (122) | 2003 és a vizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt. |
| --- | --- |

(122)

2003 és a vizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt.

5.2.   Értékesített mennyiségek, piaci részesedések, növekedés és átlagos egységár az EK-ban

| (123) | A következő táblázat a közösségi gazdasági ágazat teljesítményét mutatja a független közösségi vásárlóknak történő értékesítéseik vonatkozásában.
  6.   táblázat
  Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak a Közösségben | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (index) | 100 | 96 | 91 | 90 |
| Piaci részesedés (index) | 100 | 89 | 87 | 84 |
| Egységár euróban (tartománya) | 1 000–1 400 | 900–1 300 | 900–1 300 | 850–1 250 |
| Egységár (index) | 100 | 93 | 93 | 92 |

(123)

A következő táblázat a közösségi gazdasági ágazat teljesítményét mutatja a független közösségi vásárlóknak történő értékesítéseik vonatkozásában.

6.   táblázat

Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak a Közösségben

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (index)

100

96

91

90

Piaci részesedés (index)

100

89

87

84

Egységár euróban (tartománya)

1 000–1 400

900–1 300

900–1 300

850–1 250

Egységár (index)

100

93

93

92

| (124) | A közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek mennyisége a figyelembe vett időszakban fokozatosan több mint 10 %-kal csökkent. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni, hogy ezzel párhuzamosan az EK fogyasztása viszont nőtt. |
| --- | --- |

(124)

A közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek mennyisége a figyelembe vett időszakban fokozatosan több mint 10 %-kal csökkent. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni, hogy ezzel párhuzamosan az EK fogyasztása viszont nőtt.

| (125) | Összességében 2003 és a vizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése fokozatosan 11 százalékponttal csökkent. A csökkenés főként 2003 és 2004 között volt jelentős, 7,6 százalékpontos. Az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés növekedését a közösségi fogyasztás alakulásának – amely a figyelembe vett időszakban 7 %-kal emelkedett –, valamint a figyelembe vett időszak során az érintett országokból érkező megnövekedett behozatal fényében kell szemlélni. Ezen időszakban pedig a közösségi gazdasági ágazat egységárai 5 %-kal nőttek. Míg a kapacitás változatlan maradt, a gyártás volumene csökkent, és ezáltal az egységre jutó gyári költségek magasabbak lettek. |
| --- | --- |

(125)

Összességében 2003 és a vizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése fokozatosan 11 százalékponttal csökkent. A csökkenés főként 2003 és 2004 között volt jelentős, 7,6 százalékpontos. Az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés növekedését a közösségi fogyasztás alakulásának – amely a figyelembe vett időszakban 7 %-kal emelkedett –, valamint a figyelembe vett időszak során az érintett országokból érkező megnövekedett behozatal fényében kell szemlélni. Ezen időszakban pedig a közösségi gazdasági ágazat egységárai 5 %-kal nőttek. Míg a kapacitás változatlan maradt, a gyártás volumene csökkent, és ezáltal az egységre jutó gyári költségek magasabbak lettek.

| (126) | A közösségi gazdasági ágazat értékesítési egységára a figyelembe vett időszakban fokozatosan több mint 8 %-kal csökkent. Ez az árban jelentkező csökkenés bizonyítja, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta a költségek általános növekedését a fogyasztókra hárítani. Sőt, ezzel ellenkezőleg, a közösségi gazdasági ágazat kénytelen volt csökkenteni az árait, hogy ne veszítsen több ügyfelet, illetve megrendelést. |
| --- | --- |

(126)

A közösségi gazdasági ágazat értékesítési egységára a figyelembe vett időszakban fokozatosan több mint 8 %-kal csökkent. Ez az árban jelentkező csökkenés bizonyítja, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta a költségek általános növekedését a fogyasztókra hárítani. Sőt, ezzel ellenkezőleg, a közösségi gazdasági ágazat kénytelen volt csökkenteni az árait, hogy ne veszítsen több ügyfelet, illetve megrendelést.

5.3.   Készletek

| (127) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.
  7.   táblázat
  Készletek | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek tonnában kifejezve (tartomány) | 2 000–2 500 | 1 800–2 300 | 2 700–3 200 | 2 100–2 600 |
| Készletek (index) | 100 | 83 | 124 | 103 |

(127)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.

7.   táblázat

Készletek

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Készletek tonnában kifejezve (tartomány)

2 000–2 500

1 800–2 300

2 700–3 200

2 100–2 600

Készletek (index)

100

83

124

103

| (128) | A vizsgálat megállapította, hogy a készleteket nem játszanak szerepet a kár bekövetkezésében, hiszen a gyártás nagy részét csak megrendelésre végzik. Ezért a készletek változása csak tájékoztató jelleggel szerepel. A készletek mennyisége összességében viszonylag állandó maradt. 2003 és 2004 között 17 %-kal csökkent, majd 2005 végéig 41 %-kal nőtt, ezt követően újra csökkent, 21 %-kal, csaknem elérve ismét a 2003-as szintet. |
| --- | --- |

(128)

A vizsgálat megállapította, hogy a készleteket nem játszanak szerepet a kár bekövetkezésében, hiszen a gyártás nagy részét csak megrendelésre végzik. Ezért a készletek változása csak tájékoztató jelleggel szerepel. A készletek mennyisége összességében viszonylag állandó maradt. 2003 és 2004 között 17 %-kal csökkent, majd 2005 végéig 41 %-kal nőtt, ezt követően újra csökkent, 21 %-kal, csaknem elérve ismét a 2003-as szintet.

5.4.   Beruházások és a tőkeemelésre való képesség

8.   táblázat

Beruházások

| | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (index) | 100 | 21 | 28 | 55 |

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Beruházások (index)

100

21

28

55

| (129) | 2003 és a vizsgálati időszak között a hasonló termék gyártására fordított beruházások értéke 45 %-kal csökkent. A 2003 és 2004 között bekövetkezett jelentős, 79 %-os csökkenést követően 2004-ben ezen az alacsony szinten maradt. A vizsgálati időszak folyamán a beruházások értéke 27 %-kal növekedett, de 2003-hoz képest továbbra is alacsony szinten maradt. A vizsgálat során megállapították, hogy az épületekbe, növényekbe és gépekbe való beruházás célja elsősorban a gyártási kapacitás fenntartása volt. A fent említett alacsony kapacitáskihasználást figyelembe véve a beruházásokra egyetlen esetben sem az általános gyártási kapacitás növelése céljából került sor. |
| --- | --- |

(129)

2003 és a vizsgálati időszak között a hasonló termék gyártására fordított beruházások értéke 45 %-kal csökkent. A 2003 és 2004 között bekövetkezett jelentős, 79 %-os csökkenést követően 2004-ben ezen az alacsony szinten maradt. A vizsgálati időszak folyamán a beruházások értéke 27 %-kal növekedett, de 2003-hoz képest továbbra is alacsony szinten maradt. A vizsgálat során megállapították, hogy az épületekbe, növényekbe és gépekbe való beruházás célja elsősorban a gyártási kapacitás fenntartása volt. A fent említett alacsony kapacitáskihasználást figyelembe véve a beruházásokra egyetlen esetben sem az általános gyártási kapacitás növelése céljából került sor.

| (130) | A vizsgálat feltárta, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye romlott, de azt nem, hogy a közösségi ágazat tőkeemelési képessége a figyelembe vett időszakban komolyabb mértékben változott volna. |
| --- | --- |

(130)

A vizsgálat feltárta, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye romlott, de azt nem, hogy a közösségi ágazat tőkeemelési képessége a figyelembe vett időszakban komolyabb mértékben változott volna.

5.5.   Jövedelmezőség, a beruházás megtérülése és pénzforgalom

9.   táblázat

Jövedelmezőség, a beruházás megtérülése és pénzforgalom

| | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK-értékesítések nyereségessége (tartomány) | 15–25 % | 10–20 % | 2–11 % | 1–10 % |
| Az EK-értékesítések nyereségessége (index) | 100 | 79 | 26 | 20 |
| Az összes eszközre vonatkozó megtérülés (tartomány) | 30–40 % | 20–30 % | 5–15 % | 1–10 % |
| Az összes eszközre vonatkozó megtérülés (index) | 100 | 77 | 26 | 19 |
| Pénzforgalom (index) | 100 | 88 | 41 | 28 |

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az EK-értékesítések nyereségessége (tartomány)

15–25 %

10–20 %

2–11 %

1–10 %

Az EK-értékesítések nyereségessége (index)

100

79

26

20

Az összes eszközre vonatkozó megtérülés (tartomány)

30–40 %

20–30 %

5–15 %

1–10 %

Az összes eszközre vonatkozó megtérülés (index)

100

77

26

19

Pénzforgalom (index)

100

88

41

28

| (131) | Az értékesítések volumenében bekövetkezett csökkenés párban a csökkenő értékesítési árakkal 2003 és a vizsgálati időszak között jelentős hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat által elért jövedelmezőséget, azaz 15,5 %-kal csökkent 2003 és a vizsgálati időszak között. A csökkenés különösen 2004–2005 között volt hangsúlyos, amikor a jövedelmezőség több, mint 10 százalékponttal csökkent. A teljes befektetések megtérülésének számítása során a hasonló termék adózás előtti nettó nyereségét az állóeszközök nettó könyvelésben szereplő értékének arányában fejezték ki, a hasonló termékekre elosztva. Ez az indikátor is a jövedelmezőséghez hasonló változásokat mutat, azaz jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt, különösen jelentősen pedig 2004 és 2005 között, ahol a beruházások megtérülése 17 százalékponttal esett. A közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmában is hasonló negatív változások mutatkoztak, melynek révén a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében összességében drámai hanyatlás következett be. |
| --- | --- |

(131)

Az értékesítések volumenében bekövetkezett csökkenés párban a csökkenő értékesítési árakkal 2003 és a vizsgálati időszak között jelentős hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat által elért jövedelmezőséget, azaz 15,5 %-kal csökkent 2003 és a vizsgálati időszak között. A csökkenés különösen 2004–2005 között volt hangsúlyos, amikor a jövedelmezőség több, mint 10 százalékponttal csökkent. A teljes befektetések megtérülésének számítása során a hasonló termék adózás előtti nettó nyereségét az állóeszközök nettó könyvelésben szereplő értékének arányában fejezték ki, a hasonló termékekre elosztva. Ez az indikátor is a jövedelmezőséghez hasonló változásokat mutat, azaz jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt, különösen jelentősen pedig 2004 és 2005 között, ahol a beruházások megtérülése 17 százalékponttal esett. A közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmában is hasonló negatív változások mutatkoztak, melynek révén a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetében összességében drámai hanyatlás következett be.

5.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

10.   táblázat

Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak száma (index) | 100 | 95 | 89 | 87 |
| Foglalkoztatási költségek (index) | 100 | 93 | 88 | 86 |
| Átlagos munkaerőköltség | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Termelékenység (index) | 100 | 105 | 101 | 99 |

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Az alkalmazottak száma (index)

100

95

89

87

Foglalkoztatási költségek (index)

100

93

88

86

Átlagos munkaerőköltség

100

98

99

99

Termelékenység (index)

100

105

101

99

| (132) | A közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma összességében 13 %-kal csökkent, részben a figyelembe vett időszak kezdetén végzett szerkezetátalakításból kifolyólag. Így – bár összességében a foglalkoztatási költségek jelentősen csökkentek – az átlagkereset változatlan maradt. A foglalkoztatás terén bekövetkezett csökkenés hasonló volt a gyártásban bekövetkezett csökkenéshez. Ennek következményeként sikerült a közösségi gazdasági ágazat termelékenységét a 2003-as szinten tartani. |
| --- | --- |

(132)

A közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma összességében 13 %-kal csökkent, részben a figyelembe vett időszak kezdetén végzett szerkezetátalakításból kifolyólag. Így – bár összességében a foglalkoztatási költségek jelentősen csökkentek – az átlagkereset változatlan maradt. A foglalkoztatás terén bekövetkezett csökkenés hasonló volt a gyártásban bekövetkezett csökkenéshez. Ennek következményeként sikerült a közösségi gazdasági ágazat termelékenységét a 2003-as szinten tartani.

5.7.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (133) | A dömpingelt behozatalok mennyisége és ára figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(133)

A dömpingelt behozatalok mennyisége és ára figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.8.   A korábbi dömping utáni helyreállás

| (134) | A Tanács 1995 decemberében végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó peroxodiszulfátokra (perszulfátokra) (3). Ezeket az intézkedéseket a Tanács hatályon kívül helyezte 2002 áprilisában (4). A vizsgálat során gyűjtött adatokból úgy tűnik, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat a korábbi dömpingelést követően helyreállt, de helyzete 2002-t követően – a dömpingellenes vámok megszűntetését és a dömpingelt behozatal közösségi piacon való ismételt megjelenését követően – jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(134)

A Tanács 1995 decemberében végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó peroxodiszulfátokra (perszulfátokra) (3). Ezeket az intézkedéseket a Tanács hatályon kívül helyezte 2002 áprilisában (4). A vizsgálat során gyűjtött adatokból úgy tűnik, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat a korábbi dömpingelést követően helyreállt, de helyzete 2002-t követően – a dömpingellenes vámok megszűntetését és a dömpingelt behozatal közösségi piacon való ismételt megjelenését követően – jelentősen romlott.

5.9.   Növekedés

| (135) | A vizsgálat megmutatta, hogy a 7 %-os fogyasztási növekedés ellenére a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt mind az értékesített mennyiség (–10 %), mind a piaci részesedése terén (–11 százalékpont) veszteségeket szenvedett. Tehát a figyelembe vett időszak folyamán nem növekedett. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgálat megmutatta, hogy a 7 %-os fogyasztási növekedés ellenére a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt mind az értékesített mennyiség (–10 %), mind a piaci részesedése terén (–11 százalékpont) veszteségeket szenvedett. Tehát a figyelembe vett időszak folyamán nem növekedett.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (136) | A figyelembe vett időszak alatt az érdekelt országokból származó perszulfát dömpingelt importjának volumene jelentősen – azaz 43 %-kal – növekedett, csakúgy, mint a piaci részesedésük – 7,6 százalékponttal –, amely 30,2 %-ossá vált a Közösségben a vizsgálati időszak során. Ezzel egy időben e behozatalok ára jelentősen csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési ára alá kínált átlagosan 22,7 %-kal. |
| --- | --- |

(136)

A figyelembe vett időszak alatt az érdekelt országokból származó perszulfát dömpingelt importjának volumene jelentősen – azaz 43 %-kal – növekedett, csakúgy, mint a piaci részesedésük – 7,6 százalékponttal –, amely 30,2 %-ossá vált a Közösségben a vizsgálati időszak során. Ezzel egy időben e behozatalok ára jelentősen csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési ára alá kínált átlagosan 22,7 %-kal.

| (137) | A kármutatók elemzése rámutatott arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. Mindegyik kármutató negatív tendenciát jelez a figyelembe vett időszak folyamán. A piaci részesedés csökkenésének megállítása és a gyártás szinten tartása érdekében a közösségi gazdasági ágazatnak nem maradt más választása, mint a dömpingelt behozatal árszintjének követése, azaz 2003 és a vizsgálati időszak között az árait 8 %-kal csökkentette. Ennek eredményeképpen a figyelembe vett időszak során jelentősen visszaesett a jövedelmezőség. A közösségi gazdasági ágazat pedig nem tudta a költségek növekedését a fogyasztókra hárítani és pénzügyi helyzetük a figyelembe vett időszakban jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(137)

A kármutatók elemzése rámutatott arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. Mindegyik kármutató negatív tendenciát jelez a figyelembe vett időszak folyamán. A piaci részesedés csökkenésének megállítása és a gyártás szinten tartása érdekében a közösségi gazdasági ágazatnak nem maradt más választása, mint a dömpingelt behozatal árszintjének követése, azaz 2003 és a vizsgálati időszak között az árait 8 %-kal csökkentette. Ennek eredményeképpen a figyelembe vett időszak során jelentősen visszaesett a jövedelmezőség. A közösségi gazdasági ágazat pedig nem tudta a költségek növekedését a fogyasztókra hárítani és pénzügyi helyzetük a figyelembe vett időszakban jelentősen romlott.

| (138) | Az eladási volumen csökkenése azt is jelentette, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a perszulfát piacán mutatkozó keresletnövekedést. |
| --- | --- |

(138)

Az eladási volumen csökkenése azt is jelentette, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a perszulfát piacán mutatkozó keresletnövekedést.

| (139) | A fentiek figyelembevételével átmenetileg megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat anyagi kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(139)

A fentiek figyelembevételével átmenetileg megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat anyagi kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése szerint.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   Bevezetés

| (140) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az Amerikai Egyesült Államokból, a Kínából, illetve Tajvanról származó érintett termék dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely már anyagi kárnak minősül. Ezenfelül a dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(140)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az Amerikai Egyesült Államokból, a Kínából, illetve Tajvanról származó érintett termék dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely már anyagi kárnak minősül. Ezenfelül a dömpingelt behozatalon kívüli más olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek egyidejűleg károsíthatták a közösségi gazdasági ágazatot, annak érdekében, hogy az e tényezők által okozott károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (141) | Az érintett országokból érkező behozatal számottevően nőtt a megfigyelési időszak folyamán, a mennyiséget tekintve 43 %-kal, a piaci részesedés tekintetében 7,6 százalékponttal. Ezzel egy időben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítőleg 11 százalékponttal csökkent. Az érintett országokból érkező behozatal tonnánkénti átlagos értékesítési egységára 12 %-kal csökkent, ezzel a közösségi gazdasági iparág árainak a vizsgálati időszakban átlagosan 22,7 %-kal árazott alá. Az érintett országokból érkező behozatal mennyiségének jelentős növekedése, valamint piaci részesedésük növekedése a figyelembe vett időszakban – olyan árak mellett, amelyek jóval a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak – egybeesett a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetének nyilvánvaló rosszabbodásával ugyanebben az időszakban. Ez a romlás különösen az értékesítési árak, a jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, a pénzforgalom és a foglalkoztatás szempontjából érzékelhető. |
| --- | --- |

(141)

Az érintett országokból érkező behozatal számottevően nőtt a megfigyelési időszak folyamán, a mennyiséget tekintve 43 %-kal, a piaci részesedés tekintetében 7,6 százalékponttal. Ezzel egy időben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítőleg 11 százalékponttal csökkent. Az érintett országokból érkező behozatal tonnánkénti átlagos értékesítési egységára 12 %-kal csökkent, ezzel a közösségi gazdasági iparág árainak a vizsgálati időszakban átlagosan 22,7 %-kal árazott alá. Az érintett országokból érkező behozatal mennyiségének jelentős növekedése, valamint piaci részesedésük növekedése a figyelembe vett időszakban – olyan árak mellett, amelyek jóval a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak – egybeesett a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetének nyilvánvaló rosszabbodásával ugyanebben az időszakban. Ez a romlás különösen az értékesítési árak, a jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, a pénzforgalom és a foglalkoztatás szempontjából érzékelhető.

| (142) | A dömpingelt import hatásairól szóló elemzésben megállapította a Bizottság, hogy az ár fontos tényezője a versenynek, hiszen a minőségbeli különbség az adott esetben nem jelentős tényező. A dömpingelt import ára jóval alatta maradt mind a közösségi gazdasági ágazat, mind pedig más harmadik országbeli exportőrök árainak. |
| --- | --- |

(142)

A dömpingelt import hatásairól szóló elemzésben megállapította a Bizottság, hogy az ár fontos tényezője a versenynek, hiszen a minőségbeli különbség az adott esetben nem jelentős tényező. A dömpingelt import ára jóval alatta maradt mind a közösségi gazdasági ágazat, mind pedig más harmadik országbeli exportőrök árainak.

| (143) | Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás – amelynek mennyisége és a piaci részesedése 2003-tól emelkedett, és amelyet igen alacsony és dömpingelt árak jellemeztek –, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlásában. |
| --- | --- |

(143)

Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás – amelynek mennyisége és a piaci részesedése 2003-tól emelkedett, és amelyet igen alacsony és dömpingelt árak jellemeztek –, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének romlásában.

3.   Egyéb tényezők hatása

a)   A Kínán, USA-n és Tajvanon kívüli harmadik országokból származó behozatalok

11.   táblázat

Más harmadik országokból származó behozatalok (mennyiség)

| Behozatal (tonna) | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 2 161 | 2 327 | 1 198 | 1 247 |
| Index | 100 | 108 | 55 | 58 |
| Japán | 146 | 0 | 24 | 10 |
| Index | 100 | 0 | 16 | 7 |
| Egyéb | 158 | 260 | 976 | 1 005 |
| Index | 100 | 165 | 618 | 636 |
| Összes más ország | 2 466 | 2 587 | 2 198 | 2 262 |
| Index | 100 | 105 | 89 | 92 |

Behozatal (tonna)

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Törökország

2 161

2 327

1 198

1 247

Index

100

108

55

58

Japán

146

0

24

10

Index

100

0

16

7

Egyéb

158

260

976

1 005

Index

100

165

618

636

Összes más ország

2 466

2 587

2 198

2 262

Index

100

105

89

92

12.   táblázat

Más harmadik országokból származó behozatalok (átlagár)

| Átlagár (euro) | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 1 022 | 974 | 977 | 900 |
| Index | 100 | 95 | 96 | 88 |
| Japán | 856 | 0 | 827 | 1 635 |
| Index | 100 | 0 | 97 | 191 |
| Egyéb | 2 202 | 1 277 | 805 | 839 |
| Index | 100 | 58 | 37 | 38 |
| Összes más ország | 1 088 | 1 004 | 899 | 876 |
| Index | 100 | 92 | 83 | 80 |

Átlagár (euro)

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Törökország

1 022

974

977

900

Index

100

95

96

88

Japán

856

0

827

1 635

Index

100

0

97

191

Egyéb

2 202

1 277

805

839

Index

100

58

37

38

Összes más ország

1 088

1 004

899

876

Index

100

92

83

80

13.   táblázat

Piaci részesedés

| Piaci részesedés (%) | 2003 | 2004 | 2005 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 5,6 | 5,5 | 2,9 | 3,0 |
| Japán | 0,4 | 0 | 0,1 | 0,0 |
| Egyéb | 0,4 | 0,6 | 2,4 | 2,4 |
| Összes más ország | 6,3 | 6,2 | 5,4 | 5,4 |

Piaci részesedés (%)

2003

2004

2005

Vizsgálati időszak

Törökország

5,6

5,5

2,9

3,0

Japán

0,4

0

0,1

0,0

Egyéb

0,4

0,6

2,4

2,4

Összes más ország

6,3

6,2

5,4

5,4

| (144) | Az Eurostat és a vizsgálat folyamán gyűjtött információk alapján a legjelentősebb harmadik ország, amelyből perszulfátot importálnak a Közösségbe az Törökország, amelynek a vizsgálati időszak folyamán a piaci részesedése 3 % volt. A másik, bár nem jelentős, exportáló ország Japán, bár az onnan származó behozatal volumene majdnem 0 %-ot képvisel. |
| --- | --- |

(144)

Az Eurostat és a vizsgálat folyamán gyűjtött információk alapján a legjelentősebb harmadik ország, amelyből perszulfátot importálnak a Közösségbe az Törökország, amelynek a vizsgálati időszak folyamán a piaci részesedése 3 % volt. A másik, bár nem jelentős, exportáló ország Japán, bár az onnan származó behozatal volumene majdnem 0 %-ot képvisel.

| (145) | A Kínán, USA-n és Tajvanon kívüli harmadik országokból származó behozatal 8 %-kal csökkent, a 2003. évi 2 466 tonnáról 2 262 tonnára a vizsgálati időszak során. Ebből következően piaci részesedésük összességében a 2003. évi 6,3 %-ról 5,4 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(145)

A Kínán, USA-n és Tajvanon kívüli harmadik országokból származó behozatal 8 %-kal csökkent, a 2003. évi 2 466 tonnáról 2 262 tonnára a vizsgálati időszak során. Ebből következően piaci részesedésük összességében a 2003. évi 6,3 %-ról 5,4 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban.

| (146) | A Törökországból származó behozatal 2003-ban 2 161 tonna volt, amely a figyelembe vett időszak alatt 42 %-kal csökkent, így a vizsgálati időszak során 1 247 tonnára csökkent, elérve a 3 %-os piaci részesedést. Bár a törökországi behozatal a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainál alacsonyabb áron történt, az ő korlátozott, és egyben fokozatosan csökkenő piaci részesedésük a Bizottság szerint nem volt negatív hatással a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(146)

A Törökországból származó behozatal 2003-ban 2 161 tonna volt, amely a figyelembe vett időszak alatt 42 %-kal csökkent, így a vizsgálati időszak során 1 247 tonnára csökkent, elérve a 3 %-os piaci részesedést. Bár a törökországi behozatal a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainál alacsonyabb áron történt, az ő korlátozott, és egyben fokozatosan csökkenő piaci részesedésük a Bizottság szerint nem volt negatív hatással a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

| (147) | Az Eurostat statisztikái szerint a más harmadik országokból származó behozatal igen alacsony mértékű; azaz 2003-ban ez 304 tonna volt, amely a vizsgálati időszak során 1 015 tonnára növekedett. E növekedés ellenére e behozatalok mértéke közel van a de minimis korláthoz, a vizsgálati időszak során a közösségi fogyasztásnak mindösszesen 2,4 %-át tette ki. E behozatalok árai jelentősen magasabbak az érintett országokból, illetve Törökországból származó behozatalok árainál. Így az a következtetés vonható le, hogy e behozatalok nem gyakoroltak jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(147)

Az Eurostat statisztikái szerint a más harmadik országokból származó behozatal igen alacsony mértékű; azaz 2003-ban ez 304 tonna volt, amely a vizsgálati időszak során 1 015 tonnára növekedett. E növekedés ellenére e behozatalok mértéke közel van a de minimis korláthoz, a vizsgálati időszak során a közösségi fogyasztásnak mindösszesen 2,4 %-át tette ki. E behozatalok árai jelentősen magasabbak az érintett országokból, illetve Törökországból származó behozatalok árainál. Így az a következtetés vonható le, hogy e behozatalok nem gyakoroltak jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

| (148) | Ennélfogva ideiglenesen megállapítható, hogy a nem a Kínából, az USA-ból, illetve Tajvanról származó behozatal nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős anyagi kárhoz. |
| --- | --- |

(148)

Ennélfogva ideiglenesen megállapítható, hogy a nem a Kínából, az USA-ból, illetve Tajvanról származó behozatal nem járult hozzá a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős anyagi kárhoz.

b)   A közösségi gazdasági ágazat kivitele

| (149) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat Közösségen kívülre irányuló perszulfátexportja csökkent (13 %-kal). Ehhez hasonlóan a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat exportárai 9 %-kal csökkentek. A vizsgálati időszak során azonban ezen exportok a közösségi gazdasági ágazat kapcsolatban nem álló felek számára történő összes értékesítésének csak 6 %-át tették ki, így a Bizottság álláspontja szerint nem volt jelentős részük a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kárban. |
| --- | --- |

(149)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat Közösségen kívülre irányuló perszulfátexportja csökkent (13 %-kal). Ehhez hasonlóan a figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat exportárai 9 %-kal csökkentek. A vizsgálati időszak során azonban ezen exportok a közösségi gazdasági ágazat kapcsolatban nem álló felek számára történő összes értékesítésének csak 6 %-át tették ki, így a Bizottság álláspontja szerint nem volt jelentős részük a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kárban.

c)   A Kínából származó nem dömpingelt behozatal

| (150) | A (95) preambulumbekezdésben említettek szerint két exportáló gyártó esetében a megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbérték alatt volt. Ennélfogva e társaságok behozatalát a fenti kárelemzés során nem vették figyelembe. Ehelyett azt vizsgálták, hogy e behozatalok okozhattak volna-e anyagi kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Tekintettel azonban e behozatalok korlátozott volumenére – 6,9 %-os piaci részesedést értek el a vizsgálati időszak alatt –, a Bizottság álláspontja szerint a nem dömpingelt behozatal miatt még nem szűnik meg az okozati összefüggés a dömpingelt import és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kár között. |
| --- | --- |

(150)

A (95) preambulumbekezdésben említettek szerint két exportáló gyártó esetében a megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbérték alatt volt. Ennélfogva e társaságok behozatalát a fenti kárelemzés során nem vették figyelembe. Ehelyett azt vizsgálták, hogy e behozatalok okozhattak volna-e anyagi kárt a közösségi gazdasági ágazatnak. Tekintettel azonban e behozatalok korlátozott volumenére – 6,9 %-os piaci részesedést értek el a vizsgálati időszak alatt –, a Bizottság álláspontja szerint a nem dömpingelt behozatal miatt még nem szűnik meg az okozati összefüggés a dömpingelt import és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kár között.

d)   A közösségi gazdasági ágazati import

| (151) | Egy közösségi gyártó a Kínában lévő, kapcsolódó társaságától importálta az érintett terméket, és azt újra értékesítette a közösségi piacon. Bár a viszonteladási ára valóban a közösségi gazdasági ágazat árai alá árazott, meg kell jegyezni, hogy a Kínából származó importnak csak igen kis részét jelentette a kínai import volumene (kevesebb mint 4 %). Ezen túlmenően pedig az ilyen jellegű behozatalra csak azért került sor, hogy megtartsák globális fogyasztóikat, akik egyébként a kínai szállítóktól dömpingelt áron vásárolták volna meg az érintett terméket. A közösségi piacon a viszonteladási ár általában jelentősen magasabb volt, mint a kínai exportáló gyártók imoprtárai. Ezért a Bizottság arra a megállapításra jutott, az érintett termék Kínából történő közösségi gazdasági ágazati importja miatt még nem szűnik meg a dömpingelt import és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kár közötti okozati összefüggés. |
| --- | --- |

(151)

Egy közösségi gyártó a Kínában lévő, kapcsolódó társaságától importálta az érintett terméket, és azt újra értékesítette a közösségi piacon. Bár a viszonteladási ára valóban a közösségi gazdasági ágazat árai alá árazott, meg kell jegyezni, hogy a Kínából származó importnak csak igen kis részét jelentette a kínai import volumene (kevesebb mint 4 %). Ezen túlmenően pedig az ilyen jellegű behozatalra csak azért került sor, hogy megtartsák globális fogyasztóikat, akik egyébként a kínai szállítóktól dömpingelt áron vásárolták volna meg az érintett terméket. A közösségi piacon a viszonteladási ár általában jelentősen magasabb volt, mint a kínai exportáló gyártók imoprtárai. Ezért a Bizottság arra a megállapításra jutott, az érintett termék Kínából történő közösségi gazdasági ágazati importja miatt még nem szűnik meg a dömpingelt import és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kár közötti okozati összefüggés.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (152) | Az egyrészt a Kínából, az USA-ból, illetve Tajvanról származó dömpingelt behozatal növekedése, azok piaci részesedésének növekedése és a megállapított alákínálás, valamint másrészről a közösségi gazdasági ágazat helyzetének nyilvánvaló romlása közötti időbeli egybeesés arra enged következtetni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kárt a dömpingelt behozatal okozta, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. Ez abban nyilvánult meg, hogy a közösségi gazdasági ágazatban csökkenteni kellett az értékesítési árakat a dömpingelt behozatal árbeli nyomására. Így az általános költségnövekedést nem lehetett a fogyasztókra áthárítani, a haszonkulcs jelentős mértékben csökkent, és jelentékeny hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. Egyéb lehetséges tényezők hatását is megvizsgálta a Bizottság – Kínából származó nem dömpingelt behozatal, a közösségi gazdasági ágazat exportja, illetve a költségek emelkedése –, de azok nem bizonyultak meghatározó oknak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárban. |
| --- | --- |

(152)

Az egyrészt a Kínából, az USA-ból, illetve Tajvanról származó dömpingelt behozatal növekedése, azok piaci részesedésének növekedése és a megállapított alákínálás, valamint másrészről a közösségi gazdasági ágazat helyzetének nyilvánvaló romlása közötti időbeli egybeesés arra enged következtetni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett anyagi kárt a dömpingelt behozatal okozta, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. Ez abban nyilvánult meg, hogy a közösségi gazdasági ágazatban csökkenteni kellett az értékesítési árakat a dömpingelt behozatal árbeli nyomására. Így az általános költségnövekedést nem lehetett a fogyasztókra áthárítani, a haszonkulcs jelentős mértékben csökkent, és jelentékeny hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére. Egyéb lehetséges tényezők hatását is megvizsgálta a Bizottság – Kínából származó nem dömpingelt behozatal, a közösségi gazdasági ágazat exportja, illetve a költségek emelkedése –, de azok nem bizonyultak meghatározó oknak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárban.

| (153) | A fenti elemzés alapján – amely a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásait megfelelően megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásától – azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a Kínából, az USA-ból, illetve Tajvanról származó perszulfát behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(153)

A fenti elemzés alapján – amely a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásait megfelelően megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásától – azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy a Kínából, az USA-ból, illetve Tajvanról származó perszulfát behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében.

F.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (154) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó megállapítás ellenére fennállnak-e kényszerítő okok annak a megállapítására, hogy az intézkedések elfogadása ebben az esetben nem közösségi érdek. E tekintetben mérlegelni kell a lehetséges intézkedéseknek az eljárásban részt vevő felekre gyakorolt várható hatását és annak a következményeit is, ha nem hoznak intézkedéseket. |
| --- | --- |

(154)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó megállapítás ellenére fennállnak-e kényszerítő okok annak a megállapítására, hogy az intézkedések elfogadása ebben az esetben nem közösségi érdek. E tekintetben mérlegelni kell a lehetséges intézkedéseknek az eljárásban részt vevő felekre gyakorolt várható hatását és annak a következményeit is, ha nem hoznak intézkedéseket.

| (155) | Annak érdekében, hogy az intézkedések bevezetésének vagy elhagyásának valószínű hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes ismert érintett féltől, illetve azoktól, akik maguktól jelentkeztek. Ennek alapján a Bizottság kérdőíveket küldött ki a közösségi gazdasági ágazatnak, 12 nem kapcsolódó importőrnek, 11 felhasználónak. |
| --- | --- |

(155)

Annak érdekében, hogy az intézkedések bevezetésének vagy elhagyásának valószínű hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes ismert érintett féltől, illetve azoktól, akik maguktól jelentkeztek. Ennek alapján a Bizottság kérdőíveket küldött ki a közösségi gazdasági ágazatnak, 12 nem kapcsolódó importőrnek, 11 felhasználónak.

| (156) | A (9) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a két panaszos közösségi gazdasági ágazatbeli gyártó, két nem kapcsolódó importőr válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(156)

A (9) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a két panaszos közösségi gazdasági ágazatbeli gyártó, két nem kapcsolódó importőr válaszolt a kérdőívre.

1.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (157) | A közösségi gazdasági ágazat károsodása abból eredt, hogy nehézséget jelentett számára felvenni a versenyt az alacsony árú, dömpingelt behozatallal. |
| --- | --- |

(157)

A közösségi gazdasági ágazat károsodása abból eredt, hogy nehézséget jelentett számára felvenni a versenyt az alacsony árú, dömpingelt behozatallal.

| (158) | Az intézkedések bevezetése várhatóan megakadályozza a piac további torzulását és a további árleszorítást, helyreállítja továbbá a tisztességes versenyt. A közösségi gazdasági ágazat így képes lesz eladási volumenének emelésére, és a piaci részesedésének visszaszerzésére, s ezáltal jobb méretgazdaságosság elérésére, hogy így a gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javításához, illetve a termelési létesítményekbe történő befektetésekhez szükséges haszonszintet elérje, ezáltal garantálva a közösségi gazdasági ágazat túlélését. |
| --- | --- |

(158)

Az intézkedések bevezetése várhatóan megakadályozza a piac további torzulását és a további árleszorítást, helyreállítja továbbá a tisztességes versenyt. A közösségi gazdasági ágazat így képes lesz eladási volumenének emelésére, és a piaci részesedésének visszaszerzésére, s ezáltal jobb méretgazdaságosság elérésére, hogy így a gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javításához, illetve a termelési létesítményekbe történő befektetésekhez szükséges haszonszintet elérje, ezáltal garantálva a közösségi gazdasági ágazat túlélését.

| (159) | Amennyiben azonban antidömping-intézkedés alkalmazására nem kerül sor, a közösségi gazdasági ágazat hanyatlása tovább folytatódna. A közösségi gazdasági ágazatra különösen hatással vannak a nyomott árak okozta veszteségek, a csökkenő piaci részesedés és a haszon jelentős csökkenése. Tekintettel a vizsgálati időszak alatt tapasztalt csökkenő bevételekre és jelentősen romlást mutató tendenciákra, valószínűnek tűnik, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat tovább fog romlani. Ez végül pedig a gyártás csökkentéséhez vezetne, amely a közösségbeni foglalkoztatásra és befektetésekre jelentene veszélyt. Ez különösen igaz, hiszen az érintett országok számára az európai piac – miután az Amerikai Egyesült Államok a Kínából származó perszulfátokra dömpingellenes vámot vetett ki – most a kevés még meglévő exportpiac egyike. A közösségi gyártás megszűnése esetén a perszulfát felhasználók jobban függenének a közösségen kívüli szállítóktól. |
| --- | --- |

(159)

Amennyiben azonban antidömping-intézkedés alkalmazására nem kerül sor, a közösségi gazdasági ágazat hanyatlása tovább folytatódna. A közösségi gazdasági ágazatra különösen hatással vannak a nyomott árak okozta veszteségek, a csökkenő piaci részesedés és a haszon jelentős csökkenése. Tekintettel a vizsgálati időszak alatt tapasztalt csökkenő bevételekre és jelentősen romlást mutató tendenciákra, valószínűnek tűnik, hogy intézkedések hiányában a közösségi gazdasági ágazat tovább fog romlani. Ez végül pedig a gyártás csökkentéséhez vezetne, amely a közösségbeni foglalkoztatásra és befektetésekre jelentene veszélyt. Ez különösen igaz, hiszen az érintett országok számára az európai piac – miután az Amerikai Egyesült Államok a Kínából származó perszulfátokra dömpingellenes vámot vetett ki – most a kevés még meglévő exportpiac egyike. A közösségi gyártás megszűnése esetén a perszulfát felhasználók jobban függenének a közösségen kívüli szállítóktól.

| (160) | Ennek megfelelően levonható az az ideiglenes következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálná, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyreálljon. |
| --- | --- |

(160)

Ennek megfelelően levonható az az ideiglenes következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálná, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyreálljon.

2.   A nem kapcsolt importőrök érdeke

| (161) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert importőrhöz/kereskedőhöz. Az importőrök részéről csak kettő nyújtott be a kérdőívre válaszokat. A szóban forgó két nem kapcsolt importőr által behozott érintett termék mennyisége azonban a teljes közösségi behozatal 18,9 %-át és a közösségi fogyasztás 6,7 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert importőrhöz/kereskedőhöz. Az importőrök részéről csak kettő nyújtott be a kérdőívre válaszokat. A szóban forgó két nem kapcsolt importőr által behozott érintett termék mennyisége azonban a teljes közösségi behozatal 18,9 %-át és a közösségi fogyasztás 6,7 %-át képviselte.

| (162) | Meg kell jegyezni azonban azt is, hogy a vizsgálati időszak során ezen importőrök szállítói kizárólag az érintett országok voltak (USA és Tajvan), és ezen importőrök nyilatkozata szerint dömpingellenes vám kivetése jelentős hatást gyakorolna a pénzügyi helyzetükre. |
| --- | --- |

(162)

Meg kell jegyezni azonban azt is, hogy a vizsgálati időszak során ezen importőrök szállítói kizárólag az érintett országok voltak (USA és Tajvan), és ezen importőrök nyilatkozata szerint dömpingellenes vám kivetése jelentős hatást gyakorolna a pénzügyi helyzetükre.

| (163) | Az érintett importőrök által szolgáltatott információk alapján azonban a Bizottság megállapította, hogy vizsgálati időszakban a társaság teljes forgalmában a perszulfátok behozatalának aránya csak elhanyagolható részt képviselt (azaz 0,03 % és 1,3 % között). Annak ellenére, hogy a dömpingellenes vám kivetése bizonyos hatással lenne e társaságokra, összességében tekintve azonban e hatás elhanyagolható lenne. |
| --- | --- |

(163)

Az érintett importőrök által szolgáltatott információk alapján azonban a Bizottság megállapította, hogy vizsgálati időszakban a társaság teljes forgalmában a perszulfátok behozatalának aránya csak elhanyagolható részt képviselt (azaz 0,03 % és 1,3 % között). Annak ellenére, hogy a dömpingellenes vám kivetése bizonyos hatással lenne e társaságokra, összességében tekintve azonban e hatás elhanyagolható lenne.

| (164) | Továbbá pedig várható, hogy bármilyen árbeli növekedést legalább részben átháríthatnak a fogyasztókra, hiszen – ahogy az a (166) preambulumbekezdésben is szerepel – a perszulfátok a legtöbb esetben a fogyasztókra háruló teljes költségnek csak töredékét jelentik. Végül pedig figyelembe kell venni azt, hogy más beszerzési források is rendelkezésre állnak, mint például Törökország, Japán, valamint a kínai export azon része, amelyre nem terjed ki a dömpingellenes vám hatálya. |
| --- | --- |

(164)

Továbbá pedig várható, hogy bármilyen árbeli növekedést legalább részben átháríthatnak a fogyasztókra, hiszen – ahogy az a (166) preambulumbekezdésben is szerepel – a perszulfátok a legtöbb esetben a fogyasztókra háruló teljes költségnek csak töredékét jelentik. Végül pedig figyelembe kell venni azt, hogy más beszerzési források is rendelkezésre állnak, mint például Törökország, Japán, valamint a kínai export azon része, amelyre nem terjed ki a dömpingellenes vám hatálya.

3.   A felhasználók érdeke

| (165) | A Bizottság kérdőíveket küldött mind a 11 ismert közösségi felhasználónak. Egyikük sem válaszolt a kérdőívre. Más felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, illetve nem jelentkeztek a vizsgálat folyamán. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság kérdőíveket küldött mind a 11 ismert közösségi felhasználónak. Egyikük sem válaszolt a kérdőívre. Más felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, illetve nem jelentkeztek a vizsgálat folyamán.

| (166) | Nem volt jele, hogy a felhasználók érdeke jelentősen sérülhetne. A rendelkezésre álló információk alapján valójában a legtöbb esetben a perszulfátok az összes gyártási költség kis részét teszik ki, és így a dömpingellenes vámok hatása elhanyagolható lenne. |
| --- | --- |

(166)

Nem volt jele, hogy a felhasználók érdeke jelentősen sérülhetne. A rendelkezésre álló információk alapján valójában a legtöbb esetben a perszulfátok az összes gyártási költség kis részét teszik ki, és így a dömpingellenes vámok hatása elhanyagolható lenne.

4.   Következtetés a közösségi érdekről

| (167) | Valamennyi előbbiekben említett tényező figyelembevételét követően megállapítható, hogy az intézkedések nem gyakorolnának jelentős kedvezőtlen hatást – ha egyáltalán lenne ilyen hatásuk – az érintett termék felhasználói, illetve az importőrei helyzetére. Az előbbiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsenek kényszerítő okok az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen. |
| --- | --- |

(167)

Valamennyi előbbiekben említett tényező figyelembevételét követően megállapítható, hogy az intézkedések nem gyakorolnának jelentős kedvezőtlen hatást – ha egyáltalán lenne ilyen hatásuk – az érintett termék felhasználói, illetve az importőrei helyzetére. Az előbbiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsenek kényszerítő okok az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (168) | A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont végkövetkeztetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedések bevezetésével kell megakadályozni, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(168)

A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont végkövetkeztetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedések bevezetésével kell megakadályozni, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (169) | Az e behozatalok által okozott károkat megszüntetéséhez megfelelő szintű intézkedéseket kell bevezetni, anélkül hogy azok túllépnék a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyből fedezhetők a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését teszi lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. A panasz, illetve a vizsgálat megerősítése alapján a gyártók adózás előtti haszonkulcsát a számításokhoz 12 %-ban állapította meg a Bizottság. A közösségi gazdasági ágazat 2003-as és 2004-es profitja – csakúgy, mint a figyelembe vett időszakot megelőző éveké – soha nem volt a referenciaszintnél alacsonyabb. |
| --- | --- |

(169)

Az e behozatalok által okozott károkat megszüntetéséhez megfelelő szintű intézkedéseket kell bevezetni, anélkül hogy azok túllépnék a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyből fedezhetők a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését teszi lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. A panasz, illetve a vizsgálat megerősítése alapján a gyártók adózás előtti haszonkulcsát a számításokhoz 12 %-ban állapította meg a Bizottság. A közösségi gazdasági ágazat 2003-as és 2004-es profitja – csakúgy, mint a figyelembe vett időszakot megelőző éveké – soha nem volt a referenciaszintnél alacsonyabb.

| (170) | A szükséges áremelést ezután az importárakra képzett – az alákínálásra (lásd a fenti (117)–(119) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – súlyozott átlagnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott termékek kárt nem okozó átlagárával történő összehasonlítással állapították meg. A kárt nem okozó árat úgy állapították meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árát kiigazították a vizsgálati időszak során keletkezett vesztességgel/nyereséggel és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbség később a teljes CIF import értékének százalékában került kifejezésre. |
| --- | --- |

(170)

A szükséges áremelést ezután az importárakra képzett – az alákínálásra (lásd a fenti (117)–(119) preambulumbekezdést) vonatkozó számításokban meghatározott – súlyozott átlagnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon eladott termékek kárt nem okozó átlagárával történő összehasonlítással állapították meg. A kárt nem okozó árat úgy állapították meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat eladási árát kiigazították a vizsgálati időszak során keletkezett vesztességgel/nyereséggel és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbség később a teljes CIF import értékének százalékában került kifejezésre.

| (171) | Ezek a különbségek az együttműködő, PGE-vel rendelkező kínai exportáló gyártók esetében a megállapított dömpingkülönbözet fölött voltak. Az összes többi kínai exportőr országos kárkiküszöbölési szintjének kiszámítása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy ezek a társaságok jelentős mértékben együttműködtek. Ezért a kárkülönbözet a Bizottság a PGE-vel nem rendelkező társaságok súlyozott átlagos CIF-importárának és a kárt nem okozó árnak a különbségeként számította ki. Az USA esetében a kárkiküszöbölési szint az exportáló gyártókra megállapított dömpingkülönbözet alatt maradt, míg Tajvan esetében a kárkiküszöbölési szint a megállapított dömpingkülönbözet felett volt. |
| --- | --- |

(171)

Ezek a különbségek az együttműködő, PGE-vel rendelkező kínai exportáló gyártók esetében a megállapított dömpingkülönbözet fölött voltak. Az összes többi kínai exportőr országos kárkiküszöbölési szintjének kiszámítása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy ezek a társaságok jelentős mértékben együttműködtek. Ezért a kárkülönbözet a Bizottság a PGE-vel nem rendelkező társaságok súlyozott átlagos CIF-importárának és a kárt nem okozó árnak a különbségeként számította ki. Az USA esetében a kárkiküszöbölési szint az exportáló gyártókra megállapított dömpingkülönbözet alatt maradt, míg Tajvan esetében a kárkiküszöbölési szint a megállapított dömpingkülönbözet felett volt.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (172) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni, de az az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg a fent kiszámított kárkülönbözetet. |
| --- | --- |

(172)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni, de az az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg a fent kiszámított kárkülönbözetet.

| (173) | Az e rendeletben az egyes társaságokra meghatározott dömpingellenes vám mértékét a Bizottság a jelenlegi vizsgálat eredményeire alapozva határozta meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e társaságok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az USA-ban és Tajvanon az „összes többi társaságra” alkalmazandó maradványvámmal, illetve a Kínában az „összes többi társaságra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és e társaságok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett társaság állított elő – beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolt viszonyban állnak a konkrétan említettekkel –, nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi társaságra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(173)

Az e rendeletben az egyes társaságokra meghatározott dömpingellenes vám mértékét a Bizottság a jelenlegi vizsgálat eredményeire alapozva határozta meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e társaságok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az USA-ban és Tajvanon az „összes többi társaságra” alkalmazandó maradványvámmal, illetve a Kínában az „összes többi társaságra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és e társaságok, tehát az említett egyedi jogalanyok által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett társaság állított elő – beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolt viszonyban állnak a konkrétan említettekkel –, nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi társaságra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (174) | Az e társaságspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a hazai és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja. |
| --- | --- |

(174)

Az e társaságspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a hazai és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.

| (175) | A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:







  Ország | Exportáló gyártó | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| USA | E. I. DuPont de Nemours | 10,6 % |
| FMC Corporation | 39,0 % |
| Összes többi vállalat | 39,0 % |
| Kína | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd. | 0 % |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd. | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd. | 0 % |
| Összes többi vállalat | 67,4 % |
| Tajvan | San Yuan Chemical Co., Ltd. | 22,6 % |
| Összes többi vállalat | 22,6 % |

(175)

A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:

Ország

Exportáló gyártó

Dömpingellenes vám

USA

E. I. DuPont de Nemours

10,6 %

FMC Corporation

39,0 %

Összes többi vállalat

39,0 %

Kína

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd.

0 %

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd.

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd.

0 %

Összes többi vállalat

67,4 %

Tajvan

San Yuan Chemical Co., Ltd.

22,6 %

Összes többi vállalat

22,6 %

3.   Különleges ellenőrzés

| (176) | A kínai exportáló termelők vonatkozásában a vámtételekben jelentkező nagy különbségek miatt a jelen esetben a beavatkozás kockázatának minimalizálása érdekében különleges intézkedésekre van szükség, hogy ezek biztosítsák a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazását. Kizárólag a vonatkozó kínai exportáló termelő által előállított érintett termék behozatala részesülhet az érintett termelő számára kiszámított külön dömpingkülönbözetben. E különleges intézkedések – amelyek csak azon kínai társaságokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: |
| --- | --- |

(176)

A kínai exportáló termelők vonatkozásában a vámtételekben jelentkező nagy különbségek miatt a jelen esetben a beavatkozás kockázatának minimalizálása érdekében különleges intézkedésekre van szükség, hogy ezek biztosítsák a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazását. Kizárólag a vonatkozó kínai exportáló termelő által előállított érintett termék behozatala részesülhet az érintett termelő számára kiszámított külön dömpingkülönbözetben. E különleges intézkedések – amelyek csak azon kínai társaságokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők:

| (177) | A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatni, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra az összes többi kínai társaságra alkalmazandó maradék dömpingellenes vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(177)

A tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatni, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra az összes többi kínai társaságra alkalmazandó maradék dömpingellenes vám vonatkozik.

| (178) | Amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő kínai társaságok kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg, mint a kereskedelmi szerkezet az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Ilyen körülmények között és amennyiben a feltételek fennállnak, az intézkedések kijátszása ellen vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között kiterjedhet az egyedi vámtételek eltörlése szükségességének, és az egész országra vonatkozó vagy maradványvám ebből következő kivetésének vizsgálatára. |
| --- | --- |

(178)

Amennyiben az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő kínai társaságok kivitelének volumene jelentősen megnő a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, ez a mennyiségi növekedés esetleg önmagában is úgy ítélhető meg, mint a kereskedelmi szerkezet az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett megváltozása az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Ilyen körülmények között és amennyiben a feltételek fennállnak, az intézkedések kijátszása ellen vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között kiterjedhet az egyedi vámtételek eltörlése szükségességének, és az egész országra vonatkozó vagy maradványvám ebből következő kivetésének vizsgálatára.

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (179) | Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül a kezdeményezésről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik véleményüket és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat, |
| --- | --- |

(179)

Az átlátható ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül a kezdeményezésről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik véleményüket és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Amerikai Egyesült Államokból, a Kínai Népköztársaságból vagy Tajvanról származó, a 2833 40 00, illetve az ex 2842 90 80 KN-kód (TARIC-kód 2842908020) alá tartozó peroxoszulfátokra (perszulfátok) – beleértve a kálium-peroximonoszulfátot – ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.

(2)   Az alább felsorolt társaságok által előállított termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következőképpen alakulnak:

| Ország | Társaság | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikai Egyesült Államok | E. I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware | 10,6 % | A818 |
| FMC Corporation, Tonawanda, New York | 39,0 % | A819 |
| Összes többi vállalat | 39,0 % | A999 |
| Kínai Népköztársaság | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Sanghaj | 0 % | A820 |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Sanghaj | 14,4 % | A821 |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd., Wang Jia Jing | 0 % | A822 |
| Összes többi vállalat | 67,4 % | A999 |
| Tajvan | San Yuan Chemical Co., Ltd., Chiayi | 22,6 % | A823 |
| Összes többi vállalat | 22,6 % | A999 |

Ország

Társaság

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Amerikai Egyesült Államok

E. I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

10,6 %

A818

FMC Corporation, Tonawanda, New York

39,0 %

A819

Összes többi vállalat

39,0 %

A999

Kínai Népköztársaság

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Sanghaj

0 %

A820

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Sanghaj

14,4 %

A821

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd., Wang Jia Jing

0 %

A822

Összes többi vállalat

67,4 %

A999

Tajvan

San Yuan Chemical Co., Ltd., Chiayi

22,6 %

A823

Összes többi vállalat

22,6 %

A999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt kínai társaságok esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak egy olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi társaságra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és megfontolásoknak a közzétételét, amelyeken e rendelet elfogadása alapult, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy kérhetnek szóbeli meghallgatást a Bizottságtól e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek ezen rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül megjegyzéseket tehetnek ezen rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszak során kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 11-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 162., 2006.7.13., 5. o.

2

(3)  A Tanács 2961/95/EK rendelete (HL L 308., 1995.12.21., 61. o.)

3

(4)  A Tanács 695/2002/EK rendelete (HL L 109., 2002.4.25., 1. o.)

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Direction B, B-1049 Brussels, Belgium.

5

---

MELLÉKLET

Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy, a társaság egy tisztségviselője által aláírt, és a társaság hivatalos bélyegzőlenyomatával ellátott nyilatkozatot a következő formában:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító társaság tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító társaság tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] perszulfátot a [társaság neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] perszulfátot a [társaság neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

---

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/30

---

A BIZOTTSÁG 391/2007/EK RENDELETE

(2007. április 11.)

a közös halászati politika megfigyelési és ellenőrzési rendszereinek megvalósítása során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkére,

mivel:

| (1) | A Közösség 1990 óta finanszírozza a tagállamok halászati ellenőrzési és végrehajtási intézkedéseit, összhangban a 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (2) megállapított célkitűzésekkel. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség 1990 óta finanszírozza a tagállamok halászati ellenőrzési és végrehajtási intézkedéseit, összhangban a 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (2) megállapított célkitűzésekkel.

| (2) | A hatékony közösségi szintű ellenőrző rendszer kialakítását célzó fejlesztéseket ösztönzők nélkül nehéz lesz megvalósítani, különösen ha adott esetben új technológiák vizsgálatára és bevezetésére van szükség. |
| --- | --- |

(2)

A hatékony közösségi szintű ellenőrző rendszer kialakítását célzó fejlesztéseket ösztönzők nélkül nehéz lesz megvalósítani, különösen ha adott esetben új technológiák vizsgálatára és bevezetésére van szükség.

| (3) | A bizonyítékok azt mutatják, hogy a tagállamok erőforrásai még mindig nem elegendőek a 2371/2002/EK rendeletben foglalt kötelezettségek teljesítéséhez. Ezenkívül a tagállamok számára közösségi támogatást kell biztosítani a meglévő halászati ellenőrzési és felügyeleti képességeik közötti különbségek áthidalására. |
| --- | --- |

(3)

A bizonyítékok azt mutatják, hogy a tagállamok erőforrásai még mindig nem elegendőek a 2371/2002/EK rendeletben foglalt kötelezettségek teljesítéséhez. Ezenkívül a tagállamok számára közösségi támogatást kell biztosítani a meglévő halászati ellenőrzési és felügyeleti képességeik közötti különbségek áthidalására.

| (4) | A 861/2006/EK rendelet többek között közösségi pénzügyi intézkedésekről rendelkezik a 2007–2013-as időszakban felmerült halászati ellenőrzési, vizsgálati és felügyeleti kiadások fedezésére. |
| --- | --- |

(4)

A 861/2006/EK rendelet többek között közösségi pénzügyi intézkedésekről rendelkezik a 2007–2013-as időszakban felmerült halászati ellenőrzési, vizsgálati és felügyeleti kiadások fedezésére.

| (5) | A 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja felsorolja a halászati ellenőrzés és végrehajtás területén foganatosított azon tagállami intézkedéseket, amelyek közösségi pénzügyi hozzájárulással támogathatók. |
| --- | --- |

(5)

A 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja felsorolja a halászati ellenőrzés és végrehajtás területén foganatosított azon tagállami intézkedéseket, amelyek közösségi pénzügyi hozzájárulással támogathatók.

| (6) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét szem előtt tartva a tagállamok számára egyértelművé kell tenni, hogy a halászati ellenőrzés és végrehajtás területén felmerült kiadások fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi támogatás lehívásához milyen szabályokat kell követni. |
| --- | --- |

(6)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét szem előtt tartva a tagállamok számára egyértelművé kell tenni, hogy a halászati ellenőrzés és végrehajtás területén felmerült kiadások fedezéséhez nyújtott közösségi pénzügyi támogatás lehívásához milyen szabályokat kell követni.

| (7) | Biztosítani kell, hogy az ilyen intézkedésekre rendelkezésre álló pénzeszközök hatékonyan, a feltárt gyenge pontok csökkentését célozva, magas színvonalú ellenőrzés mellett kerüljenek elosztásra. |
| --- | --- |

(7)

Biztosítani kell, hogy az ilyen intézkedésekre rendelkezésre álló pénzeszközök hatékonyan, a feltárt gyenge pontok csökkentését célozva, magas színvonalú ellenőrzés mellett kerüljenek elosztásra.

| (8) | A tagállamoknak minden évben, illetve a 2007–2013-as időszak egészére vonatkozóan értékelniük kell programjaikat és kiadásaiknak az ellenőrzési, vizsgálati és felügyeleti tevékenységekre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak minden évben, illetve a 2007–2013-as időszak egészére vonatkozóan értékelniük kell programjaikat és kiadásaiknak az ellenőrzési, vizsgálati és felügyeleti tevékenységekre gyakorolt hatásait.

| (9) | Az eljárások egyszerűsítése érdekében 2007. január 1-jétől a 95/527/EK (3), a 2001/431/EK (4) és a 2004/465/EK (5) tanácsi határozatok értelmében elszámolható kiadásokra vonatkozó költségtérítési kérelmeket az e rendelet VI. és VII. mellékletében megállapítottak szerint kell benyújtani. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárások egyszerűsítése érdekében 2007. január 1-jétől a 95/527/EK (3), a 2001/431/EK (4) és a 2004/465/EK (5) tanácsi határozatok értelmében elszámolható kiadásokra vonatkozó költségtérítési kérelmeket az e rendelet VI. és VII. mellékletében megállapítottak szerint kell benyújtani.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a közös halászati politika megfigyelési és ellenőrzési rendszereinek végrehajtása során felmerült tagállami kiadásokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban a 861/2006/EK rendelet végrehajtásának részletes szabályait állapítja meg a 2007–2013-as időszakra vonatkozóan.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „éves halászati ellenőrzési program”: egy tagállam által a 861/2006/EK rendelet 20. cikke értelmében kidolgozott éves program; |
| --- | --- |

a)

„éves halászati ellenőrzési program”: egy tagállam által a 861/2006/EK rendelet 20. cikke értelmében kidolgozott éves program;

| b) | „költségvetési kötelezettségvállalás”: valamely jogi kötelezettségvállalás teljesítése során esedékessé váló kifizetés fedezéséhez szükséges előirányzat elkülönítésére szolgáló művelet; |
| --- | --- |

b)

„költségvetési kötelezettségvállalás”: valamely jogi kötelezettségvállalás teljesítése során esedékessé váló kifizetés fedezéséhez szükséges előirányzat elkülönítésére szolgáló művelet;

| c) | „jogi kötelezettségvállalás”: az az eljárás, amellyel egy tagállam engedélyező hatósága olyan kötelezettséget vállal vagy állapít meg, amely költségvonzattal jár. |
| --- | --- |

c)

„jogi kötelezettségvállalás”: az az eljárás, amellyel egy tagállam engedélyező hatósága olyan kötelezettséget vállal vagy állapít meg, amely költségvonzattal jár.

3. cikk

Éves halászati ellenőrzési programok

(1)   A 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja értelmében felmerült kiadásokhoz pénzügyi hozzájárulást igénylő tagállamok éves halászati ellenőrzési programot terjesztenek be a Bizottsághoz minden év január 31-ig.

(2)   A 861/2006/EK rendelet 20. cikkében előírt információkon túlmenően a tagállamok halászati ellenőrzési programjukban minden egyes projekt vonatkozásában ismertetik az alábbiakat:

| a) | éves előrejelzés a visszatérítési kérelmekről; |
| --- | --- |

a)

éves előrejelzés a visszatérítési kérelmekről;

| b) | a tervezett tájékoztató intézkedések, amelyek a nyilvánossággal tudatják, hogy a projekt közösségi támogatásban részesült; |
| --- | --- |

b)

a tervezett tájékoztató intézkedések, amelyek a nyilvánossággal tudatják, hogy a projekt közösségi támogatásban részesült;

| c) | amennyiben a projekt hajók vagy légi járművek vásárlására vagy korszerűsítésére vonatkozik: a hajó vagy repülőgép típusának meghatározása; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a projekt hajók vagy légi járművek vásárlására vagy korszerűsítésére vonatkozik: a hajó vagy repülőgép típusának meghatározása;

| d) | a halászati megfigyelésért és ellenőrzésért felelős közigazgatási szerv rendelkezésére álló megfigyelő és ellenőrzési eszközök jegyzéke az I. melléklettel összhangban. |
| --- | --- |

d)

a halászati megfigyelésért és ellenőrzésért felelős közigazgatási szerv rendelkezésére álló megfigyelő és ellenőrzési eszközök jegyzéke az I. melléklettel összhangban.

(3)   Az egyes tevékenységek támogathatóságára vonatkozó részletes szabályokat a II., a III. és a IV. melléklet tartalmazza.

4. cikk

Kiadásokra vállalt kötelezettség

A 861/2006/EK rendelet 21. cikkében említett határozat alapján pénzügyi hozzájárulásra jogosult intézkedések tekintetében a tagállamok jogi és költségvetési kötelezettségvállalást tesznek azon év végétől számított 12 hónapon belül, amelyben az ilyen határozatról értesítést kaptak.

5. cikk

Támogatható kiadások

Ahhoz, hogy a kiadások támogathatóak legyenek, a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| a) | szerepelnek a halászati ellenőrzési programban; és |
| --- | --- |

a)

szerepelnek a halászati ellenőrzési programban; és

| b) | kapcsolódnak a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontjában említett valamely intézkedéshez; |
| --- | --- |

b)

kapcsolódnak a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontjában említett valamely intézkedéshez;

| c) | olyan projektekre vonatkoznak, amelyek költsége meghaladja a 40 000 eurót (héa nélkül), kivéve, ha a projekt a 861/2006/EK rendelet 8. cikke a) pontjának ii. vagy v. alpontjában említett intézkedésekre vonatkozik vagy különösen indokolt esetben; |
| --- | --- |

c)

olyan projektekre vonatkoznak, amelyek költsége meghaladja a 40 000 eurót (héa nélkül), kivéve, ha a projekt a 861/2006/EK rendelet 8. cikke a) pontjának ii. vagy v. alpontjában említett intézkedésekre vonatkozik vagy különösen indokolt esetben;

| d) | a tagállam által e rendelet 4. cikkének megfelelően vállalt jogi és költségvetési kötelezettségvállalásból származnak; |
| --- | --- |

d)

a tagállam által e rendelet 4. cikkének megfelelően vállalt jogi és költségvetési kötelezettségvállalásból származnak;

| e) | e rendelet 8. cikkével összhangban megvalósított projektekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

e)

e rendelet 8. cikkével összhangban megvalósított projektekre vonatkoznak;

| f) | megfelelnek az adott esetben alkalmazandó közösségi szabályoknak. |
| --- | --- |

f)

megfelelnek az adott esetben alkalmazandó közösségi szabályoknak.

6. cikk

Az egyes intézkedésekkel kapcsolatban támogatható kiadások

(1)   Az új ellenőrzési technológiákkal kapcsolatos kiadások annyiban támogathatók, amennyiben megfelelnek a II. mellékletnek, és a technológiát a halászati tevékenységek megfigyelésére és ellenőrzésére használják a tagállam nyilatkozata szerint.

(2)   A légi járművek és hajók vásárlásakor vagy korszerűsítésekor felmerült kiadások abban az esetben támogathatóak, ha megfelelnek a III. mellékletnek, és ezeket a járműveket az érintett tagállam nyilatkozata szerinti működési idejük legalább 25 %-ában halászati tevékenységek ellenőrzésére használják.

(3)   A képzési és csereprogramokkal, valamint szemináriumokkal és médiaeszközökkel kapcsolatos kiadások annyiban támogathatók, amennyiben megfelelnek a IV. mellékletnek. E kiadások a következőkre vonatkozhatnak:

| a) | halászati felügyeleti módszertan; |
| --- | --- |

a)

halászati felügyeleti módszertan;

| b) | a közös halászati politikát és különösen a halászati ellenőrzést szabályozó közösségi jogszabályok; |
| --- | --- |

b)

a közös halászati politikát és különösen a halászati ellenőrzést szabályozó közösségi jogszabályok;

| c) | a halászati ellenőrzési technikák alkalmazása; |
| --- | --- |

c)

a halászati ellenőrzési technikák alkalmazása;

| d) | az alkalmazandó ellenőrzési rendszer tagállamok általi megvalósítása a közös halászati politika szabályaival összhangban. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazandó ellenőrzési rendszer tagállamok általi megvalósítása a közös halászati politika szabályaival összhangban.

7. cikk

Támogatásra nem jogosult kiadások

(1)   Nem támogathatók azok a kiadások, amelyek azon év január 1-je előtt merültek fel, amelyben a halászati ellenőrzési programot benyújtották a Bizottsághoz.

(2)   A hozzáadottérték-adó (héa) nem téríthető vissza.

(3)   Az V. melléklet tartalmazza a támogatásra nem jogosult kiadások tájékoztató jellegű felsorolását.

8. cikk

A projektek végrehajtása

(1)   A projekteket az éves halászati ellenőrzési programokban megállapított ütemtervnek megfelelően kell elkezdeni és befejezni.

(2)   Az ütemterv tartalmazza a projektek kezdésének és befejezésének tervezett időpontját.

9. cikk

A projektek megvalósításának elmulasztása és késedelme

Amennyiben valamely tagállam úgy határoz, hogy nem valósítja meg a pénzügyi hozzájárulásban részesített projektek egészét vagy azok egy részét, vagy ha a végrehajtásban késedelem mutatkozik, az érintett tagállam haladéktalanul írásban értesíti a Bizottságot, közölve az alábbiakat:

| a) | az éves halászati ellenőrzési programot érintő következmények, beleértve a pénzügyi vonatkozásúakat is; |
| --- | --- |

a)

az éves halászati ellenőrzési programot érintő következmények, beleértve a pénzügyi vonatkozásúakat is;

| b) | a késedelem vagy a végrehajtás elmulasztásának okai; |
| --- | --- |

b)

a késedelem vagy a végrehajtás elmulasztásának okai;

| c) | a tervezett új végrehajtási ütemterv. |
| --- | --- |

c)

a tervezett új végrehajtási ütemterv.

10. cikk

Előlegek

(1)   Valamely tagállam indokolással ellátott kérelmére a Bizottság a 861/2006/EK rendelet 21. cikkében előírt határozattal odaítélt pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 50 %-áig előleget nyújthat az egyes projektre. Az előleg összegét le kell vonni az érintett tagállam számára az adott projekthez folyósított pénzügyi hozzájárulás bármely esetleges időközi, valamint utolsó kifizetésének összegéből.

(2)   A tagállamnak a kérelméhez csatolnia kell a vonatkozó közigazgatási szerv és a beszállító közötti szerződés hitelesített másolatát.

(3)   Ha valamely tagállam illetékes hatósága az e rendelet 4. cikkében meghatározott időszakon belül nem tesz jogilag kötelező kötelezettségvállalást, a nyújtott előleget azonnal vissza kell fizetni.

11. cikk

Költségtérítési kérelmek

(1)   A tagállamoknak a kiadások felmerülésének időpontjától számított kilenc hónapon belül be kell nyújtaniuk költségtérítési kérelmeiket a Bizottsághoz.

(2)   A költségtérítési kérelem tartalmazza a VI. mellékletben felsoroltakat, és azt a VII. mellékletben közölt nyomtatványon kell benyújtani.

(3)   A költségtérítési kérelmek benyújtásakor a tagállamoknak igazolniuk és bizonyítaniuk kell, hogy a kiadások a 861/2006/EK rendeletben, az e rendeletben és a 861/2006/EK rendelet 21. cikkében előírt határozatban, valamint a közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló közösségi jogszabályokban meghatározott feltételekkel összhangban merültek fel. A kérelemnek tartalmaznia kell a VII. mellékletben meghatározott mintának megfelelő nyilatkozatot a továbbított elszámolások pontosságról és hitelességéről.

(4)   A 20 000 euro alatti összegre vonatkozó igényekkel kellő indoklás hiányában nem foglalkoznak. A kérelmek tetszés szerint csoportosíthatók.

(5)   Az olyan projektekre vonatkozó kérelmeket, amelyeket nem fejeztek be az e rendelet 8. cikkében említett ütemtervnek megfelelően, csak akkor lehet elfogadni, ha a késedelmet kellően megindokolják. Ha az ilyen kérelmeket nem fogadják el, a Közösség előirányzatában vállalt kötelezettségek visszavonásra kerülnek.

(6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a költségtérítési kérelem nem felel meg a 861/2006/EK rendeletben, az e rendeletben és a 861/2006/EK rendelet 21. cikkében előírt határozatban, illetve a közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló közösségi jogszabályokban meghatározott feltételeknek, felszólíthatja a tagállamot, hogy egy adott határidőn belül tegye meg észrevételeit a kérdéssel kapcsolatban. Ha a vizsgálat megerősíti az igény nem megfelelő voltát, a Bizottság elutasítja a szóban forgó kiadások egészének vagy egy részének megtérítését, és indokolt esetben kéri a kifizetett összegek visszafizetését.

12. cikk

Pénznem

(1)   A halászati ellenőrzési programokban, a költségtérítési kérelmekben és az előlegfizetési kérelmekben szereplő összegeket euróban kell kifejezni.

(2)   A költségtérítést az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett átváltási arány alapján euróban teljesítik azon a napon, amikor a Bizottság engedélyezésre jogosult szervezeti egysége kiállítja a kifizetési vagy a beszedési megbízást.

(3)   A gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában részt nem vevő tagállamok jelzik az alkalmazott árfolyamot.

13. cikk

Ellenőrzések és pénzügyi korrekciók

A tagállamok kérésre eljuttatják a Bizottsághoz és a Számvevőszékhez a 861/2006/EK rendelet 28. cikkében említett ellenőrzések és pénzügyi korrekciók elvégzéséhez szükséges információt.

14. cikk

A tagállamok jelentései

(1)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak azokat az információkat, amelyek alapján ellenőrizhető a pénzügyi hozzájárulás felhasználása és felmérhető az e határozatban előírt intézkedések hatása az ellenőrzési, felügyeleti és felülvizsgálati tevékenységekre.

(2)   Ezen túlmenően a tagállamok benyújtják a Bizottsághoz a következőket:

| a) | minden év március 31-ig egy közbenső értékelő jelentés az előző évre vonatkozó halászati ellenőrzési programjukról, amely magában foglalja az alábbiakat:






  i. | a végrehajtott projektek, a halászati ellenőrzési program végrehajtásának mértéke; |
| --- | --- | --- |

a)

minden év március 31-ig egy közbenső értékelő jelentés az előző évre vonatkozó halászati ellenőrzési programjukról, amely magában foglalja az alábbiakat:

i.

a végrehajtott projektek, a halászati ellenőrzési program végrehajtásának mértéke;

| ii. | a költségtérítési igények előrejelzése a folyó és a következő évre; |
| --- | --- |

ii.

a költségtérítési igények előrejelzése a folyó és a következő évre;

| iii. | a projektek hatása a halászati ellenőrzési programokra a programban felsorolt mutatók alkalmazásával; |
| --- | --- |

iii.

a projektek hatása a halászati ellenőrzési programokra a programban felsorolt mutatók alkalmazásával;

| iv. | az eredeti halászati ellenőrzési program bármilyen kiigazítása; |
| --- | --- |

iv.

az eredeti halászati ellenőrzési program bármilyen kiigazítása;

| b) | 2014. március 31-ig egy záró értékelő jelentés, amely magában foglalja az alábbiakat:






  i. | befejezett projektek; |
| --- | --- | --- |

b)

2014. március 31-ig egy záró értékelő jelentés, amely magában foglalja az alábbiakat:

i.

befejezett projektek;

| ii. | a projektek költsége; |
| --- | --- |

ii.

a projektek költsége;

| iii. | a halászati ellenőrzési programok hatása a programokban felsorolt mutatók alkalmazásával; |
| --- | --- |

iii.

a halászati ellenőrzési programok hatása a programokban felsorolt mutatók alkalmazásával;

| iv. | az eredeti halászati ellenőrzési programok bármilyen kiigazítása; |
| --- | --- |

iv.

az eredeti halászati ellenőrzési programok bármilyen kiigazítása;

| v. | a pénzügyi hozzájárulás hatása a halászati ellenőrzési programokra a 2007–2013 közötti teljes időszakban. |
| --- | --- |

v.

a pénzügyi hozzájárulás hatása a halászati ellenőrzési programokra a 2007–2013 közötti teljes időszakban.

15. cikk

Átmeneti rendelkezések

2007. január 1-jétől a 95/527/EK, a 2001/431/EK és a 2004/465/EK tanácsi határozat értelmében elszámolható kiadásokra vonatkozó költségtérítési kérelmeket az e rendelet VI. és VII. mellékletében megállapítottak szerint kell benyújtani.

16. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 11-én.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

2

(3)  HL L 301., 1995.12.14., 30. o.

3

(4)  HL L 154., 2001.6.9., 22. o.

4

(5)  HL L 157., 2004.4.30., 114. o. A 2006/2/EK határozattal (HL L 2., 2006.1.5., 4. o.) módosított határozat.

5

---

I. MELLÉKLET

A halászati megfigyelés és ellenőrzés céljára a tagállamok számára rendelkezésre álló eszközök leírása

A halászati megfigyelés és ellenőrzés céljára a tagállamok számára rendelkezésre álló eszközök leírása, amelyet e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének d) pontja említ, a következőket tartalmazza:

| a) | a halászati ellenőrzésért országos, regionális, illetve helyi szinten felelős közigazgatási szervek rövid leírása; |
| --- | --- |

a)

a halászati ellenőrzésért országos, regionális, illetve helyi szinten felelős közigazgatási szervek rövid leírása;

| b) | az adott tagállamban az előző évben a közös halászati politikából eredő kötelezettségek végrehajtásához igénybe vett emberi erőforrások és eszközök (különösen a rendelkezésre álló hajók, repülőgépek és helikopterek száma), valamint a főbb foganatosított intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az adott tagállamban az előző évben a közös halászati politikából eredő kötelezettségek végrehajtásához igénybe vett emberi erőforrások és eszközök (különösen a rendelkezésre álló hajók, repülőgépek és helikopterek száma), valamint a főbb foganatosított intézkedések;

| c) | a halászati ellenőrzésre fordított éves költségvetési összeg euróban kifejezve, részletezve a beruházásokat és a halászati ellenőrzéshez használt eszközök üzemeltetésének költségeit (kategóriánként, az emberi erőforrásokat is beleértve). |
| --- | --- |

c)

a halászati ellenőrzésre fordított éves költségvetési összeg euróban kifejezve, részletezve a beruházásokat és a halászati ellenőrzéshez használt eszközök üzemeltetésének költségeit (kategóriánként, az emberi erőforrásokat is beleértve).

---

II. MELLÉKLET

Az ellenőrzési technológiák megvalósításához kapcsolódó támogatható kiadások tájékoztató jellegű felsorolása

Az alábbiakkal kapcsolatos kiadások jogosultak támogatásra:

| a) | számítástechnikai eszközök beszerzése, üzembe helyezése és számítástechnikai segítségnyújtás, valamint informatikai hálózatok – ideértve a távérzékelő rendszereket is – létrehozása abból a célból, hogy hatékony és biztonságos adatcsere váljék lehetővé a halászati tevékenységek megfigyelésével, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatban. A technikai segítségnyújtással kapcsolatban felmerült kiadásokat az üzembe helyezéstől számított két évig fedezik; |
| --- | --- |

a)

számítástechnikai eszközök beszerzése, üzembe helyezése és számítástechnikai segítségnyújtás, valamint informatikai hálózatok – ideértve a távérzékelő rendszereket is – létrehozása abból a célból, hogy hatékony és biztonságos adatcsere váljék lehetővé a halászati tevékenységek megfigyelésével, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatban. A technikai segítségnyújtással kapcsolatban felmerült kiadásokat az üzembe helyezéstől számított két évig fedezik;

| b) | a következők beszerzése és üzembe helyezése:






  i. | elektronikus helymeghatározó eszközök, amelyek lehetővé teszik, hogy a halászati felügyelő központok egy hajómegfigyelő rendszeren (VMS) keresztül távolról megfigyelhessék a hajókat; |
| --- | --- | --- |

b)

a következők beszerzése és üzembe helyezése:

i.

elektronikus helymeghatározó eszközök, amelyek lehetővé teszik, hogy a halászati felügyelő központok egy hajómegfigyelő rendszeren (VMS) keresztül távolról megfigyelhessék a hajókat;

| ii. | elektronikus adatrögzítő és jelentéstételi eszközök, amelyek lehetővé teszik a halászati tevékenységekkel összefüggő adatok elektronikus továbbítását. |
| --- | --- |

ii.

elektronikus adatrögzítő és jelentéstételi eszközök, amelyek lehetővé teszik a halászati tevékenységekkel összefüggő adatok elektronikus továbbítását.

A hajók földrajzi helyzetét automatikusan meghatározó eszközöknek meg kell felelniük a vonatkozó közösségi jogszabályokban megállapított követelményeknek;

| c) | olyan személyi számítógépek, laptopok, kézi számítógépek (PDA-k) vásárlása, amelyeket halászattal kapcsolatos adatok tárolására és feldolgozására terveztek; |
| --- | --- |

c)

olyan személyi számítógépek, laptopok, kézi számítógépek (PDA-k) vásárlása, amelyeket halászattal kapcsolatos adatok tárolására és feldolgozására terveztek;

| d) | a halászati tevékenységek ellenőrzésével kapcsolatos új technológiák megvalósítására irányuló kísérleti projektek és végrehajtásuk. |
| --- | --- |

d)

a halászati tevékenységek ellenőrzésével kapcsolatos új technológiák megvalósítására irányuló kísérleti projektek és végrehajtásuk.

---

III. MELLÉKLET

A halászati ellenőrzéshez használt hajók vagy légi járművek vásárlásával vagy korszerűsítésével kapcsolatos támogatható kiadások tájékoztató jellegű felsorolása

Az alábbiakkal kapcsolatos kiadások jogosultak támogatásra:

| a) | rögzített szárnyú repülőgépek, pilóta nélküli légi járművek, helikopterek és ezek halászati ellenőrzési berendezései. Különösen a fedélzetre telepített érzékelő-, kommunikációs és navigációs berendezések, illetve szoftverek, amelyek részét képezik a halászati tevékenységek ellenőrzésében és felügyeletében használt hajók és légi járművek felszerelésének, és amelyek lehetővé teszik a hajók és légi járművek, illetve a halászati ellenőrző hatóságok közötti adatcserét; |
| --- | --- |

a)

rögzített szárnyú repülőgépek, pilóta nélküli légi járművek, helikopterek és ezek halászati ellenőrzési berendezései. Különösen a fedélzetre telepített érzékelő-, kommunikációs és navigációs berendezések, illetve szoftverek, amelyek részét képezik a halászati tevékenységek ellenőrzésében és felügyeletében használt hajók és légi járművek felszerelésének, és amelyek lehetővé teszik a hajók és légi járművek, illetve a halászati ellenőrző hatóságok közötti adatcserét;

| b) | az elavult berendezéseket helyettesítő, az ellenőrzési tevékenységet hatékonyabbá tévő felszerelések. A gépház, a kormányállás, valamint a hajóraszállási és a vízrebocsátási létesítmények korszerűsítése során felmerült kiadások szintén támogathatók; |
| --- | --- |

b)

az elavult berendezéseket helyettesítő, az ellenőrzési tevékenységet hatékonyabbá tévő felszerelések. A gépház, a kormányállás, valamint a hajóraszállási és a vízrebocsátási létesítmények korszerűsítése során felmerült kiadások szintén támogathatók;

| c) | hajóra szálláshoz használt csónakok (gumicsónakok/RIB-ek), beleértve az ezekre felszerelt berendezéseket, motorokat, csónakdarukat és darukat (beleértve a hidraulikus rendszereket és a beszerelést), a hajón annak érdekében elvégzett módosítások, hogy azokat alkalmassá tegyék a hajóra szálláshoz használt csónakok fogadására (pl. a fedélzet és a felépítmény megerősítése); |
| --- | --- |

c)

hajóra szálláshoz használt csónakok (gumicsónakok/RIB-ek), beleértve az ezekre felszerelt berendezéseket, motorokat, csónakdarukat és darukat (beleértve a hidraulikus rendszereket és a beszerelést), a hajón annak érdekében elvégzett módosítások, hogy azokat alkalmassá tegyék a hajóra szálláshoz használt csónakok fogadására (pl. a fedélzet és a felépítmény megerősítése);

| d) | a hajó meghajtórendszerét érintő fő elemek mint például a propellerrendszerek, sebességváltók, új főmotorok és segédmotorok; |
| --- | --- |

d)

a hajó meghajtórendszerét érintő fő elemek mint például a propellerrendszerek, sebességváltók, új főmotorok és segédmotorok;

| e) | a kommunikáció bizalmas jellegét biztosító berendezések, mint például a titkosítóberendezések és rejtjelezők; |
| --- | --- |

e)

a kommunikáció bizalmas jellegét biztosító berendezések, mint például a titkosítóberendezések és rejtjelezők;

| f) | a fedélzetre szerelt vízálló személyi számítógépek. |
| --- | --- |

f)

a fedélzetre szerelt vízálló személyi számítógépek.

---

IV. MELLÉKLET

A képzési és csereprogramokkal, valamint szemináriumokkal és médiaeszközökkel kapcsolatos támogatható kiadások tájékoztató jellegű felsorolása

| a) | Az alábbiakkal kapcsolatos kiadások jogosultak támogatásra:






  i. | előadótermek bérlése; |
| --- | --- | --- |

a)

Az alábbiakkal kapcsolatos kiadások jogosultak támogatásra:

i.

előadótermek bérlése;

| ii. | a képzések és szemináriumok során használt eszközök beszerzése vagy bérlése; |
| --- | --- |

ii.

a képzések és szemináriumok során használt eszközök beszerzése vagy bérlése;

| iii. | azon oktatók díjai, akik nem tagállami vagy közösségi tisztviselői minőségben tartanak képzést; |
| --- | --- |

iii.

azon oktatók díjai, akik nem tagállami vagy közösségi tisztviselői minőségben tartanak képzést;

| iv. | a kurzusokon részt vevő ellenőrök, ügyészek, bírák és halászok, valamint a képzést tartó személyzet úti- és tartózkodási költségei; |
| --- | --- |

iv.

a kurzusokon részt vevő ellenőrök, ügyészek, bírák és halászok, valamint a képzést tartó személyzet úti- és tartózkodási költségei;

| v. | a szemináriumon vagy képzésen használatos (tájékoztató) anyagok vagy adathordozók, pl. könyvek, plakátok, CD-k, DVD-k, videofilmek, szórólapok, molinók beszerzése vagy nyomtatása; |
| --- | --- |

v.

a szemináriumon vagy képzésen használatos (tájékoztató) anyagok vagy adathordozók, pl. könyvek, plakátok, CD-k, DVD-k, videofilmek, szórólapok, molinók beszerzése vagy nyomtatása;

| b) | a támogathatóság feltétele, hogy a kiadások megfeleljenek a vonatkozó nemzeti szabályozásnak is. |
| --- | --- |

b)

a támogathatóság feltétele, hogy a kiadások megfeleljenek a vonatkozó nemzeti szabályozásnak is.

---

V. MELLÉKLET

A nem támogatható kiadások tájékoztató jellegű felsorolása

Az alábbiakkal kapcsolatos kiadások nem jogosultak támogatásra:

| a) | bérleti és lízingszerződések; |
| --- | --- |

a)

bérleti és lízingszerződések;

| b) | a nem kizárólag halászati ellenőrzéshez használt eszközök, például a személyi számítógépek, laptopok, lapolvasók, nyomtatók, mobiltelefonok, telefonközpontok, kézi adóvevők, mérőszalagok, vonalzók és egyéb hasonló felszerelések, videofelvevők és fényképezőgépek; |
| --- | --- |

b)

a nem kizárólag halászati ellenőrzéshez használt eszközök, például a személyi számítógépek, laptopok, lapolvasók, nyomtatók, mobiltelefonok, telefonközpontok, kézi adóvevők, mérőszalagok, vonalzók és egyéb hasonló felszerelések, videofelvevők és fényképezőgépek;

| c) | ruhaneműk és lábbelik, például egyenruhák, védőruházat stb., valamint általános célú személyi eszközök; |
| --- | --- |

c)

ruhaneműk és lábbelik, például egyenruhák, védőruházat stb., valamint általános célú személyi eszközök;

| d) | üzemeltetési és karbantartási költségek, pl. telekommunikációs költségek, pénzügyi értékcsökkenési költségek, biztosítási díjak, üzemanyag; |
| --- | --- |

d)

üzemeltetési és karbantartási költségek, pl. telekommunikációs költségek, pénzügyi értékcsökkenési költségek, biztosítási díjak, üzemanyag;

| e) | (csere)alkatrészek, amelyek valamely támogatható eszköz üzemben tartásához szükségesek; |
| --- | --- |

e)

(csere)alkatrészek, amelyek valamely támogatható eszköz üzemben tartásához szükségesek;

| f) | járművek és motorbiciklik; |
| --- | --- |

f)

járművek és motorbiciklik;

| g) | épületek és telkek; |
| --- | --- |

g)

épületek és telkek;

| h) | munkabérek és kártérítések. |
| --- | --- |

h)

munkabérek és kártérítések.

---

VI. MELLÉKLET

A költségtérítési kérelmek tartalma

A költségtérítési kérelmek a következőket tartalmazzák:

| a) | az igényelt térítés teljes összegét feltüntető levél. Ez a levél világosan közli az alábbiakat:






  i. | a bizottsági határozat, amelyre a levél hivatkozik (vonatkozó cikk és melléklet); |
| --- | --- | --- |

a)

az igényelt térítés teljes összegét feltüntető levél. Ez a levél világosan közli az alábbiakat:

i.

a bizottsági határozat, amelyre a levél hivatkozik (vonatkozó cikk és melléklet);

| ii. | a Bizottságtól igényelt összeg euróban, héa nélkül; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságtól igényelt összeg euróban, héa nélkül;

| iii. | az igénylés típusa (előfinanszírozás, időközi kifizetés, utolsó kifizetés); |
| --- | --- |

iii.

az igénylés típusa (előfinanszírozás, időközi kifizetés, utolsó kifizetés);

| iv. | az átutalási bankszámla; |
| --- | --- |

iv.

az átutalási bankszámla;

| b) | kiadásigazoló nyilatkozat a VII. mellékletben megállapított formanyomtatvány felhasználásával (bizottsági határozatonként egy); |
| --- | --- |

b)

kiadásigazoló nyilatkozat a VII. mellékletben megállapított formanyomtatvány felhasználásával (bizottsági határozatonként egy);

| c) | az alábbi információkat tartalmazó jegyzék:






  i. | a projekt(ek) neve(i) és hivatkozás arra/azokra a halászati ellenőrzési program(ok)ra, amely(ek)ben a projekt(ek) szerepelt(ek); |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbi információkat tartalmazó jegyzék:

i.

a projekt(ek) neve(i) és hivatkozás arra/azokra a halászati ellenőrzési program(ok)ra, amely(ek)ben a projekt(ek) szerepelt(ek);

| ii. | hivatkozás arra a szerződésre, amelyhez a számlák kapcsolódnak; |
| --- | --- |

ii.

hivatkozás arra a szerződésre, amelyhez a számlák kapcsolódnak;

| iii. | a projekthez kapcsolódó mellékelt számlák jegyzéke (a számlák száma és összege, héa nélkül); |
| --- | --- |

iii.

a projekthez kapcsolódó mellékelt számlák jegyzéke (a számlák száma és összege, héa nélkül);

| d) | valamennyi projekt tekintetében, amelyhez költségtérítést igényelnek, meg kell adni a következőket:






  i. | a számlák eredetije vagy hitelesített másolata; |
| --- | --- | --- |

d)

valamennyi projekt tekintetében, amelyhez költségtérítést igényelnek, meg kell adni a következőket:

i.

a számlák eredetije vagy hitelesített másolata;

| ii. | az alkalmazott átváltási arány, amennyiben a számlákon az összegek nem euróban vannak megadva; |
| --- | --- |

ii.

az alkalmazott átváltási arány, amennyiben a számlákon az összegek nem euróban vannak megadva;

| iii. | valamennyi melléklelt számla kifizetéséről szóló igazolás eredetije vagy hitelesített másolata; |
| --- | --- |

iii.

valamennyi melléklelt számla kifizetéséről szóló igazolás eredetije vagy hitelesített másolata;

| iv. | a jövőbeni részletfizetéseket megállapító dokumentum (adott esetben) és kifizetésük tervezett időpontjai; |
| --- | --- |

iv.

a jövőbeni részletfizetéseket megállapító dokumentum (adott esetben) és kifizetésük tervezett időpontjai;

| v. | a számlához kapcsolódó szerződés hitelesített másolata; |
| --- | --- |

v.

a számlához kapcsolódó szerződés hitelesített másolata;

| vi. | a hajó, repülőgép vagy pilóta nélküli légi jármű éves használata halászati ellenőrzés céljára százalékos arányban és napokban kifejezve; |
| --- | --- |

vi.

a hajó, repülőgép vagy pilóta nélküli légi jármű éves használata halászati ellenőrzés céljára százalékos arányban és napokban kifejezve;

| vii. | a közbeszerzésre vonatkozó információk. Mellékelni kell az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívások fénymásolatát. Ha a pályázati felhívások még nem jelentek meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában, a kedvezményezett igazolja, hogy a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi jogszabályokat tiszteletben tartották, valamint megindokolja, miért nem követték a közösségi nyilvános pályázati eljárásokat. A teljes mértékben vagy részben halászati ellenőrzési célokra használt hajókkal és légi járművekkel kapcsolatban felmerült költségek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 296. cikkére tekintettel nem mentesülnek a közösségi közbeszerzési szabályok alól; |
| --- | --- |

vii.

a közbeszerzésre vonatkozó információk. Mellékelni kell az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett pályázati felhívások fénymásolatát. Ha a pályázati felhívások még nem jelentek meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában, a kedvezményezett igazolja, hogy a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi jogszabályokat tiszteletben tartották, valamint megindokolja, miért nem követték a közösségi nyilvános pályázati eljárásokat. A teljes mértékben vagy részben halászati ellenőrzési célokra használt hajókkal és légi járművekkel kapcsolatban felmerült költségek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 296. cikkére tekintettel nem mentesülnek a közösségi közbeszerzési szabályok alól;

| viii. | az intézkedés rövid leírása az elért eredmények részletes ismertetésével, amelyhez mellékelni kell egy értékelést a halászati ellenőrzéssel és felügyelettel kapcsolatos beruházások hatásáról. A tételek jövőbeni felhasználásának előrejelzését is meg kell adni; |
| --- | --- |

viii.

az intézkedés rövid leírása az elért eredmények részletes ismertetésével, amelyhez mellékelni kell egy értékelést a halászati ellenőrzéssel és felügyelettel kapcsolatos beruházások hatásáról. A tételek jövőbeni felhasználásának előrejelzését is meg kell adni;

| ix. | a kísérleti projektek vagy a médiaeszközök kapcsán felmerült kiadások esetében mellékelni kell a zárójelentést vagy -dokumentumot; |
| --- | --- |

ix.

a kísérleti projektek vagy a médiaeszközök kapcsán felmerült kiadások esetében mellékelni kell a zárójelentést vagy -dokumentumot;

| x. | képzések és szemináriumok esetében annak tárgya, valamint előadói és résztvevői megnevezése. |
| --- | --- |

x.

képzések és szemináriumok esetében annak tárgya, valamint előadói és résztvevői megnevezése.

---

VII. MELLÉKLET

Kiadásigazoló nyilatkozat

Image

---

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/39

---

A BIZOTTSÁG 392/2007/EK RENDELETE

(2007. április 11.)

a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2007. április 2. és 6. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4318 tételszám alatt elérhető mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2007. április 2. és 6. közötti héten a 950/2006/EK rendelettel illetőleg Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2006. december 13-i 1832/2006/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4318 tételszám alatt elérhető mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2007. április 2. és 6. közötti héten a 950/2006/EK rendelettel illetőleg Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2006. december 13-i 1832/2006/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban.

| (2) | E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről, |
| --- | --- |

(2)

E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 950/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével és az 1832/2006/EK rendelet 5. cikkével összhangban a 2007. április 2. és 6. között benyújtott behozataliengedély-kérelmek vonatkozásában az engedélyeket az e rendelet mellékletében megállapított mennyiségi korlátozással kell kibocsátani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 1. o. A 2006/2006/EK rendelettel (HL L 379., 2006.12.28., 95. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 354., 2006.12.14., 8. o.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Elérve |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | 100 | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | 100 | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaszkár | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4344 | Saint Kitts és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4347 | Tanzánia | 0 | Elérve |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Elérve

09.4333

Elefántcsontpart

100

09.4334

Kongói Köztársaság

100

09.4335

Fidzsi-szigetek

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaszkár

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Elérve

09.4344

Saint Kitts és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

100

09.4347

Tanzánia

0

Elérve

09.4348

Trinidad és Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Kiegészítő cukor

A 950/2006/EK rendelet V. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4315

India

100

09.4316

Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok

100

CXL engedményes cukor

A 950/2006/EK rendelet VI. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | 0 | Elérve |
| 09.4318 | Brazília | 14,2857 | Elérve |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Elérve |
| 09.4320 | Egyéb harmadik országok | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4317

Ausztrália

0

Elérve

09.4318

Brazília

14,2857

Elérve

09.4319

Kuba

0

Elérve

09.4320

Egyéb harmadik országok

0

Elérve

Balkáni cukor

A 950/2006/EK rendelet VII. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | 100 | |
| 09.4325 | Bosznia és Hercegovina | 0 | Elérve |
| 09.4326 | Szerbia, Montenegró és Koszovó | 100 | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 100 | |
| 09.4328 | Horvátország | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4324

Albánia

100

09.4325

Bosznia és Hercegovina

0

Elérve

09.4326

Szerbia, Montenegró és Koszovó

100

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

100

09.4328

Horvátország

100

Kivételes és ipari behozatalból származó cukor

A 950/2006/EK rendelet VIII. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

100

Bulgária és Románia részére megnyitott átmeneti vámkontingensek keretében történő cukorbehozatal

Az 1832/2006/EK rendelet 1. fejezetének 2. része

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Type | 2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgária | 0 | Elérve |
| 09.4366 | Románia | 100 | |

Tételszám

Type

2007. április 2. és 6. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4365

Bulgária

0

Elérve

09.4366

Románia

100

---

IRÁNYELVEK

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/42

---

A BIZOTTSÁG 2007/21/EK IRÁNYELVE

(2007. április 10.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az azoxistrobin, az imazalil, a krezoxim-metil, a spiroxamin, az azimszulfuron, a prohexadion-kalcium és a fluroxipir hatóanyagoknak az I. mellékletbe történő felvételére vonatkozó lejárati idő tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/47/EK bizottsági irányelv (2) az azoxistrobint 2008. július 1-jéig, a 97/73/EK bizottsági irányelv (3) az imazalilt 2008. december 31-ig, az 1999/1/EK bizottsági irányelv (4) a krezoxim-metilt 2009. január 31-ig, az 1999/73/EK bizottsági irányelv (5) a spiroxamint 2009. szeptember 1-jéig, az 1999/80/EK bizottsági irányelv (6) az azimszulfuront 2009. október 1-jéig, a 2000/50/EK bizottsági irányelv (7) a prohexadion-kalciumot 2010. október 20-ig, a 2000/10/EK bizottsági irányelv (8) pedig a fluroxipirt 2010. november 30-ig vette fel hatóanyagként a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

A 98/47/EK bizottsági irányelv (2) az azoxistrobint 2008. július 1-jéig, a 97/73/EK bizottsági irányelv (3) az imazalilt 2008. december 31-ig, az 1999/1/EK bizottsági irányelv (4) a krezoxim-metilt 2009. január 31-ig, az 1999/73/EK bizottsági irányelv (5) a spiroxamint 2009. szeptember 1-jéig, az 1999/80/EK bizottsági irányelv (6) az azimszulfuront 2009. október 1-jéig, a 2000/50/EK bizottsági irányelv (7) a prohexadion-kalciumot 2010. október 20-ig, a 2000/10/EK bizottsági irányelv (8) pedig a fluroxipirt 2010. november 30-ig vette fel hatóanyagként a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe.

| (2) | Kérésre megújítható egy hatóanyag felvétele, ha azt a bejegyzés lejárata előtt legkésőbb két évvel kérelmezik. Valamennyi fent említett hatóanyagra vonatkozóan érkeztek a Bizottsághoz felvétel megújítására irányuló kérelmek. |
| --- | --- |

(2)

Kérésre megújítható egy hatóanyag felvétele, ha azt a bejegyzés lejárata előtt legkésőbb két évvel kérelmezik. Valamennyi fent említett hatóanyagra vonatkozóan érkeztek a Bizottsághoz felvétel megújítására irányuló kérelmek.

| (3) | A Bizottságnak részletes szabályokat kell megállapítania az I. mellékletbe történő felvétel megújításához szükséges további információk benyújtására és értékelésére vonatkozóan. Emiatt indokolt megújítani a fentiekben említett hatóanyagok I. mellékletbe történő felvételét olyan szükséges időtartamra, hogy az lehetővé tegye a bejelentők számára kérelmeik elkészítését, a Bizottság számára pedig a kérelemelbírálás megszervezését és a döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak részletes szabályokat kell megállapítania az I. mellékletbe történő felvétel megújításához szükséges további információk benyújtására és értékelésére vonatkozóan. Emiatt indokolt megújítani a fentiekben említett hatóanyagok I. mellékletbe történő felvételét olyan szükséges időtartamra, hogy az lehetővé tegye a bejelentők számára kérelmeik elkészítését, a Bizottság számára pedig a kérelemelbírálás megszervezését és a döntéshozatalt.

| (4) | Emiatt ennek megfelelően módosítani kell a 91/414/EGK irányelvet. |
| --- | --- |

(4)

Emiatt ennek megfelelően módosítani kell a 91/414/EGK irányelvet.

| (5) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete az ezen irányelv mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

A tagállamok legkésőbb 2007. december 12-ig elfogadják és kihirdetik az ennek az irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2007. december 13-tól kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 10-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/6/EK bizottsági irányelvvel (HL L 43., 2007.2.15., 13. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 191., 1998.7.7., 50. o.

2

(3)  HL L 353., 1997.12.24., 26. o.

3

(4)  HL L 21., 1999.1.28., 21. o.

4

(5)  HL L 206., 1999.8.5., 16. o. Helyesbítve: HL L 221., 1999.8.21., 19. o.

5

(6)  HL L 210., 1999.8.10., 13. o.

6

(7)  HL L 198., 2000.8.4., 39. o.

7

(8)  HL L 57., 2000.3.2., 28. o.

8

---

MELLÉKLET

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletének 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 8. sora helyébe a következő szöveg lép:

| „1 | Imazalil
  CAS-szám: 73790-28-0, 35554-44-0
  CIPAC-szám: 335 | (+)-1-(β-alliloxi-2,4-diklorofeniletil)imidazol vagy (+)-allil 1-(2,4-diklorofenil)-2-imidazol-1-iletil éter | 975 g/kg | 1999. január 1. | 2011. december 31. | Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.
  A következő felhasználásokra az alábbi különleges feltételek vonatkoznak:






  — | gyümölcs, zöldség és burgonya betakarítás utáni kezelése csak abban az esetben engedélyezhető, ha megfelelő fertőtlenítő rendszer áll rendelkezésre, vagy a kockázatelemzés kimutatta az engedélyező tagállam számára, hogy a kezelőoldat kibocsátása nem jelent elfogadhatatlan kockázatot a környezetre és különösen a vízi szervezetekre, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„1

Imazalil

CAS-szám: 73790-28-0, 35554-44-0

CIPAC-szám: 335

(+)-1-(β-alliloxi-2,4-diklorofeniletil)imidazol vagy (+)-allil 1-(2,4-diklorofenil)-2-imidazol-1-iletil éter

975 g/kg

1999. január 1.

2011. december 31.

Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.

A következő felhasználásokra az alábbi különleges feltételek vonatkoznak:

—

gyümölcs, zöldség és burgonya betakarítás utáni kezelése csak abban az esetben engedélyezhető, ha megfelelő fertőtlenítő rendszer áll rendelkezésre, vagy a kockázatelemzés kimutatta az engedélyező tagállam számára, hogy a kezelőoldat kibocsátása nem jelent elfogadhatatlan kockázatot a környezetre és különösen a vízi szervezetekre,

| — | a burgonya betakarítás utáni kezelése csak abban az esetben engedélyezhető, ha a kockázatelemzés kimutatta az engedélyező tagállam számára, hogy a kezelt burgonya feldolgozási hulladékának kibocsátása nem jelent elfogadhatatlan kockázatot a vízi szervezetekre, |
| --- | --- |

—

a burgonya betakarítás utáni kezelése csak abban az esetben engedélyezhető, ha a kockázatelemzés kimutatta az engedélyező tagállam számára, hogy a kezelt burgonya feldolgozási hulladékának kibocsátása nem jelent elfogadhatatlan kockázatot a vízi szervezetekre,

| — | kültéri, lombozaton történő felhasználás csak abban az esetben engedélyezhető, ha a kockázatelemzés kimutatta az engedélyező tagállam számára, hogy a felhasználás nincs elfogadhatatlan hatással az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre. |
| --- | --- |

—

kültéri, lombozaton történő felhasználás csak abban az esetben engedélyezhető, ha a kockázatelemzés kimutatta az engedélyező tagállam számára, hogy a felhasználás nincs elfogadhatatlan hatással az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre.

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság ülésének napja, amikor a felülvizsgálati jelentést véglegesítették: 1997. július 11.

2

Azoxistrobin

CAS-szám: 131860-33-8

CIPAC-szám: 571

Metil (E)-2-{2[6-(2-cianofenoxi)pirimidin-4-iloxi] fenil}-3-metoxiakrilát

930 g/kg (Z isomer max. 25 g/kg)

1998. július 1.

2011. december 31.

Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.

Az egységes elvek szerinti döntéshozatal során különös figyelmet kell fordítani a vízi szervezetekre gyakorolt hatásra. Az engedélyezési feltételeknek tartalmazniuk kell a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket.

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság ülésének napja, amikor a felülvizsgálati jelentést véglegesítették: 1998. április 22.

3

Krezoxim-metil

CAS-szám: 143390-89-0

CIPAC-szám: 568

Metil (E)-2-metoxiimino-2-[2-(o-toliloximetil)-fenil] acetát

910 g/kg

1999. február 1.

2011. december 31.

Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.

Az egységes elvek szerinti döntéshozatal során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az érzékeny egyensúlyi helyzetben lévő talajvizek védelmére.

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság ülésének napja, amikor a felülvizsgálati jelentést véglegesítették: 1998. október 16.

4

Spiroxamin

CAS-szám: 1181134-30-8

CIPAC-szám: 572

(8-terc-butil-1,4-dioxaspiro[4,5]dekán-2-ilmetil)-etil-propilamin

940 g/kg (A és B diasztereomerek vegyesen)

1999. szeptember 1.

2011. december 31.

Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.

Az egységes alapelvek szerinti döntéshozatal során a tagállamoknak:

| — | különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek megfelelő védekezési intézkedéseket tartalmazzanak,
  továbbá |
| --- | --- |

—

különös figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók biztonságára, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek megfelelő védekezési intézkedéseket tartalmazzanak,

továbbá

| — | különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi szervezetekre gyakorolt hatásra, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseket tartalmazzanak. |
| --- | --- |

—

különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi szervezetekre gyakorolt hatásra, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseket tartalmazzanak.

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság ülésének napja, amikor a felülvizsgálati jelentést véglegesítették: 1999. május 12.

5

Azimszulfuron

CAS-szám: 120162-55-2

CIPAC-szám: 584

1-(4,6-dimetoxipirimidin-2-il)-3-[1-metil-4-(2-metil-2H-tetrazol-5-il)-pirazol-5-ilszulfonil]-karbamid

980 g/kg

1999. október 1.

2011. december 31.

Felhasználása kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.

Légi felhasználása nem engedélyezhető.

Az egységes elvek szerinti döntéshozatal során a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi szervezetekre és a szárazföldi, nem célnövényekre gyakorolt hatásra, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseket (például rizstermesztés esetén a víz legkisebb visszatartási ideje a kibocsátást megelőzően) tartalmazzanak.

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság ülésének napja, amikor a felülvizsgálati jelentést véglegesítették: 1999. július 2.

6

Fluroxipir

CAS-szám: 69377-81-7

CIPAC-szám: 431

4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-piridiloxiecetsav

950 g/kg

2000. december 1.

2011. december 31.

Felhasználása kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.

Az egységes elvek szerinti döntéshozatal során a tagállamoknak:

| — | figyelembe kell venniük a felülvizsgálati jelentés 7. pontjában kért kiegészítő információkat, |
| --- | --- |

—

figyelembe kell venniük a felülvizsgálati jelentés 7. pontjában kért kiegészítő információkat,

| — | különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvizek védelmére, |
| --- | --- |

—

különös figyelmet kell fordítaniuk a talajvizek védelmére,

| — | különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi szervezetekre gyakorolt hatásra, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseket tartalmazzanak. |
| --- | --- |

—

különös figyelmet kell fordítaniuk a vízi szervezetekre gyakorolt hatásra, és biztosítaniuk kell, hogy az engedélyezési feltételek szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseket tartalmazzanak.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, ha a felülvizsgálati jelentés 7. pontjában előírt további kísérleteket nem végezték el, és az információkat nem nyújtották be 2000. december 1-jéig.

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság ülésének napja, amikor a felülvizsgálati jelentést véglegesítették: 1999. november 30.

8

Prohexadion-kalcium

CAS-szám: 127277-53-6

CIPAC-szám: 567

Kalcium 3,5-dioxo-4-propionilciklohexán-karboxilát

890 g/kg

2000. október 1.

2011. december 31.

Felhasználása kizárólag növekedésszabályozóként engedélyezhető.

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság ülésének napja, amikor a felülvizsgálati jelentést véglegesítették: 2000. június 16.”

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/47

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. április 11.)

a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram során meg nem vizsgált bizonyos hatóanyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatali határidejének meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2007) 1545. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia és a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(2007/226/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/8/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdése és ugyanezen cikk (3) bekezdése előírja, hogy ha valamely hatóanyag értékeléséhez az előírt határidőn belül nem nyújtották be a szükséges tájékoztatást és adatokat, döntés hozható arról, hogy a hatóanyagot ne vegyék fel az irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe. Az ilyen döntést követően a tagállamok visszavonnak minden, az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyt. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdése és ugyanezen cikk (3) bekezdése előírja, hogy ha valamely hatóanyag értékeléséhez az előírt határidőn belül nem nyújtották be a szükséges tájékoztatást és adatokat, döntés hozható arról, hogy a hatóanyagot ne vegyék fel az irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe. Az ilyen döntést követően a tagállamok visszavonnak minden, az adott hatóanyagot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyt.

| (2) | Az 1896/2000/EK (2) és a 2032/2003/EK bizottsági rendeletek (3) megállapítják az irányelv 16. cikke (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram első és második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. A 2032/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése 2006. szeptember 1-jét határozza meg azon időpontként, amelytől kezdődően a tagállamok törlik az olyan hatóanyagot tartalmazó biocid termékek engedélyeit, amelyek tekintetében nincs elfogadott bejelentés, illetve egyik tagállam sem jelezte érdekeltségét. |
| --- | --- |

(2)

Az 1896/2000/EK (2) és a 2032/2003/EK bizottsági rendeletek (3) megállapítják az irányelv 16. cikke (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram első és második szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. A 2032/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése 2006. szeptember 1-jét határozza meg azon időpontként, amelytől kezdődően a tagállamok törlik az olyan hatóanyagot tartalmazó biocid termékek engedélyeit, amelyek tekintetében nincs elfogadott bejelentés, illetve egyik tagállam sem jelezte érdekeltségét.

| (3) | Az 1048/2005/EK bizottsági rendelettel (4) módosított 2032/2003/EK rendelet 4a. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kérelmezhetik a Bizottságtól a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított időszak meghosszabbítását, valamint megállapítja a meghosszabbítás feltételeit. |
| --- | --- |

(3)

Az 1048/2005/EK bizottsági rendelettel (4) módosított 2032/2003/EK rendelet 4a. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kérelmezhetik a Bizottságtól a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított időszak meghosszabbítását, valamint megállapítja a meghosszabbítás feltételeit.

| (4) | Néhány olyan hatóanyag esetében, amelyeknek 2006. szeptember 1-jétől tilos a biocid termékekben való használata, egyes tagállamok az időszak meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, az érintett hatóanyagok további felhasználásának szükségességét igazoló információ kíséretében. |
| --- | --- |

(4)

Néhány olyan hatóanyag esetében, amelyeknek 2006. szeptember 1-jétől tilos a biocid termékekben való használata, egyes tagállamok az időszak meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, az érintett hatóanyagok további felhasználásának szükségességét igazoló információ kíséretében.

| (5) | Lengyelország olyan információt nyújtott be, amely igazolja, hogy jelenleg nem áll rendelkezésre a ciflutrint helyettesítő megfelelő anyag, amelyet rovarirtószerként a hagyományos vagy egyéb építkezésekhez felhasznált építési faanyagok védelmére használni lehetne. Helyénvalónak tűnik rövid idővel meghosszabbítani az anyagra vonatkozó átmeneti időszakot, hogy az alternatív vegyszerekről hatékonysági adatokat adhassanak le, és a nemzeti jog alapján lehetővé váljon ezek forgalomba hozatala a lengyel piacon. |
| --- | --- |

(5)

Lengyelország olyan információt nyújtott be, amely igazolja, hogy jelenleg nem áll rendelkezésre a ciflutrint helyettesítő megfelelő anyag, amelyet rovarirtószerként a hagyományos vagy egyéb építkezésekhez felhasznált építési faanyagok védelmére használni lehetne. Helyénvalónak tűnik rövid idővel meghosszabbítani az anyagra vonatkozó átmeneti időszakot, hogy az alternatív vegyszerekről hatékonysági adatokat adhassanak le, és a nemzeti jog alapján lehetővé váljon ezek forgalomba hozatala a lengyel piacon.

| (6) | Franciaország olyan információt nyújtott be, amely igazolja, hogy tengerentúli megyéiben a lehető legtöbb lárvaölőszert engedélyezni kell annak érdekében, hogy a súlyos betegségeket terjesztő szúnyogokat irtani lehessen, és azt kérte, hogy e régiók piacain továbbra is forgalomba lehessen hozni a temefoszt. Helyénvalónak tűnik meghosszabbítani az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszakot addig, amíg más megfelelő szerrel nem helyettesíthető. |
| --- | --- |

(6)

Franciaország olyan információt nyújtott be, amely igazolja, hogy tengerentúli megyéiben a lehető legtöbb lárvaölőszert engedélyezni kell annak érdekében, hogy a súlyos betegségeket terjesztő szúnyogokat irtani lehessen, és azt kérte, hogy e régiók piacain továbbra is forgalomba lehessen hozni a temefoszt. Helyénvalónak tűnik meghosszabbítani az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszakot addig, amíg más megfelelő szerrel nem helyettesíthető.

| (7) | Franciaország olyan információt nyújtott be, amely igazolja, hogy az ammónia állat-egészségügyi biocid termékként való alkalmazásának ideiglenes fenntartása szükséges az állatok coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzései megelőzésére. Helyénvalónak tűnik meghosszabbítani az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszakot addig, amíg más, az irányelv felülvizsgálati programja szerinti értékelésre bejegyzett rendelkezésre álló anyagokkal fokozatosan helyettesíthetővé nem válik. |
| --- | --- |

(7)

Franciaország olyan információt nyújtott be, amely igazolja, hogy az ammónia állat-egészségügyi biocid termékként való alkalmazásának ideiglenes fenntartása szükséges az állatok coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzései megelőzésére. Helyénvalónak tűnik meghosszabbítani az erre az anyagra vonatkozó átmeneti időszakot addig, amíg más, az irányelv felülvizsgálati programja szerinti értékelésre bejegyzett rendelkezésre álló anyagokkal fokozatosan helyettesíthetővé nem válik.

| (8) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2032/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérve az e határozat mellékletének A. oszlopában felsorolt anyagokat tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát a B. oszlopában felsorolt tagállamok a C. oszlopban megállapított határidőkig engedélyezhetik, illetve a meglévő engedélyt fenntarthatják a melléklet D. oszlopában felsorolt nem helyettesíthető felhasználások tekintetében.

2. cikk

(1)   A határozat 1. cikkében előírt eltéréssel élő tagállamok biztosítják a következő feltételek betartását:

| a) | a további felhasználásra kizárólag azzal a feltétellel kerülhet sor, hogy a hatóanyagot tartalmazó termékeket a szándékolt nem helyettesíthető felhasználásra engedélyezik; |
| --- | --- |

a)

a további felhasználásra kizárólag azzal a feltétellel kerülhet sor, hogy a hatóanyagot tartalmazó termékeket a szándékolt nem helyettesíthető felhasználásra engedélyezik;

| b) | a további felhasználás csak akkor engedélyezett, ha nincs elfogadhatatlan hatása az emberek vagy állatok egészségére és a környezetre; |
| --- | --- |

b)

a további felhasználás csak akkor engedélyezett, ha nincs elfogadhatatlan hatása az emberek vagy állatok egészségére és a környezetre;

| c) | engedélyezés esetén meghozzák a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

engedélyezés esetén meghozzák a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket;

| d) | a 2006. szeptember 1. után forgalomban maradó biocid termékeket a korlátozott felhasználási feltételek feltüntetése érdekében újracímkézik; |
| --- | --- |

d)

a 2006. szeptember 1. után forgalomban maradó biocid termékeket a korlátozott felhasználási feltételek feltüntetése érdekében újracímkézik;

| e) | a tagállamok biztosítják, hogy adott esetben az engedélyek birtokosai vagy az érintett tagállamok törekednek az adott felhasználás tekintetében más megoldási lehetőségek felkutatására, vagy a 98/8/EK irányelv 11. cikkében megállapított eljárással összhangban benyújtandó dokumentációt legkésőbb 2008. május 14-ig elkészítik. |
| --- | --- |

e)

a tagállamok biztosítják, hogy adott esetben az engedélyek birtokosai vagy az érintett tagállamok törekednek az adott felhasználás tekintetében más megoldási lehetőségek felkutatására, vagy a 98/8/EK irányelv 11. cikkében megállapított eljárással összhangban benyújtandó dokumentációt legkésőbb 2008. május 14-ig elkészítik.

(2)   Adott esetben az érintett tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdés alkalmazásáról és különösen az e) pont alapján hozott intézkedésekről.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 11-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o. A legutóbb a 2006/140/EK bizottsági irányelvvel (HL L 414., 2006.12.30., 78. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 228., 2000.9.8., 6. o. A 2032/2003/EK rendelettel (HL L 307., 2003.11.24., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  A legutóbb az 1849/2006/EK rendelettel (HL L 355., 2006.12.15., 63. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 178., 2005.7.9., 1. o.

4

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett engedélyek jegyzéke

| A. oszlop | B. oszlop | C. oszlop | D. oszlop |
| --- | --- | --- | --- |
| Hatóanyag | Tagállam | Határidő | Felhasználás |
| Ciflutrin
  EK-szám 269-855-7
  CAS-szám 68359-37-5 | Lengyelország | 2007.9.1. | Építkezési faanyag rovarok elleni védelmére; csak szakipari használatra. |
| Temefosz
  EK-szám 222-191-1
  CAS-szám 3383-96-8 | Franciaország | 2009.5.14. | Betegségeket terjesztő szúnyogok irtása kizárólag Franciaország tengerentúli megyéiben. |
| Ammónia
  EK-szám 231-635-3
  CAS-szám 7664-41-7 | Franciaország | 2008.5.14. | Állat-egészségügyi biocid termék az állatok coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzései megelőzésére; ha más, hasonló hatású szer nem használható. |

A. oszlop

B. oszlop

C. oszlop

D. oszlop

Hatóanyag

Tagállam

Határidő

Felhasználás

Ciflutrin

EK-szám 269-855-7

CAS-szám 68359-37-5

Lengyelország

2007.9.1.

Építkezési faanyag rovarok elleni védelmére; csak szakipari használatra.

Temefosz

EK-szám 222-191-1

CAS-szám 3383-96-8

Franciaország

2009.5.14.

Betegségeket terjesztő szúnyogok irtása kizárólag Franciaország tengerentúli megyéiben.

Ammónia

EK-szám 231-635-3

CAS-szám 7664-41-7

Franciaország

2008.5.14.

Állat-egészségügyi biocid termék az állatok coccidia, cryptosporidium és nematódák okozta fertőzései megelőzésére; ha más, hasonló hatású szer nem használható.

---

Helyesbítések

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/50

---

Helyesbítés az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak komponensei kioldódásának vizsgálatához alkalmazandó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról szóló 85/572/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. március 30-i 2007/19/EK irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 91., 2007. március 31.
  )

A 2007/19/EK irányelv helyesen:

A BIZOTTSÁG 2007/19/EK IRÁNYELVE

(2007. április 2.)

az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelv és az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak komponensei kioldódásának vizsgálatához alkalmazndó élelmiszer-utánzó modellanyagok listájának megállapításáról szóló 85/572/EGK tanácsi irányelv módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (a továbbiakban: a Hatóság) folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2002/72/EK bizottsági irányelv (2) az 1935/2004/EK rendelet értelmében egyedi irányelv, amely az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokra és műanyag tárgyakra vonatkozó szabályokat hangolja össze. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/72/EK bizottsági irányelv (2) az 1935/2004/EK rendelet értelmében egyedi irányelv, amely az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokra és műanyag tárgyakra vonatkozó szabályokat hangolja össze.

| (2) | A 2002/72/EK irányelv létrehoz egy listát, amely tartalmazza az ilyen műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához engedélyezett anyagokról, különösen az adalékokról és monomerekről, ezek használatának korlátozásairól, a címkézésről szóló, valamint az ezen anyagok és tárgyak helyes használatának elősegítésére a fogyasztóknak vagy az élelmiszer-ipari vállalkozóknak nyújtandó információkat. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/72/EK irányelv létrehoz egy listát, amely tartalmazza az ilyen műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához engedélyezett anyagokról, különösen az adalékokról és monomerekről, ezek használatának korlátozásairól, a címkézésről szóló, valamint az ezen anyagok és tárgyak helyes használatának elősegítésére a fogyasztóknak vagy az élelmiszer-ipari vállalkozóknak nyújtandó információkat.

| (3) | A Bizottsághoz érkezett információk szerint például a fedelekben lévő polivinil-klorid (PVC) tömítésekhez használt lágyítók olyan mennyiségben oldódhatnak át a zsíros élelmiszerekbe, ami veszélyeztetheti az emberi egészséget vagy elfogadhatatlanul megváltoztathatja az élelmiszer összetételét. Egyértelművé kell tenni ezért, hogy a tömítések a 2002/72/EK irányelv hatálya alá esnek még akkor is, ha például fém fedél részét képezik. Ugyanakkor külön szabályokat kell alkotni az ilyen tömítések gyártásához használt adalékok tekintetében. Indokolt a fedélgyártók igényeinek figyelembevétele, hogy elegendő idejük legyen alkalmazkodni a 2002/72/EK irányelv egyes rendelkezéseihez. Figyelembe véve a fedéltömítések gyártásához használt adott adalékok értékelése iránti kérelem elkészítéséhez szükséges időt, ma még nem lehet meghatározni ezek értékelésének menetrendjét. Az első szakaszban ezért a műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz engedélyezett adalékok később elfogadandó engedélyező jegyzéke nem vonatkozhat fedéltömítések gyártására, hogy fennmaradjon a lehetőség más adalékok használatára, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz érkezett információk szerint például a fedelekben lévő polivinil-klorid (PVC) tömítésekhez használt lágyítók olyan mennyiségben oldódhatnak át a zsíros élelmiszerekbe, ami veszélyeztetheti az emberi egészséget vagy elfogadhatatlanul megváltoztathatja az élelmiszer összetételét. Egyértelművé kell tenni ezért, hogy a tömítések a 2002/72/EK irányelv hatálya alá esnek még akkor is, ha például fém fedél részét képezik. Ugyanakkor külön szabályokat kell alkotni az ilyen tömítések gyártásához használt adalékok tekintetében. Indokolt a fedélgyártók igényeinek figyelembevétele, hogy elegendő idejük legyen alkalmazkodni a 2002/72/EK irányelv egyes rendelkezéseihez. Figyelembe véve a fedéltömítések gyártásához használt adott adalékok értékelése iránti kérelem elkészítéséhez szükséges időt, ma még nem lehet meghatározni ezek értékelésének menetrendjét. Az első szakaszban ezért a műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz engedélyezett adalékok később elfogadandó engedélyező jegyzéke nem vonatkozhat fedéltömítések gyártására, hogy fennmaradjon a lehetőség más adalékok használatára, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni.

| (4) | A Hatóság által értékelt anyagok kockázatelemzéséből származó új információk és a kioldódás kiszámításához jelenleg használt szabályoknak a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása iránti igény alapján a 2002/72/EK irányelvet frissíteni kell. Pontosítási céllal be kell vezetni a használt műszaki kifejezések fogalommeghatározását. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság által értékelt anyagok kockázatelemzéséből származó új információk és a kioldódás kiszámításához jelenleg használt szabályoknak a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása iránti igény alapján a 2002/72/EK irányelvet frissíteni kell. Pontosítási céllal be kell vezetni a használt műszaki kifejezések fogalommeghatározását.

| (5) | Az összkioldódásra és az egyedi kioldódásra vonatkozó szabályoknak ugyanazon az elven kell alapulniuk. Ezeket a szabályokat ezért össze kell hangolni. |
| --- | --- |

(5)

Az összkioldódásra és az egyedi kioldódásra vonatkozó szabályoknak ugyanazon az elven kell alapulniuk. Ezeket a szabályokat ezért össze kell hangolni.

| (6) | Külön szabályokat kell bevezetni a csecsemők védelmének javítására, mivel a csecsemők saját testsúlyukhoz képest több élelmiszert fogyasztanak, mint a felnőttek. |
| --- | --- |

(6)

Külön szabályokat kell bevezetni a csecsemők védelmének javítására, mivel a csecsemők saját testsúlyukhoz képest több élelmiszert fogyasztanak, mint a felnőttek.

| (7) | A 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. részében felsorolt adalékok „D” modellanyagra vonatkozó egyedi kioldódási határértékeinek (Specifikus Kioldódási Határérték-SKH) való megfelelést ugyanakkor kell ellenőrizni, mint az irányelvben az említett adalékoknak a fogyasztókra gyakorolt valós hatásának jobb becslése érdekében bevezetett, a kioldódás kiszámítására szolgáló más rendelkezéseket. A megfelelőség fenti ellenőrzésének határidejét ezért meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(7)

A 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. részében felsorolt adalékok „D” modellanyagra vonatkozó egyedi kioldódási határértékeinek (Specifikus Kioldódási Határérték-SKH) való megfelelést ugyanakkor kell ellenőrizni, mint az irányelvben az említett adalékoknak a fogyasztókra gyakorolt valós hatásának jobb becslése érdekében bevezetett, a kioldódás kiszámítására szolgáló más rendelkezéseket. A megfelelőség fenti ellenőrzésének határidejét ezért meg kell hosszabbítani.

| (8) | Pontosítani kell az adalékként is működő polimerizációs segédanyagok (PSA) helyzetét. Az adalékként is használatos polimerizációs segédanyagokat értékelni kell, és ezeket fel kell venni az adalékok későbbi pozitív listájára. Ezek közül néhány már szerepel az adalékok jelenlegi, részleges listáján. A többi, kizárólag polimerizációs segédanyagként használt adalék tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen nem maradnak bent a késztermékben, egyértelművé kell tenni, hogy használatuk a nemzeti jog rendelkezéseitől függően továbbra is lehetséges marad, az adalékok későbbi végleges, pozitív listájának elfogadása után is. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(8)

Pontosítani kell az adalékként is működő polimerizációs segédanyagok (PSA) helyzetét. Az adalékként is használatos polimerizációs segédanyagokat értékelni kell, és ezeket fel kell venni az adalékok későbbi pozitív listájára. Ezek közül néhány már szerepel az adalékok jelenlegi, részleges listáján. A többi, kizárólag polimerizációs segédanyagként használt adalék tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen nem maradnak bent a késztermékben, egyértelművé kell tenni, hogy használatuk a nemzeti jog rendelkezéseitől függően továbbra is lehetséges marad, az adalékok későbbi végleges, pozitív listájának elfogadása után is. A helyzetet később újra meg kell vizsgálni.

| (9) | Kísérletek kimutatták, hogy az azodikarbonamid magas hőmérsékleten szemikarbazidra bomlik. 2003-ban a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy gyűjtsön adatokat és értékelje az élelmiszerben lévő szemikarbazid miatti kockázatokat. Az információk beérkezéséig és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével összhangban a műanyagokban és műanyag tárgyakban az azodikarbonamid használatát a 2004/1/EK bizottsági irányelv (4) felfüggesztette. 2005. június 21-i véleményében (5) a Hatóság megállapította, hogy az élelmiszerben előforduló koncentrációkban a szemikarbazid rákkeltő hatása nem jelent kockázatot az emberi egészségre, ha az azodikarbonamid mint a szemikarbazid forrását kiiktatják. Indokolt ezért az azodikarbonamid műanyagokban és műanyag tárgyakban történő használatára vonatkozó tilalmat fenntartani. |
| --- | --- |

(9)

Kísérletek kimutatták, hogy az azodikarbonamid magas hőmérsékleten szemikarbazidra bomlik. 2003-ban a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy gyűjtsön adatokat és értékelje az élelmiszerben lévő szemikarbazid miatti kockázatokat. Az információk beérkezéséig és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkével összhangban a műanyagokban és műanyag tárgyakban az azodikarbonamid használatát a 2004/1/EK bizottsági irányelv (4) felfüggesztette. 2005. június 21-i véleményében (5) a Hatóság megállapította, hogy az élelmiszerben előforduló koncentrációkban a szemikarbazid rákkeltő hatása nem jelent kockázatot az emberi egészségre, ha az azodikarbonamid mint a szemikarbazid forrását kiiktatják. Indokolt ezért az azodikarbonamid műanyagokban és műanyag tárgyakban történő használatára vonatkozó tilalmat fenntartani.

| (10) | Be kell vezetni a funkcionális műanyag záróréteg fogalmát, ami a műanyagon vagy műanyag tárgyakon belül lévő olyan záróréteg, amely megakadályozza vagy csökkenti az élelmiszerbe a záróréteg mögül történő kioldódást. Csak az üveg, illetve néhány fémfajta képes a kioldódás tökéletes megakadályozására. Műanyagok lehetnek részleges tulajdonságú és hatású funkcionális zárórétegek, és ezek segíthetik, hogy egy adott anyag kioldódása a vonatkozó egyedi kioldódási határérték (SKH) vagy kimutatási határ alá csökkenjen. Funkcionális műanyag záróréteg mögött használhatók nem engedélyezett anyagok is, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, és kioldódásuk adott kimutatási határérték alatt marad. Figyelembe véve a csecsemőknek és más különösen érzékeny személyeknek szánt élelmiszereket, valamint az ilyen típusú, nagy analitikai hibahatárú elemzések nehézségeit, 0,01 mg/kg felső határértéket kell megállapítani élelmiszerre vagy élelmiszer-utánzó modellanyagra a nem engedélyezett anyag funkcionális műanyag zárórétegen keresztüli kioldódása tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Be kell vezetni a funkcionális műanyag záróréteg fogalmát, ami a műanyagon vagy műanyag tárgyakon belül lévő olyan záróréteg, amely megakadályozza vagy csökkenti az élelmiszerbe a záróréteg mögül történő kioldódást. Csak az üveg, illetve néhány fémfajta képes a kioldódás tökéletes megakadályozására. Műanyagok lehetnek részleges tulajdonságú és hatású funkcionális zárórétegek, és ezek segíthetik, hogy egy adott anyag kioldódása a vonatkozó egyedi kioldódási határérték (SKH) vagy kimutatási határ alá csökkenjen. Funkcionális műanyag záróréteg mögött használhatók nem engedélyezett anyagok is, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos kritériumoknak, és kioldódásuk adott kimutatási határérték alatt marad. Figyelembe véve a csecsemőknek és más különösen érzékeny személyeknek szánt élelmiszereket, valamint az ilyen típusú, nagy analitikai hibahatárú elemzések nehézségeit, 0,01 mg/kg felső határértéket kell megállapítani élelmiszerre vagy élelmiszer-utánzó modellanyagra a nem engedélyezett anyag funkcionális műanyag zárórétegen keresztüli kioldódása tekintetében.

| (11) | A 2002/72/EK irányelv 9. cikke előírja, hogy a műanyagokat és műanyag tárgyakat írásos nyilatkozatnak kell kísérnie, amely igazolja, hogy megfelelnek a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének h) és i) pontjával összhangban a szállítók együttműködésének és felelősségének növelése céljából a gyártás minden szakaszában, beleértve a kiindulási anyagok gyártását is, a felelősöknek a fogyasztók számára elérhető megfelelőségi nyilatkozatban dokumentálniuk kell a vonatkozó szabályok betartását. Ezenkívül a gyártás minden szakaszában a végrehajtató hatóságok rendelkezésére kell tartani a megfelelőségi nyilatkozatot alátámasztó dokumentációt. |
| --- | --- |

(11)

A 2002/72/EK irányelv 9. cikke előírja, hogy a műanyagokat és műanyag tárgyakat írásos nyilatkozatnak kell kísérnie, amely igazolja, hogy megfelelnek a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének h) és i) pontjával összhangban a szállítók együttműködésének és felelősségének növelése céljából a gyártás minden szakaszában, beleértve a kiindulási anyagok gyártását is, a felelősöknek a fogyasztók számára elérhető megfelelőségi nyilatkozatban dokumentálniuk kell a vonatkozó szabályok betartását. Ezenkívül a gyártás minden szakaszában a végrehajtató hatóságok rendelkezésére kell tartani a megfelelőségi nyilatkozatot alátámasztó dokumentációt.

| (12) | A 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozónak ellenőriznie kell, hogy az élelmiszerek megfelelnek-e a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak ezért – szem előtt tartva ugyanakkor a titoktartási követelményeket is – rendelkezniük kell arra vonatkozó információval, hogy a műanyagokból és műanyag tárgyakból való kioldódás biztosan megfelel az élelmiszerekre vonatkozó előírásoknak és korlátozásoknak. |
| --- | --- |

(12)

A 178/2002/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozónak ellenőriznie kell, hogy az élelmiszerek megfelelnek-e a rájuk vonatkozó előírásoknak. Az élelmiszer-ipari vállalkozóknak ezért – szem előtt tartva ugyanakkor a titoktartási követelményeket is – rendelkezniük kell arra vonatkozó információval, hogy a műanyagokból és műanyag tárgyakból való kioldódás biztosan megfelel az élelmiszerekre vonatkozó előírásoknak és korlátozásoknak.

| (13) | Az 1935/2004/EK rendelet 3. cikke előírásainak teljesülését a 2002/72/EK irányelv II. és III. mellékletében nem felsorolt anyagok (mint például a 2002/72/EK irányelv II. mellékletének 3. pontjában és III. mellékletének 3. pontjában említett szennyezők és reakciótermékek) vonatkozásában az érintett vállalkozónak kell megítélnie, nemzetközileg elismert tudományos elvek alapján. |
| --- | --- |

(13)

Az 1935/2004/EK rendelet 3. cikke előírásainak teljesülését a 2002/72/EK irányelv II. és III. mellékletében nem felsorolt anyagok (mint például a 2002/72/EK irányelv II. mellékletének 3. pontjában és III. mellékletének 3. pontjában említett szennyezők és reakciótermékek) vonatkozásában az érintett vállalkozónak kell megítélnie, nemzetközileg elismert tudományos elvek alapján.

| (14) | A fogyasztók expozíciójának megfelelőbb becslése érdekében új redukciós faktort kell bevezetni a kioldódási vizsgálatoknál, a zsírredukciós faktort (ZSRF). A főleg zsíros élelmiszerekbe kioldódó anyagok (lipofil anyagok) hatásának értékelése eddig azon az általános feltételezésen alapult, hogy egy ember napi élelmiszer-bevitele 1 kg. Egy ember azonban naponta legfeljebb 200 gramm zsírt fogyaszt. Ezt az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) véleményével (6) és a Hatóság véleményével (7) összhangban figyelembe kell venni az egyedi kioldódásnak a lipofil anyagokra vonatkozó osztótényezővel történő korrekciója révén. |
| --- | --- |

(14)

A fogyasztók expozíciójának megfelelőbb becslése érdekében új redukciós faktort kell bevezetni a kioldódási vizsgálatoknál, a zsírredukciós faktort (ZSRF). A főleg zsíros élelmiszerekbe kioldódó anyagok (lipofil anyagok) hatásának értékelése eddig azon az általános feltételezésen alapult, hogy egy ember napi élelmiszer-bevitele 1 kg. Egy ember azonban naponta legfeljebb 200 gramm zsírt fogyaszt. Ezt az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) véleményével (6) és a Hatóság véleményével (7) összhangban figyelembe kell venni az egyedi kioldódásnak a lipofil anyagokra vonatkozó osztótényezővel történő korrekciója révén.

| (15) | A Hatóság által értékelt monomerek és más kiindulási anyagok kockázatbecsléséből származó új információk (8) alapján a nemzeti szinten ideiglenesen engedélyezett egyes monomereket, valamint az új monomereket fel kell venni az engedélyezett anyagokat tartalmazó közösségi listára. Más anyagok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

A Hatóság által értékelt monomerek és más kiindulási anyagok kockázatbecsléséből származó új információk (8) alapján a nemzeti szinten ideiglenesen engedélyezett egyes monomereket, valamint az új monomereket fel kell venni az engedélyezett anyagokat tartalmazó közösségi listára. Más anyagok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell.

| (16) | A műanyagok és műanyag tárgyak gyártásában felhasználható adalékok részleges listáját módosítani kell a Hatóság által értékelt más adalékok felvétele céljából. Egyes adalékok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

A műanyagok és műanyag tárgyak gyártásában felhasználható adalékok részleges listáját módosítani kell a Hatóság által értékelt más adalékok felvétele céljából. Egyes adalékok esetében a közösségi szinten már megállapított korlátozásokat és/vagy előírásokat a rendelkezésre álló új információk alapján módosítani kell.

| (17) | A 2005/79/EK bizottsági irányelv (9) a 35760 EGK-számú műanyagra a 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. része helyett a III. melléklet A. részben változtatta meg a „Korlátozások és/vagy előírások” oszlop tartalmát, a 67180 EGK-számú anyagra pedig a melléklet A. része helyett annak B. részében. Ezenkívül a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagoknál a 2002/72/EK irányelv III. mellékletben lévő korlátozásokra, illetve előírásokra való hivatkozás nem egyértelmű. A jogbiztonság érdekében ezért a 35760 és 67180 EGK-számú anyagokat át kell vinni az adalékok listájának megfelelő szakaszába, és ismét fel kell venni a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagok korlátozásait és előírásait. |
| --- | --- |

(17)

A 2005/79/EK bizottsági irányelv (9) a 35760 EGK-számú műanyagra a 2002/72/EK irányelv III. mellékletének B. része helyett a III. melléklet A. részben változtatta meg a „Korlátozások és/vagy előírások” oszlop tartalmát, a 67180 EGK-számú anyagra pedig a melléklet A. része helyett annak B. részében. Ezenkívül a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagoknál a 2002/72/EK irányelv III. mellékletben lévő korlátozásokra, illetve előírásokra való hivatkozás nem egyértelmű. A jogbiztonság érdekében ezért a 35760 és 67180 EGK-számú anyagokat át kell vinni az adalékok listájának megfelelő szakaszába, és ismét fel kell venni a 43480, 45200, 81760 és 88640 EGK-számú anyagok korlátozásait és előírásait.

| (18) | Kimutatták, hogy a jelenleg használt desztillált víz nem megfelelő modellanyag néhány tejtermék utánzására. A desztillált vizet ezért fel kell váltani 50 %-os etanollal, mert az jobban utánozza ezek zsíros jellegét. |
| --- | --- |

(18)

Kimutatták, hogy a jelenleg használt desztillált víz nem megfelelő modellanyag néhány tejtermék utánzására. A desztillált vizet ezért fel kell váltani 50 %-os etanollal, mert az jobban utánozza ezek zsíros jellegét.

| (19) | Lágyítóként használnak epoxidált szójaolajat (ESBO) tömítésekhez. Figyelembe véve a Hatóság által a felnőtteknek az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő anyagokban használt epoxidált szójaolajjal szembeni expozíciójáról 2006. március 16-án elfogadott véleményt (10), indokolt rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a fedéltömítések megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben az epoxidált szójaolajra és helyettesítőikre előírt korlátozásoknak. Ugyanennek a határidőnek kell vonatkoznia az azodikarbonamid használatának betiltását illetően is. |
| --- | --- |

(19)

Lágyítóként használnak epoxidált szójaolajat (ESBO) tömítésekhez. Figyelembe véve a Hatóság által a felnőtteknek az élelmiszerrel érintkezésbe kerülő anyagokban használt epoxidált szójaolajjal szembeni expozíciójáról 2006. március 16-án elfogadott véleményt (10), indokolt rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a fedéltömítések megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben az epoxidált szójaolajra és helyettesítőikre előírt korlátozásoknak. Ugyanennek a határidőnek kell vonatkoznia az azodikarbonamid használatának betiltását illetően is.

| (20) | Lágyítóként használnak egyes ftalátokat fedéltömítésekhez és más műanyagoknál is. A Hatóság által az egyes ftalátokról szóló, 2005 szeptemberében kiadott véleményeiben (11) megengedhető napi bevitelt (TDI) állapított meg egyes ftalátokra, és a Hatóság becslése szerint az emberek egyes ftalátokkal szembeni expozíciója ugyanabba a tartományba esik, mint a megengedhető napi bevitel. Indokolt ezért rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben ezekre az anyagokra megállapított korlátozásoknak. |
| --- | --- |

(20)

Lágyítóként használnak egyes ftalátokat fedéltömítésekhez és más műanyagoknál is. A Hatóság által az egyes ftalátokról szóló, 2005 szeptemberében kiadott véleményeiben (11) megengedhető napi bevitelt (TDI) állapított meg egyes ftalátokra, és a Hatóság becslése szerint az emberek egyes ftalátokkal szembeni expozíciója ugyanabba a tartományba esik, mint a megengedhető napi bevitel. Indokolt ezért rövidebb határidőt megállapítani arra, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak megfeleljenek a 2002/72/EK irányelvben ezekre az anyagokra megállapított korlátozásoknak.

| (21) | A 85/572/EGK tanácsi irányelvet (12) és a 2002/72/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

A 85/572/EGK tanácsi irányelvet (12) és a 2002/72/EK irányelvet ezért megfelelően módosítani kell.

| (22) | Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2002/72/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ez az irányelv az alábbi, olyan anyagokra és tárgyakra alkalmazandó, amelyek késztermékként élelmiszerekkel rendeltetésszerűen vagy másként érintkezésbe kerülnek, és ez kifejezetten a rendeltetésük (a továbbiakban: műanyagok és műanyag tárgyak):






  a) | kizárólag műanyagból álló anyagok és tárgyak, és azok részei; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez az irányelv az alábbi, olyan anyagokra és tárgyakra alkalmazandó, amelyek késztermékként élelmiszerekkel rendeltetésszerűen vagy másként érintkezésbe kerülnek, és ez kifejezetten a rendeltetésük (a továbbiakban: műanyagok és műanyag tárgyak):

a)

kizárólag műanyagból álló anyagok és tárgyak, és azok részei;

| b) | többrétegű műanyagok és műanyag tárgyak; |
| --- | --- |

b)

többrétegű műanyagok és műanyag tárgyak;

| c) | fedéltömítést alkotó műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok, amelyek együtt különböző típusú anyagok kettő vagy több rétegéből állnak”; |
| --- | --- |

c)

fedéltömítést alkotó műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok, amelyek együtt különböző típusú anyagok kettő vagy több rétegéből állnak”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (2) bekezdés c) pontjának sérelme nélkül, ez az irányelv nem vonatkozik a két vagy több műanyag rétegből álló olyan anyagokra és tárgyakra, ahol egy vagy több réteg nem kizárólag műanyag, még akkor sem, ha az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő réteg kizárólag műanyag.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (2) bekezdés c) pontjának sérelme nélkül, ez az irányelv nem vonatkozik a két vagy több műanyag rétegből álló olyan anyagokra és tárgyakra, ahol egy vagy több réteg nem kizárólag műanyag, még akkor sem, ha az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő réteg kizárólag műanyag.”

| 2. | A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  Az irányelv alkalmazásában:






  a) | »többrétegű műanyagok vagy műanyag tárgyak«: kettő vagy több anyagrétegből álló műanyagok vagy műanyag tárgyak, amelyek mindegyike kizárólag műanyagból készül, és amelyek ragasztóval vagy másként vannak egymáshoz rögzítve; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

Az irányelv alkalmazásában:

a)

»többrétegű műanyagok vagy műanyag tárgyak«: kettő vagy több anyagrétegből álló műanyagok vagy műanyag tárgyak, amelyek mindegyike kizárólag műanyagból készül, és amelyek ragasztóval vagy másként vannak egymáshoz rögzítve;

| b) | »funkcionális műanyag záróréteg«: egy vagy több műanyag rétegből álló záróréteg, amely biztosítja, hogy a kész anyag vagy termék megfeleljen az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkének és ezen irányelvnek; |
| --- | --- |

b)

»funkcionális műanyag záróréteg«: egy vagy több műanyag rétegből álló záróréteg, amely biztosítja, hogy a kész anyag vagy termék megfeleljen az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkének és ezen irányelvnek;

| c) | »zsírszegény élelmiszer«: olyan élelmiszer, amelynél a kioldódási vizsgálathoz a 85/572/EGK irányelv a »D« modellanyagtól különböző modellanyagokat ír elő. |
| --- | --- |

c)

»zsírszegény élelmiszer«: olyan élelmiszer, amelynél a kioldódási vizsgálathoz a 85/572/EGK irányelv a »D« modellanyagtól különböző modellanyagokat ír elő.

| 3. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  (1)   A műanyagokból és műanyag tárgyakból az élelmiszerekbe kioldódó összetevők mennyisége nem haladhatja meg a 60 milligrammot az élelmiszer vagy a modellanyag egy kilogrammjára számítva (mg/kg) (összkioldódási határérték).
  Ez a határérték a következő esetekben azonban a műanyag vagy műanyag tárgy felszínének egy négyzetdeciméterére számítva 10 milligramm (mg/dm2):






  a) | tartályok vagy tartályként használható edények, illetve megtölthető tárgyak esetén, ha azok térfogata 500 milliliternél (ml) kisebb vagy 10 liternél (l) nagyobb; |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   A műanyagokból és műanyag tárgyakból az élelmiszerekbe kioldódó összetevők mennyisége nem haladhatja meg a 60 milligrammot az élelmiszer vagy a modellanyag egy kilogrammjára számítva (mg/kg) (összkioldódási határérték).

Ez a határérték a következő esetekben azonban a műanyag vagy műanyag tárgy felszínének egy négyzetdeciméterére számítva 10 milligramm (mg/dm2):

a)

tartályok vagy tartályként használható edények, illetve megtölthető tárgyak esetén, ha azok térfogata 500 milliliternél (ml) kisebb vagy 10 liternél (l) nagyobb;

| b) | lap, fólia vagy más olyan műanyagok vagy műanyag tárgyak esetén, amelyek nem tölthetők meg, vagy amelyeknél gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt. |
| --- | --- |

b)

lap, fólia vagy más olyan műanyagok vagy műanyag tárgyak esetén, amelyek nem tölthetők meg, vagy amelyeknél gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt.

(2)   A 91/321/EGK bizottsági irányelv (14) és a 96/5/EK bizottsági irányelv (15) szerint csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, vagy ilyenekkel már érintkezésben lévő műanyagok és műanyag tárgyak esetében az összkioldódási határérték mindig 60 mg/kg.

| 4. | A 4. cikk (2) bekezdésében a „2006. július 1.” dátum helyébe a következő lép: „2008. május 1.” |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk (2) bekezdésében a „2006. július 1.” dátum helyébe a következő lép: „2008. május 1.”

| 5. | Az irányelv a következő 4c., 4d. és 4e. cikkekkel egészül ki:
  „4c. cikk
  Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékok tekintetében a következő szabályok vonatkoznak:






  a) | A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt adalékok használatára az e mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

5.

Az irányelv a következő 4c., 4d. és 4e. cikkekkel egészül ki:

„4c. cikk

Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékok tekintetében a következő szabályok vonatkoznak:

a)

A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt adalékok használatára az e mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak.

| b) | A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő adalékok újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. |
| --- | --- |

b)

A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő adalékok újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően.

| c) | A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékokat. |
| --- | --- |

c)

A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékokat.

4d. cikk

A műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához kizárólag polimerizációs segédanyagként használt adalékok tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen nem maradnak bent a késztermékben (a továbbiakban: PSA), a következő szabályok vonatkoznak:

| a) | A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt PSA használatára az e III. mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak. |
| --- | --- |

a)

A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt PSA használatára az e III. mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak.

| b) | A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő PSA újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. |
| --- | --- |

b)

A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő PSA újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően.

| c) | A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik a PSA-t. |
| --- | --- |

c)

A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik a PSA-t.

4e. cikk

Műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához az azodikarbonamid (EGK-szám: 36640 [CAS-szám: 000123-77-3]) használata tilos.”

| 6. | Az 5a. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő és az (1) bekezdésben említett adalékokat tartalmazó műanyagokat és műanyag tárgyakat a 9. cikkben előírt információkat tartalmazó írásos nyilatkozat kíséri.” |
| --- | --- |

6.

Az 5a. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő és az (1) bekezdésben említett adalékokat tartalmazó műanyagokat és műanyag tárgyakat a 9. cikkben előírt információkat tartalmazó írásos nyilatkozat kíséri.”

| 7. | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, vagy ilyenekkel már érintkezésben lévő műanyagok és műanyag tárgyak esetében az egyedi kioldódási határérték mértékegysége mindig mg/kg.” |
| --- | --- |

7.

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, vagy ilyenekkel már érintkezésben lévő műanyagok és műanyag tárgyak esetében az egyedi kioldódási határérték mértékegysége mindig mg/kg.”

| 8. | A szöveg a következő 7a. cikkel egészül ki:
  „7a. cikk
  (1)   Többrétegű műanyagban vagy műanyag tárgyban az egyes műanyag rétegek összetételének meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak.
  (2)   Amennyiben a végtermékként kapott műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelvben előírt egyedi kioldódási és összkioldódási határértékeknek, az (1) bekezdéstől eltérően az élelmiszerrel közvetlenül nem érintkező és attól funkcionális műanyag záróréteggel elválasztott réteg:






  a) | nem szükséges, hogy megfeleljen az irányelvben előírt korlátozásoknak és előírásoknak; illetve |
| --- | --- | --- |

8.

A szöveg a következő 7a. cikkel egészül ki:

„7a. cikk

(1)   Többrétegű műanyagban vagy műanyag tárgyban az egyes műanyag rétegek összetételének meg kell felelnie ezen irányelv előírásainak.

(2)   Amennyiben a végtermékként kapott műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelvben előírt egyedi kioldódási és összkioldódási határértékeknek, az (1) bekezdéstől eltérően az élelmiszerrel közvetlenül nem érintkező és attól funkcionális műanyag záróréteggel elválasztott réteg:

a)

nem szükséges, hogy megfeleljen az irányelvben előírt korlátozásoknak és előírásoknak; illetve

| b) | gyártása történhet olyan anyagokkal, melyek nem szerepelnek ebben az irányelvben vagy az élelmiszerekkel reneltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok vagy műanyag tárgyak nemzeti listáin. |
| --- | --- |

b)

gyártása történhet olyan anyagokkal, melyek nem szerepelnek ebben az irányelvben vagy az élelmiszerekkel reneltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok vagy műanyag tárgyak nemzeti listáin.

(3)   A (2) bekezdés b) pontjában szereplő anyagok kioldódása az élelmiszerbe vagy modellanyagba nem haladja meg a 0,01 mg/kg értéket, a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 11. cikke szerinti elemzési módszerrel, statisztikai biztonsággal mérve. A határérték mindig az élelmiszerben vagy modellanyagban lévő koncentrációként értendő. Ez vonatkozik vegyületcsoportra is, ha a vegyületek szerkezeti vagy toxikológiai szempontból rokonok, például ugyanazon meghatározó funkciós csoporttal rendelkező izomerek vagy vegyületek, és ide tartozik az esetleges nem kívánatos festékátkenődés is.

(4)   A (2) bekezdés b) pontjában említett anyagok nem tartozhatnak a következő kategóriába:

| a) | a 67/548/EGK tanácsi irányelv (17) I. mellékletében igazoltan vagy feltehetően rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok; vagy |
| --- | --- |

a)

a 67/548/EGK tanácsi irányelv (17) I. mellékletében igazoltan vagy feltehetően rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok; vagy

| b) | a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében előírt szabályok szerint a saját felelősségre vonatkozó kritériumok alapján rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok. |
| --- | --- |

b)

a 67/548/EGK irányelv VI. mellékletében előírt szabályok szerint a saját felelősségre vonatkozó kritériumok alapján rákkeltő, mutagén vagy szaporodásgátló anyagokként besorolt anyagok.

| 9. | A 8. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   Az (1) bekezdéstől függetlenül a III. melléklet B. részében említett ftalátok (EGK-számok: 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) esetében az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése csak élelmiszer-utánzó modellanyaggal történik. Az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése azonban történhet élelmiszerrel is, ha az élelmiszer korábban még nem került érintkezésbe az anyaggal vagy tárggyal, előzetesen megvizsgálták ftalátokra és a ftalátkoncentráció statisztikailag nem volt szignifikáns, illetve a kimutatási határérték alatt volt.” |
| --- | --- |

9.

A 8. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az (1) bekezdéstől függetlenül a III. melléklet B. részében említett ftalátok (EGK-számok: 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) esetében az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése csak élelmiszer-utánzó modellanyaggal történik. Az egyedi kioldódási határérték ellenőrzése azonban történhet élelmiszerrel is, ha az élelmiszer korábban még nem került érintkezésbe az anyaggal vagy tárggyal, előzetesen megvizsgálták ftalátokra és a ftalátkoncentráció statisztikailag nem volt szignifikáns, illetve a kimutatási határérték alatt volt.”

| 10. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  (1)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban a műanyagokat és műanyag tárgyakat, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagokat az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerinti írásos nyilatkozat kíséri.
  (2)   Az (1) szerinti nyilatkozatot a vállalkozó bocsátja ki, és az tartalmazza az irányelv VIa. mellékletében leírt információkat.
  (3)   Kérésre a vállalkozó a nemzeti illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja azokat a megfelelő dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagok megfelelnek az irányelv előírásainak. A dokumentáció tartalmazza a vizsgálatok, számítások, és más elemzések körülményeit és eredményeit, valamint bizonyítékot a biztonságosságról vagy a megfelelést bemutató indokolást.” |
| --- | --- |

10.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

(1)   A kiskereskedelmi szakasz kivételével az értékesítési szakaszokban a műanyagokat és műanyag tárgyakat, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagokat az 1935/2004/EK rendelet 16. cikke szerinti írásos nyilatkozat kíséri.

(2)   Az (1) szerinti nyilatkozatot a vállalkozó bocsátja ki, és az tartalmazza az irányelv VIa. mellékletében leírt információkat.

(3)   Kérésre a vállalkozó a nemzeti illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja azokat a megfelelő dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy a műanyagok és műanyag tárgyak, valamint az ezen műanyagok és műanyag tárgyak gyártására szánt anyagok megfelelnek az irányelv előírásainak. A dokumentáció tartalmazza a vizsgálatok, számítások, és más elemzések körülményeit és eredményeit, valamint bizonyítékot a biztonságosságról vagy a megfelelést bemutató indokolást.”

| 11. | Az I., II. és III. melléklet ezen irányelv I., II. és III. melléklete szerint módosul. |
| --- | --- |

11.

Az I., II. és III. melléklet ezen irányelv I., II. és III. melléklete szerint módosul.

| 12. | Az irányelv kiegészül az ezen irányelv IV. melléklete szerinti IVa. melléklettel. |
| --- | --- |

12.

Az irányelv kiegészül az ezen irányelv IV. melléklete szerinti IVa. melléklettel.

| 13. | Az V. és VI. melléklet ezen irányelv V. és VI. melléklete szerint módosul. |
| --- | --- |

13.

Az V. és VI. melléklet ezen irányelv V. és VI. melléklete szerint módosul.

| 14. | Az irányelv kiegészül az ezen irányelv VII. melléklete szerinti VIa. melléklettel. |
| --- | --- |

14.

Az irányelv kiegészül az ezen irányelv VII. melléklete szerinti VIa. melléklettel.

2. cikk

A 85/572/EGK irányelv melléklete ezen irányelv VIII. melléklete szerint módosul.

3. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2008. május 1-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésükkor ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

A rendelkezéseket oly módon alkalmazzák, hogy:

| a) | 2008. május 1-től lehetséges legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak kereskedelme és használata; |
| --- | --- |

a)

2008. május 1-től lehetséges legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak kereskedelme és használata;

| b) | 2008. július 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvben a 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 és 93760 EGK-számú anyagokra megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő tömítést tartalmazó fedelek gyártása és a Közösségbe történő behozatala; |
| --- | --- |

b)

2008. július 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvben a 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 és 93760 EGK-számú anyagokra megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő tömítést tartalmazó fedelek gyártása és a Közösségbe történő behozatala;

| c) | 2008. július 1-től tilos legyen az ezen irányelv által módosított 2002/72/EK irányelvben a ftalátokra (EGK-számok: 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala; |
| --- | --- |

c)

2008. július 1-től tilos legyen az ezen irányelv által módosított 2002/72/EK irányelvben a ftalátokra (EGK-számok: 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) megállapított korlátozásoknak és előírásoknak nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala;

| d) | a b) és c) pontok sérelme nélkül, 2009. május 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala. |
| --- | --- |

d)

a b) és c) pontok sérelme nélkül, 2009. május 1-től tilos legyen az ezen irányelvvel módosított 2002/72/EK irányelvnek nem megfelelő, az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak gyártása és a Közösségbe történő behozatala.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. április 2-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

I. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A melléklet a következő 2a. és 2b. ponttal egészül ki.
  2a.   A 20 %-nál több zsírt tartalmazó élelmiszereknél az egyedi kioldódás korrekciója a zsírredukciós faktorral:
  »zsírredukciós faktor« egy 1 és 5 közötti szám, amellyel az egyedi kioldódási határértékkel való összehasonlítás előtt el kell osztani a lipofil anyagoknak zsíros élelmiszerbe vagy »D« modellanyagba és annak helyettesítőibe történő kioldódás mért értékét.
  Általános szabályok
  A zsírredukciós faktor alkalmazása szempontjából lipofilnak tekintett anyagokat a IVa. melléklet sorolja fel. A lipofil anyagok mg/kg mértékegységben kapott egyedi kioldódását (M) az 1 és 5 közötti értéket felvevő zsírredukciós faktorral (ZSRF) kell korrigálni (MZSRF). A jogszabály által előírt határértékkel való összehasonlítás előtt a következő egyenleteket kell alkalmazni:
  MZSRF = M/ZSRF
  és
  ZSRF = (g zsír az élelmiszerben/kg élelmiszer)/200 = (% zsír × 5)/100
  A zsírredukciós faktorral való korrekció nem alkalmazandó a következő esetekben:






  a) | ha a műanyag vagy műanyag tárgy rendeltetésszerűen 20 %-nál kevesebb zsírt tartalmazó élelmiszerrel kerül vagy ilyennel kerülhet érintkezésbe; |
| --- | --- | --- |

1.

A melléklet a következő 2a. és 2b. ponttal egészül ki.

2a.   A 20 %-nál több zsírt tartalmazó élelmiszereknél az egyedi kioldódás korrekciója a zsírredukciós faktorral:

»zsírredukciós faktor« egy 1 és 5 közötti szám, amellyel az egyedi kioldódási határértékkel való összehasonlítás előtt el kell osztani a lipofil anyagoknak zsíros élelmiszerbe vagy »D« modellanyagba és annak helyettesítőibe történő kioldódás mért értékét.

Általános szabályok

A zsírredukciós faktor alkalmazása szempontjából lipofilnak tekintett anyagokat a IVa. melléklet sorolja fel. A lipofil anyagok mg/kg mértékegységben kapott egyedi kioldódását (M) az 1 és 5 közötti értéket felvevő zsírredukciós faktorral (ZSRF) kell korrigálni (MZSRF). A jogszabály által előírt határértékkel való összehasonlítás előtt a következő egyenleteket kell alkalmazni:

MZSRF = M/ZSRF

és

ZSRF = (g zsír az élelmiszerben/kg élelmiszer)/200 = (% zsír × 5)/100

A zsírredukciós faktorral való korrekció nem alkalmazandó a következő esetekben:

a)

ha a műanyag vagy műanyag tárgy rendeltetésszerűen 20 %-nál kevesebb zsírt tartalmazó élelmiszerrel kerül vagy ilyennel kerülhet érintkezésbe;

| b) | ha a műanyag vagy műanyag tárgy a 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő vagy rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyag és műanyag tárgy; |
| --- | --- |

b)

ha a műanyag vagy műanyag tárgy a 91/321/EGK irányelv és a 96/5/EK irányelv szerinti, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő vagy rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyag és műanyag tárgy;

| c) | a II. és III. melléklet szerinti közösségi listákon szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy a 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű fucionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében; |
| --- | --- |

c)

a II. és III. melléklet szerinti közösségi listákon szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy a 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű fucionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében;

| d) | olyan műanyagok és műanyag tárgyak esetében, ahol például az alak vagy a használat miatt gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt, és a kioldódás kiszámítása a hagyományos 6 dm2/kg felszín/térfogat átváltási tényező segítségével történik. |
| --- | --- |

d)

olyan műanyagok és műanyag tárgyak esetében, ahol például az alak vagy a használat miatt gyakorlatilag lehetetlen felbecsülni az ilyen anyag vagy tárgy felszíne és a vele érintkezésbe kerülő élelmiszer mennyisége közötti arányt, és a kioldódás kiszámítása a hagyományos 6 dm2/kg felszín/térfogat átváltási tényező segítségével történik.

A zsírredukciós faktorral való ilyen korrekció a következő esetben bizonyos feltételekkel alkalmazható:

tartályok vagy más olyan tárgyak esetében, amelyeket meg lehet tölteni, és amelyek térfogata 500 milliliternél kisebb vagy 10 liternél nagyobb, valamint 20 %-nál több zsírt tartalmazó élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő lapok és fóliák esetében vagy ki kell számítani a kioldódást mint az élelmiszerben vagy modellanyagban lévő koncentrációt (mg/kg), korrigálva a zsírredukciós faktorral, vagy pedig a redukciós faktor alkalmazása nélkül át kell számítani mg/dm2-re. Ha a két érték közül egyik kisebb, mint az egyedi kioldódási határérték, akkor a műanyag vagy műanyag tárgy megfelelőnek tekintendő.

A zsírredukciós faktor alkalmazása nem eredményezheti azt, hogy valamely egyedi kioldódás nagyobb legyen, mint az összkioldódási határérték.

2b.   A »D« élelmiszer-utánzó modellanyagba történő egyedi kioldódás korrekciója:

Lipofil anyagoknak »D« modellanyagba vagy annak helyettesítőibe való egyedi kioldódását a következő tényezőkkel kell korrigálni:

| a) | A 85/572/EGK irányelv mellékletének 3. pontjában említett redukciós faktor, a továbbiakban: »D modellanyag« redukciós faktor (DRF).
  A »D modellanyag« redukciós faktor nem alkalmazható, ha a »D« modellanyagba történő egyedi kioldódás nagyobb, mint a végtermékként használt műanyagban vagy műanyag tárgyban (például vékony fólia) lévő anyag 80 %-a. Tudományos vagy kísérleti bizonyítás (például kísérletek a legkritikusabb élelmiszerekkel) szükséges annak meghatározásához, hogy a »D modellanyag« redukciós faktor alkalmazandó-e. Nem alkalmazandó továbbá a közösségi jegyzékeken szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű funkcionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében. |
| --- | --- |

a)

A 85/572/EGK irányelv mellékletének 3. pontjában említett redukciós faktor, a továbbiakban: »D modellanyag« redukciós faktor (DRF).

A »D modellanyag« redukciós faktor nem alkalmazható, ha a »D« modellanyagba történő egyedi kioldódás nagyobb, mint a végtermékként használt műanyagban vagy műanyag tárgyban (például vékony fólia) lévő anyag 80 %-a. Tudományos vagy kísérleti bizonyítás (például kísérletek a legkritikusabb élelmiszerekkel) szükséges annak meghatározásához, hogy a »D modellanyag« redukciós faktor alkalmazandó-e. Nem alkalmazandó továbbá a közösségi jegyzékeken szereplő olyan anyagok esetében, amelyeknél a (4) oszlopban SKH = NK (egyedi kioldódási határérték = nem kimutatható) korlátozás szerepel vagy 0,01 mg/kg-os kioldódási határértékű funkcionális műanyag záróréteg mögött lévő, listán nem szereplő anyagok esetében.

| b) | A zsírredukciós faktor alkalmazandó a modellanyagokba történő kioldódásra, ha a csomagolandó élelmiszer zsírtartalma ismert, és a 2a. pontban említett előírások teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

A zsírredukciós faktor alkalmazandó a modellanyagokba történő kioldódásra, ha a csomagolandó élelmiszer zsírtartalma ismert, és a 2a. pontban említett előírások teljesülnek.

| c) | A teljes redukciós faktor (TRF) az a tényező (legnagyobb értéke 5 lehet), amellyel a »D modellanyagba« vagy egy helyettesítőbe történt mért egyedi kioldódást el kell osztani az előírt határértékkel való összehasonlítás előtt. A teljes redukciós faktort a »D modellanyag« redukciós faktor és a zsírredukciós faktor szorzata adja, ha mindkét tényező alkalmazandó.” |
| --- | --- |

c)

A teljes redukciós faktor (TRF) az a tényező (legnagyobb értéke 5 lehet), amellyel a »D modellanyagba« vagy egy helyettesítőbe történt mért egyedi kioldódást el kell osztani az előírt határértékkel való összehasonlítás előtt. A teljes redukciós faktort a »D modellanyag« redukciós faktor és a zsírredukciós faktor szorzata adja, ha mindkét tényező alkalmazandó.”

| 2. | A melléklet a következő 5a. ponttal egészül ki.
  5a.   Kupakok, fedelek, tömítések, dugók és hasonló záróeszközök:






  a) | Ha a rendeltetésszerű használat ismert, az ilyen tárgyakat a rendeltetésszerű vagy előrelátható használatnak megfelelő zárási körülmények között kell vizsgálni úgy, hogy felhelyezik őket azokra az edényekre, amelyekhez készültek. Feltételezett, hogy ezek a tárgyak az edényt kitöltő élelmiszer adott mennyiségével kerülnek érintkezésbe. Az eredményt mg/kg vagy mg/dm2 mértékegységben kell kifejezni a 2. és 7. cikkben leírt szabályok szerint, figyelembe véve a tömítés és az edény teljes érintkezési felületét. |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet a következő 5a. ponttal egészül ki.

5a.   Kupakok, fedelek, tömítések, dugók és hasonló záróeszközök:

a)

Ha a rendeltetésszerű használat ismert, az ilyen tárgyakat a rendeltetésszerű vagy előrelátható használatnak megfelelő zárási körülmények között kell vizsgálni úgy, hogy felhelyezik őket azokra az edényekre, amelyekhez készültek. Feltételezett, hogy ezek a tárgyak az edényt kitöltő élelmiszer adott mennyiségével kerülnek érintkezésbe. Az eredményt mg/kg vagy mg/dm2 mértékegységben kell kifejezni a 2. és 7. cikkben leírt szabályok szerint, figyelembe véve a tömítés és az edény teljes érintkezési felületét.

| b) | Ha a tárgyak rendeltetésszerű használata nem ismert, akkor ezeket külön teszttel kell vizsgálni és az eredményt mg/tárgy értékben kell megadni. A kapott értéket adott esetben hozzá kell adni abból az edényből származó kioldódó mennyiséghez, amelyhez a használatot tervezték.” |
| --- | --- |

b)

Ha a tárgyak rendeltetésszerű használata nem ismert, akkor ezeket külön teszttel kell vizsgálni és az eredményt mg/tárgy értékben kell megadni. A kapott értéket adott esetben hozzá kell adni abból az edényből származó kioldódó mennyiséghez, amelyhez a használatot tervezték.”

II. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő monomerekkel és kiindulási anyagokkal egészül ki:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „15267 | 000080-08-0 | 4,4′-Diaminodifenil-szulfon | SKH = 5 mg/kg |
| 21970 | 000923-02-4 | N-(Hidroximetil)metakrilamid | SKH = 0,05 mg/kg |
| 24886 | 046728-75-0 | 5-Szulfoizoftálsav, monolítiumsó | SKH = 5 mg/kg, és lítiumra
  SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve).” |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő monomerekkel és kiindulási anyagokkal egészül ki:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„15267

000080-08-0

4,4′-Diaminodifenil-szulfon

SKH = 5 mg/kg

21970

000923-02-4

N-(Hidroximetil)metakrilamid

SKH = 0,05 mg/kg

24886

046728-75-0

5-Szulfoizoftálsav, monolítiumsó

SKH = 5 mg/kg, és lítiumra

SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve).”

| b) | Az alábbi monomerek és egyéb kiindulási anyagok esetében a táblázat (4) „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopának tartalma helyébe a következő szöveg lép:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „12786 | 000919-30-2 | 3-Aminopropil-trietoxiszilán | A 3-aminopropil-trietoxiszilán kioldható maradéka kevesebb mint 3 mg/kg töltőanyag a szervetlen töltőanyagok reaktív felületkezelésére való használat esetén, és SKH = 0,05 mg/kg műanyagok és műanyag tárgyak felületkezelésére való használat esetén. |
| 16450 | 000646-06-0 | 1,3-Dioxolán | SKH = 5 mg/kg |
| 25900 | 000110-88-3 | Trioxán | SKH = 5 mg/kg.” |

b)

Az alábbi monomerek és egyéb kiindulási anyagok esetében a táblázat (4) „Korlátozások és/vagy előírások” oszlopának tartalma helyébe a következő szöveg lép:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„12786

000919-30-2

3-Aminopropil-trietoxiszilán

A 3-aminopropil-trietoxiszilán kioldható maradéka kevesebb mint 3 mg/kg töltőanyag a szervetlen töltőanyagok reaktív felületkezelésére való használat esetén, és SKH = 0,05 mg/kg műanyagok és műanyag tárgyak felületkezelésére való használat esetén.

16450

000646-06-0

1,3-Dioxolán

SKH = 5 mg/kg

25900

000110-88-3

Trioxán

SKH = 5 mg/kg.”

| 2. | A B. részből a következő monomereket és más kiindulási anyagokat el kell hagyni:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „21970 | 000923-02-4 | N-(Hidroximetil)metakrilamid” | |

2.

A B. részből a következő monomereket és más kiindulási anyagokat el kell hagyni:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„21970

000923-02-4

N-(Hidroximetil)metakrilamid”

III. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „38885 | 002725-22-6 | 2,4-Bisz(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroxi-4-n-oktiloxifenil)-1,3,5-triazin | SKH = 0,05 mg/kg. Csak vizes élelmiszerek esetében. |
| 42080 | 001333-86-4 | Szénpigment | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-ciklohexánkarbonsav, diizononil-észter | |
| 62020 | 007620-77-1 | 12-Hidroxisztearinsav, lítiumsó | SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve). |
| 67180 | — | (Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m)) és dioktil-ftalát (25 %(m/m)) keveréke | SKH = 5 mg/kg (1). |
| 71960 | 003825-26-1 | Perfluoroktánsav, ammóniumsó | Csak nagy hőmérsékleten szinterezett, többször használatos tárgyakban használandó. |
| 74560 | 000085-68-7 | Benzil-butil-ftalát | Csak a következőkként használandó:






  a) | lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„38885

002725-22-6

2,4-Bisz(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroxi-4-n-oktiloxifenil)-1,3,5-triazin

SKH = 0,05 mg/kg. Csak vizes élelmiszerek esetében.

42080

001333-86-4

Szénpigment

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

45705

166412-78-8

1,2-ciklohexánkarbonsav, diizononil-észter

62020

007620-77-1

12-Hidroxisztearinsav, lítiumsó

SKH(E) = 0,6 mg/kg (8) (lítiumban kifejezve).

67180

—

(Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m)) és dioktil-ftalát (25 %(m/m)) keveréke

SKH = 5 mg/kg (1).

71960

003825-26-1

Perfluoroktánsav, ammóniumsó

Csak nagy hőmérsékleten szinterezett, többször használatos tárgyakban használandó.

74560

000085-68-7

Benzil-butil-ftalát

Csak a következőkként használandó:

a)

lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket; |
| --- | --- |

b)

lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket;

| c) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

c)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH = 30 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag.

74640

000117-81-7

Bisz(2-etilhexil)-ftalát

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

b)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH = 1,5 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag.

74880

000084-74-2

Dibutil-ftalát

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító zsírszegény élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő, többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,05 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

b)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,05 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH = 0,3 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag.

75100

068515-48-0

028553-12-0

Telített primer C8–C10 elágazó láncú alkoholok több mint 60 % C9 fatlát diészterek

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket; |
| --- | --- |

b)

lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket;

| c) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

c)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH(E) = 9 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag. (42)

75105

068515-49-1

026761-40-0

Telített primer C9–C11 alkoholok több mint 90 % C10 ftalát diészterek

Csak a következőkként használandó:

| a) | lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz; |
| --- | --- |

a)

lágyító többször használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz;

| b) | lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket; |
| --- | --- |

b)

lágyító olyan egyszer használatos műanyagokhoz és műanyag tárgyakhoz, melyek zsírszegény élelmiszerekkel érintkeznek, kivéve a 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket és a 96/5/EK irányelv szerinti termékeket;

| c) | technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben. |
| --- | --- |

c)

technológiai segédanyag, legfeljebb 0,1 %-os koncentráció a végtermékben.

SKH(E) = 9 mg/kg élelmiszer-utánzó modellanyag. (42)

79920

009003-11-6

106392-12-5

Poli(etilén-propilén)glikol

81500

9003-39-8

Polivinilpirrolidon

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

93760

000077-90-7

Tri-n-butil-acetil-citrát

95020

6846-50-0

2,2,4-Trimetil-1,3-pentándiol-diizobutirát

SKH = 5 mg/kg élelmiszer. Csak egyszer használatos kesztyűkhöz használható.

95420

745070-61-5

1,3,5-Trisz(2,2-dimetilpropánamido)-benzol

SKH = 0,05 mg/kg élelmiszer.”

| b) | A következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „43480 | 064365-11-3 | Aktív szén, aktivált | Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 45200 | 001335-23-5 | Réz-jodid | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) és SKH = 1 mg/kg (11) (jódként kifejezve). |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere | A 14260 és 13720 EGK-számú anyagokra vonatkozó korlátozást figyelembe kell venni.
  Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően. |
| 81760 | — | Sárgaréz, bronz, vörösréz, saválló acél, ón porok, lemezkék és szálak, és vörösréz-, ón- és vasötvözetek | SKH(E) = 5 mg/kg (7) (vörösrézben kifejezve),
  SKH = 48 mg/kg (vasban kifejezve). |
| 88640 | 008013-07-8 | Epoxidált szójaolaj | SKH = 60 mg/kg. A 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, vagy a 96/5/EK irányelvben meghatározott, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket tartalmazó üvegedények lezárására használatos PVC-tömítések esetében azonban az SKH 30 mg/kg-ra csökken. Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.” |

b)

A következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„43480

064365-11-3

Aktív szén, aktivált

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

45200

001335-23-5

Réz-jodid

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (rézben kifejezve) és SKH = 1 mg/kg (11) (jódként kifejezve).

76845

031831-53-5

1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere

A 14260 és 13720 EGK-számú anyagokra vonatkozó korlátozást figyelembe kell venni.

Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.

81760

—

Sárgaréz, bronz, vörösréz, saválló acél, ón porok, lemezkék és szálak, és vörösréz-, ón- és vasötvözetek

SKH(E) = 5 mg/kg (7) (vörösrézben kifejezve),

SKH = 48 mg/kg (vasban kifejezve).

88640

008013-07-8

Epoxidált szójaolaj

SKH = 60 mg/kg. A 91/321/EGK irányelvben meghatározott anyatej-helyettesítő és -kiegészítő tápszereket, vagy a 96/5/EK irányelvben meghatározott, csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket tartalmazó üvegedények lezárására használatos PVC-tömítések esetében azonban az SKH 30 mg/kg-ra csökken. Az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően.”

| c) | A táblázatból a következő adalékot el kell hagyni:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | Antimon-trioxid | SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve).” |

c)

A táblázatból a következő adalékot el kell hagyni:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

Antimon-trioxid

SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve).”

| 2. | A B. rész a következőképpen módosul:






  a) | A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | Antimon-trioxid | SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve). |
| 47500 | 153250-52-3 | N,N′-Diciklohexil-2,6-naftalin-dikarboxamid | SKH = 5 mg/kg. |
| 72081/10 | — | Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett) | SKH = 5 mg/kg (1) és az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően |
| 93970 | — | Triciklodekáimetanol-bisz(hexahidroftalát) | SKH = 0,05 mg/kg.” |

2.

A B. rész a következőképpen módosul:

a)

A táblázat – a megfelelő számsorrend szerint – a következő adalékokkal egészül ki:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

Antimon-trioxid

SKH = 0,04 mg/kg (39) (antimonban kifejezve).

47500

153250-52-3

N,N′-Diciklohexil-2,6-naftalin-dikarboxamid

SKH = 5 mg/kg.

72081/10

—

Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett)

SKH = 5 mg/kg (1) és az V. mellékletben megállapított előírásoknak megfelelően

93970

—

Triciklodekáimetanol-bisz(hexahidroftalát)

SKH = 0,05 mg/kg.”

| b) | fA következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve. |
| 67360 | 067649-65-4 | Mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát) | SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve.” |

b)

fA következő adalékoknál a táblázat „(3) Név” és „(4) Korlátozások és/vagy előírások” oszlopa tartalmának helyébe a következő szöveg lép:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„47600

084030-61-5

Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve.

67360

067649-65-4

Mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát)

SKH(E) = 0,05 mg/kg élelmiszer (41) (mono-n-dodecil-ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát), di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát), mono-dodecil-ón-triklorid és di-dodecil-ón-diklorid összegeként), a mono- és di-dodecil-ón-klorid összegeként kifejezve.”

| c) | A táblázatból a következő adalékokat el kell hagyni:








  EGK-szám | CAS-szám | Név | Korlátozások és/vagy előírások |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „67180 | — | (Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m) és dioktil-ftalát (25 %(m/m) ) keveréke | SKH = 5 mg/kg (1) |
| 76681 | — | Policiklopentadién | SKH = 5 mg/kg (1)” |

c)

A táblázatból a következő adalékokat el kell hagyni:

EGK-szám

CAS-szám

Név

Korlátozások és/vagy előírások

(1)

(2)

(3)

(4)

„67180

—

(Decil-oktil)-ftalát (50 %(m/m)), didecil-ftalát (25 %(m/m) és dioktil-ftalát (25 %(m/m) ) keveréke

SKH = 5 mg/kg (1)

76681

—

Policiklopentadién

SKH = 5 mg/kg (1)”

IV. MELLÉKLET

„IVa. MELLÉKLET

OLYAN LIPOFIL ANYAGOK, AMELYEKNÉL HASZNÁLNI KELL A ZSÍRREDUKCIÓS FAKTORT

| EGK-szám | CAS-szám | Név |
| --- | --- | --- |
| 31520 | 061167-58-6 | Akrilsav, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroxi-5-metilbenzil)-4-metilfenil-észter |
| 31530 | 123968-25-2 | Akrilsav, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroxifenil)etil]fenil-észter |
| 31920 | 000103-23-1 | Adipinsav, bisz(2-etilhexil)-észter |
| 38240 | 000119-61-9 | Benzofenon |
| 38515 | 001533-45-5 | 4,4′-Bisz(2-benzoxazolil)sztilbén |
| 38560 | 007128-64-5 | 2,5-Bisz(5-terc-butil-2-benzoxazolil)tiofén |
| 38700 | 063397-60-4 | Bisz(2-karbobutoxietil)ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát) |
| 38800 | 032687-78-8 | N,N′-Bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionil)hidrazid |
| 38810 | 080693-00-1 | Bisz(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritol-difoszfit |
| 38820 | 026741-53-7 | Bisz(2,4-di-terc-butilfenil)pentaeritritol-difoszfit |
| 38840 | 154862-43-8 | Bisz(2,4-dikumilfenil)pentaeritritol-difoszfit |
| 39060 | 035958-30-6 | 1,1-Bisz(2-hidroxi-3,5-di-terc-butilfenil)etán |
| 39925 | 129228-21-3 | 3,3-Bisz(metoximetil)-2,5-dimetilhexán |
| 40000 | 000991-84-4 | 2,4-Bisz(oktilmerkapto)-6-(4-hidroxi-3,5-di-terc-butilanilin)-1,3,5-triazin |
| 40020 | 110553-27-0 | 2,4-Bisz(oktiltiometil)-6-metilfenol |
| 40800 | 013003-12-8 | 4,4′-Butilidén-bisz(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecil-foszfit) |
| 42000 | 063438-80-2 | (2-Karbobutoxietil)ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát) |
| 45450 | 068610-51-5 | p-Krezol-diciklopentadién-izobutilén, kopolimer |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-ciklohexándikarbonsav, diizononil-észter |
| 46720 | 004130-42-1 | 2,6-Di-terc-butil-4-etilfenol |
| 47540 | 027458-90-8 | Di-terc-dodecil-diszulfid |
| 47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát) |
| 48800 | 000097-23-4 | 2,2′-Dihidroxi-5,5′-diklór-difenilmetán |
| 48880 | 000131-53-3 | 2,2′-Dihidroxi-4-metoxibenzofenon |
| 49485 | 134701-20-5 | 2,4-Dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenol |
| 49840 | 002500-88-1 | Dioktadecil-diszulfid |
| 51680 | 000102-08-9 | N,N′-Difeniltiokarbamid |
| 52320 | 052047-59-3 | 2-(4-Dodecilfenil)indol |
| 53200 | 023949-66-8 | 2-Etoxi-2′-etiloxanilid |
| 54300 | 118337-09-0 | 2,2′-Etilidén-bisz(4,6-di-terc-butil-fenil)fluor-foszfonit |
| 59120 | 023128-74-7 | 1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionamid) |
| 59200 | 035074-77-2 | 1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát) |
| 60320 | 070321-86-7 | 2-[2-Hidroxi-3,5-bisz(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazol |
| 60400 | 003896-11-5 | 2-(2′-Hidroxi-3′-terc-butil-5′-metilfenil)-5-klórbenzotriazol |
| 60480 | 003864-99-1 | 2-(2′-Hidroxi-3,5′-di-terc-butilfenil)-5-klórbenzotriazol |
| 61280 | 003293-97-8 | 2-Hidroxi-4-n-hexiloxibenzofenon |
| 61360 | 000131-57-7 | 2-Hidroxi-4-metoxibenzofenon |
| 61600 | 001843-05-6 | 2-Hidroxi-4-n-oktiloxibenzofenon |
| 66360 | 085209-91-2 | 2,2′-Metilén-bisz(4,6-di-terc-butilfenil)-nátrium-foszfát |
| 66400 | 000088-24-4 | 2,2′-Metilén-bisz(4-etil-6-terc-butilfenol) |
| 66480 | 000119-47-1 | 2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-terc-butilfenol) |
| 66560 | 004066-02-8 | 2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-ciklohexilfenol) |
| 66580 | 000077-62-3 | 2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-(1-metil-ciklohexil)fenol) |
| 68145 | 080410-33-9 | 2,2′,2′′-Nitrilo[trietil-trisz(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)foszfit] |
| 68320 | 002082-79-3 | Oktadecil-3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát |
| 68400 | 010094-45-8 | Oktadecilerukamid |
| 69840 | 016260-09-6 | Oleilpalmitamid |
| 71670 | 178671-58-4 | Pentaeritritol-tetrakisz(2-ciano-3,3-difenilakrilát) |
| 72081/10 | — | Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett) |
| 72160 | 000948-65-2 | 2-Fenilindol |
| 72800 | 001241-94-7 | Foszforsav, difenil-2-etilhexil-észter |
| 73160 | — | Foszforsav, mono- és di-n-alkil(C16 és C18)-észterek |
| 74010 | 145650-60-8 | Foszforsav, bisz(2,4-di-terc-butil-6-metilfenil)-etil-észter |
| 74400 | — | Foszforsav, trisz(nonil-és/vagy dinonilfenil)-észter |
| 76866 | — | 1,2-propándiol és/vagy 1,3- és/vagy 1,4-butándiol és/vagy polipropilénglikol adipinsavval képzett poliészterei, ecetsav vagy C12-C18 zsírsavak vagy n-oktanol és/vagy n-dekanol végcsoporttal |
| 77440 | — | Polietilénglikol-diricinoleát |
| 78320 | 009004-97-1 | Polietilénglikol-monoricinoleát |
| 81200 | 071878-19-8 | Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diil]-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]hexametilén[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino] |
| 83599 | 068442-12-6 | Olajsav, 2-merkaptoetil-észter reakciótermékei diklór-dimetil-ónnal, nátrium-szulfiddal és triklór-metil-ónnal |
| 83700 | 000141-22-0 | Ricinolsav |
| 84800 | 000087-18-3 | Szalicilsav, 4-terc-butilfenil-észter |
| 92320 | — | Glikolsav tetradecil-polietilénglikol(EO = 3–8)-étere |
| 92560 | 038613-77-3 | Tetrakisz(2,4-di-terc-butil-fenil)-4,4′-bifenililén-difoszfonit |
| 92700 | 078301-43-6 | 2,2,4,4-Tetrametil-20-(2,3-epoxipropil)-7-oxa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikozan-21-on, polimer |
| 92800 | 000096-69-5 | 4,4′-Tio-bisz(6-terc-butil-3-metilfenol) |
| 92880 | 041484-35-9 | Tiodietanol-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát) |
| 93120 | 000123-28-4 | Tiodipropionsav, didodecil-észter |
| 93280 | 000693-36-7 | Tiodipropionsav, dioktadecil-észter |
| 95270 | 161717-32-4 | 2,4,6-Trisz(terc-butil)fenil-2-butil-2-etil-1,3-propándiol-foszfit |
| 95280 | 040601-76-1 | 1,3,5-Trisz(4-terc-butil-3-hidroxi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95360 | 027676-62-6 | 1,3,5-Trisz(3,5-di-terc-butil-4-hidroxibenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95600 | 001843-03-4 | 1,1,3-Trisz(2-metil-4-hidroxi-5-terc-butilfenil)-bután” |

EGK-szám

CAS-szám

Név

31520

061167-58-6

Akrilsav, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroxi-5-metilbenzil)-4-metilfenil-észter

31530

123968-25-2

Akrilsav, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroxifenil)etil]fenil-észter

31920

000103-23-1

Adipinsav, bisz(2-etilhexil)-észter

38240

000119-61-9

Benzofenon

38515

001533-45-5

4,4′-Bisz(2-benzoxazolil)sztilbén

38560

007128-64-5

2,5-Bisz(5-terc-butil-2-benzoxazolil)tiofén

38700

063397-60-4

Bisz(2-karbobutoxietil)ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát)

38800

032687-78-8

N,N′-Bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionil)hidrazid

38810

080693-00-1

Bisz(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritol-difoszfit

38820

026741-53-7

Bisz(2,4-di-terc-butilfenil)pentaeritritol-difoszfit

38840

154862-43-8

Bisz(2,4-dikumilfenil)pentaeritritol-difoszfit

39060

035958-30-6

1,1-Bisz(2-hidroxi-3,5-di-terc-butilfenil)etán

39925

129228-21-3

3,3-Bisz(metoximetil)-2,5-dimetilhexán

40000

000991-84-4

2,4-Bisz(oktilmerkapto)-6-(4-hidroxi-3,5-di-terc-butilanilin)-1,3,5-triazin

40020

110553-27-0

2,4-Bisz(oktiltiometil)-6-metilfenol

40800

013003-12-8

4,4′-Butilidén-bisz(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecil-foszfit)

42000

063438-80-2

(2-Karbobutoxietil)ón-trisz(izooktil-merkaptoacetát)

45450

068610-51-5

p-Krezol-diciklopentadién-izobutilén, kopolimer

45705

166412-78-8

1,2-ciklohexándikarbonsav, diizononil-észter

46720

004130-42-1

2,6-Di-terc-butil-4-etilfenol

47540

027458-90-8

Di-terc-dodecil-diszulfid

47600

084030-61-5

Di-n-dodecil-ón-bisz(izooktil-merkaptoacetát)

48800

000097-23-4

2,2′-Dihidroxi-5,5′-diklór-difenilmetán

48880

000131-53-3

2,2′-Dihidroxi-4-metoxibenzofenon

49485

134701-20-5

2,4-Dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenol

49840

002500-88-1

Dioktadecil-diszulfid

51680

000102-08-9

N,N′-Difeniltiokarbamid

52320

052047-59-3

2-(4-Dodecilfenil)indol

53200

023949-66-8

2-Etoxi-2′-etiloxanilid

54300

118337-09-0

2,2′-Etilidén-bisz(4,6-di-terc-butil-fenil)fluor-foszfonit

59120

023128-74-7

1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionamid)

59200

035074-77-2

1,6-Hexametilén-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát)

60320

070321-86-7

2-[2-Hidroxi-3,5-bisz(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazol

60400

003896-11-5

2-(2′-Hidroxi-3′-terc-butil-5′-metilfenil)-5-klórbenzotriazol

60480

003864-99-1

2-(2′-Hidroxi-3,5′-di-terc-butilfenil)-5-klórbenzotriazol

61280

003293-97-8

2-Hidroxi-4-n-hexiloxibenzofenon

61360

000131-57-7

2-Hidroxi-4-metoxibenzofenon

61600

001843-05-6

2-Hidroxi-4-n-oktiloxibenzofenon

66360

085209-91-2

2,2′-Metilén-bisz(4,6-di-terc-butilfenil)-nátrium-foszfát

66400

000088-24-4

2,2′-Metilén-bisz(4-etil-6-terc-butilfenol)

66480

000119-47-1

2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-terc-butilfenol)

66560

004066-02-8

2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-ciklohexilfenol)

66580

000077-62-3

2,2′-Metilén-bisz(4-metil-6-(1-metil-ciklohexil)fenol)

68145

080410-33-9

2,2′,2′′-Nitrilo[trietil-trisz(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)foszfit]

68320

002082-79-3

Oktadecil-3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát

68400

010094-45-8

Oktadecilerukamid

69840

016260-09-6

Oleilpalmitamid

71670

178671-58-4

Pentaeritritol-tetrakisz(2-ciano-3,3-difenilakrilát)

72081/10

—

Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett)

72160

000948-65-2

2-Fenilindol

72800

001241-94-7

Foszforsav, difenil-2-etilhexil-észter

73160

—

Foszforsav, mono- és di-n-alkil(C16 és C18)-észterek

74010

145650-60-8

Foszforsav, bisz(2,4-di-terc-butil-6-metilfenil)-etil-észter

74400

—

Foszforsav, trisz(nonil-és/vagy dinonilfenil)-észter

76866

—

1,2-propándiol és/vagy 1,3- és/vagy 1,4-butándiol és/vagy polipropilénglikol adipinsavval képzett poliészterei, ecetsav vagy C12-C18 zsírsavak vagy n-oktanol és/vagy n-dekanol végcsoporttal

77440

—

Polietilénglikol-diricinoleát

78320

009004-97-1

Polietilénglikol-monoricinoleát

81200

071878-19-8

Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diil]-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]hexametilén[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)imino]

83599

068442-12-6

Olajsav, 2-merkaptoetil-észter reakciótermékei diklór-dimetil-ónnal, nátrium-szulfiddal és triklór-metil-ónnal

83700

000141-22-0

Ricinolsav

84800

000087-18-3

Szalicilsav, 4-terc-butilfenil-észter

92320

—

Glikolsav tetradecil-polietilénglikol(EO = 3–8)-étere

92560

038613-77-3

Tetrakisz(2,4-di-terc-butil-fenil)-4,4′-bifenililén-difoszfonit

92700

078301-43-6

2,2,4,4-Tetrametil-20-(2,3-epoxipropil)-7-oxa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikozan-21-on, polimer

92800

000096-69-5

4,4′-Tio-bisz(6-terc-butil-3-metilfenol)

92880

041484-35-9

Tiodietanol-bisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát)

93120

000123-28-4

Tiodipropionsav, didodecil-észter

93280

000693-36-7

Tiodipropionsav, dioktadecil-észter

95270

161717-32-4

2,4,6-Trisz(terc-butil)fenil-2-butil-2-etil-1,3-propándiol-foszfit

95280

040601-76-1

1,3,5-Trisz(4-terc-butil-3-hidroxi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95360

027676-62-6

1,3,5-Trisz(3,5-di-terc-butil-4-hidroxibenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95600

001843-03-4

1,1,3-Trisz(2-metil-4-hidroxi-5-terc-butilfenil)-bután”

V. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv V. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „A. rész:   Általános előírások
  Az műanyagokból és műanyag tárgyakból nem oldódhatnak ki kimutatható mennyiségű primer aromás aminok (kimutatási határ: 0,01 mg/kg élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag). A II. és III. melléklet szerinti listákon szereplő primer aromás aminok kioldódására ez a korlátozás nem vonatkozik.” |
| --- | --- |

1.

Az A. rész helyébe a következő szöveg lép:

„A. rész:   Általános előírások

Az műanyagokból és műanyag tárgyakból nem oldódhatnak ki kimutatható mennyiségű primer aromás aminok (kimutatási határ: 0,01 mg/kg élelmiszer vagy élelmiszer-utánzó modellanyag). A II. és III. melléklet szerinti listákon szereplő primer aromás aminok kioldódására ez a korlátozás nem vonatkozik.”

| 2. | A B. rész – megfelelő számsorrendben – a következő új előírásokkal egészül ki:






  EGK-szám | TOVÁBBI ELŐÍRÁSOK |
| --- | --- | --- |
| „42080 | Szénpigment

  Előírások:







  — | kioldható toluolvegyületek: legfeljebb 0,1 % az ISO 6209 sz. módszerrel meghatározva, |

2.

A B. rész – megfelelő számsorrendben – a következő új előírásokkal egészül ki:

EGK-szám

TOVÁBBI ELŐÍRÁSOK

„42080

Szénpigment

Előírások:

—

kioldható toluolvegyületek: legfeljebb 0,1 % az ISO 6209 sz. módszerrel meghatározva,

| — | ciklohexán-kivonat UV-abszorpciója 386 nm-en: < 0,02 abszorpciós egység 1 cm-es küvettával vagy < 0,1 abszorpciós egység 5 cm-es küvettával általánosan elismert analitikai módszer segítségével meghatározva, |
| --- | --- |

—

ciklohexán-kivonat UV-abszorpciója 386 nm-en: < 0,02 abszorpciós egység 1 cm-es küvettával vagy < 0,1 abszorpciós egység 5 cm-es küvettával általánosan elismert analitikai módszer segítségével meghatározva,

| — | benzo[a]pirén: legfeljebb 0,25 mg/kg szénpigment, |
| --- | --- |

—

benzo[a]pirén: legfeljebb 0,25 mg/kg szénpigment,

| — | szénpigment legnagyobb felhasználatkoncentrációja a polimerben: 2,5 % (m/m). |
| --- | --- |

—

szénpigment legnagyobb felhasználatkoncentrációja a polimerben: 2,5 % (m/m).

72081/10

Kőolajalapú szénhidrogén gyanták (hidrogénezett)

Előírások:

A kőolajalapú hidrogénezett szénhidrogéngyanták előállítása 220 °C-nál kisebb forráspontú krakkolt kőolaj desztillátumából származó alifás, aliciklusos és/vagy monobenzenoid arilalkének diénjeiből és olefinjeiből, valamint az ilyen desztillációs termékekben található tiszta monomerekből történik katalitikus vagy termikus polimerizációval, amit desztilláció, hidrogénezés és további feldolgozás követ.

Tulajdonságok:

| | Viszkozitás: > 3 Pa.s 120 °C-on |
| --- | --- |

Viszkozitás: > 3 Pa.s 120 °C-on

| | Lágyulási pont: > 95 °C az ASTM E 28-67 módszerrel meghatározva |
| --- | --- |

Lágyulási pont: > 95 °C az ASTM E 28-67 módszerrel meghatározva

| | Brómszám: < 40 (ASTM D1159) |
| --- | --- |

Brómszám: < 40 (ASTM D1159)

| | 50 %-os toluolos oldat színe: < 11 a Gardner skálán |
| --- | --- |

50 %-os toluolos oldat színe: < 11 a Gardner skálán

| | Maradék aromás monomer ≤ 50 ppm |
| --- | --- |

Maradék aromás monomer ≤ 50 ppm

76845

1,4-Butándiol kaprolaktámmal képzett poliésztere

Az 1 000 daltonnál kisebb molekulasúlyú frakció kisebb mint 0,5 % (m/m).

81500

Polivinilpirrolidon

Az anyagnak meg kell felelnie a 96/77/EK bizottsági irányelvben (18) megállapított tisztasági kritériumoknak.

88640

Epoxidált szójaolaj

Epoxid < 8 %, jódszám < 6

VI. MELLÉKLET

A 2002/72/EK irányelv VI. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „(8) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 és 95725 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 8. megjegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 és 95725 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.”

| 2. | A melléklet az alábbi 41. és 42. megjegyzésekkel egészül ki:






  „(41) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 47600 és 67360 EGK-szám alatt szereplő anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást. |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet az alábbi 41. és 42. megjegyzésekkel egészül ki:

„(41)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 47600 és 67360 EGK-szám alatt szereplő anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.

| (42) | Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 75100 és 75105 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.” |
| --- | --- |

(42)

Ebben az esetben az SKH(E) azt jelenti, hogy a 75100 és 75105 EGK-számú anyagok kioldódási értékének az összege nem haladja meg a korlátozást.”

VII. MELLÉKLET

„VIa. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT

A 9. cikkben említett írásos nyilatkozatnak a következőket kell tartalmaznia:

| 1. | a műanyagokat vagy műanyag tárgyakat, vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagokat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe; |
| --- | --- |

1.

a műanyagokat vagy műanyag tárgyakat, vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagokat gyártó vagy importáló vállalkozó neve és címe;

| 2. | a műanyagok, műanyag tárgyak vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagok megnevezése; |
| --- | --- |

2.

a műanyagok, műanyag tárgyak vagy az ilyenek gyártására szolgáló anyagok megnevezése;

| 3. | a nyilatkozat dátuma; |
| --- | --- |

3.

a nyilatkozat dátuma;

| 4. | annak megerősítése, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak megfelelnek az ezen irányelvben és az 1935/2004/EK rendeletben szereplő előírásoknak; |
| --- | --- |

4.

annak megerősítése, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak megfelelnek az ezen irányelvben és az 1935/2004/EK rendeletben szereplő előírásoknak;

| 5. | a felhasznált olyan anyagokra vonatkozó információk, amelyekre ezen irányelv korlátozásokat és/vagy előírásokat ír elő, hogy a további gazdasági szereplők biztosítani tudják a korlátozások betartását; |
| --- | --- |

5.

a felhasznált olyan anyagokra vonatkozó információk, amelyekre ezen irányelv korlátozásokat és/vagy előírásokat ír elő, hogy a további gazdasági szereplők biztosítani tudják a korlátozások betartását;

| 6. | olyan információk az élelmiszert illetően korlátozás alá eső anyagokról, melyek ezek kísérleti adatok vagy elméleti számítás alapján megállapított egyedi kioldódását és adott esetben a 95/31/EK irányelv, a 95/45/EK irányelv és a 96/77/EK irányelv szerinti tisztasági kritériumait adják meg, hogy ezen műanyagok vagy műanyag tárgyak felhasználói eleget tudjanak tenni az alkalmazandó közösségi rendelkezéseknek, illetve ezek hiányában az élelmiszerekre alkalmazandó nemzeti rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

6.

olyan információk az élelmiszert illetően korlátozás alá eső anyagokról, melyek ezek kísérleti adatok vagy elméleti számítás alapján megállapított egyedi kioldódását és adott esetben a 95/31/EK irányelv, a 95/45/EK irányelv és a 96/77/EK irányelv szerinti tisztasági kritériumait adják meg, hogy ezen műanyagok vagy műanyag tárgyak felhasználói eleget tudjanak tenni az alkalmazandó közösségi rendelkezéseknek, illetve ezek hiányában az élelmiszerekre alkalmazandó nemzeti rendelkezéseknek;

| 7. | a műanyagok vagy műanyag tárgyak használati előírási, mint például:






  i. | azok az élelmiszertípusok, amelyekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni; |
| --- | --- | --- |

7.

a műanyagok vagy műanyag tárgyak használati előírási, mint például:

i.

azok az élelmiszertípusok, amelyekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe fognak kerülni;

| ii. | kezelési és tárolási idő és hőmérséklet úgy, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak élelmiszerrel érintkezésben vannak; |
| --- | --- |

ii.

kezelési és tárolási idő és hőmérséklet úgy, hogy a műanyagok vagy műanyag tárgyak élelmiszerrel érintkezésben vannak;

| iii. | az anyag vagy tárgy megfelelőségének megállapításakor használt felszín/térfogat arány (az élelmiszerre); |
| --- | --- |

iii.

az anyag vagy tárgy megfelelőségének megállapításakor használt felszín/térfogat arány (az élelmiszerre);

| 8. | ha többrétegű műanyagban fucionális műanyag záróréteg van, annak igazolása, hogy a műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelv 7a. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében szereplő előírásoknak. |
| --- | --- |

8.

ha többrétegű műanyagban fucionális műanyag záróréteg van, annak igazolása, hogy a műanyag vagy műanyag tárgy megfelel az irányelv 7a. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében szereplő előírásoknak.

Az írásos nyilatkozat lehetővé teszi a tárgyát képező műanyagok, műanyag tárgyak és anyagok egyszerű azonosítását, és meg kell újítani, ha az előállítás lényeges megváltoztatása megváltoztatja a kioldódási viselkedést vagy ha új tudományos ismeretek látnak napvilágot.”

VIII. MELLÉKLET

A 85/572/EGK irányelv melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | Ha az »X« jelet egy ferde vonal és egy szám követi, ott a kioldódási vizsgálatok eredményét a feltüntetett számmal el kell osztani. Zsíos élelmiszerek egyes típusai esetében ennek az egyezményes számnak, az ún. »D modellanyag« redukciós faktornak (DRF) a célja, hogy figyelembe lehessen venni azt, hogy az élelmiszerhez képest a modellanyag extrakciós képessége jobb.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

Ha az »X« jelet egy ferde vonal és egy szám követi, ott a kioldódási vizsgálatok eredményét a feltüntetett számmal el kell osztani. Zsíos élelmiszerek egyes típusai esetében ennek az egyezményes számnak, az ún. »D modellanyag« redukciós faktornak (DRF) a célja, hogy figyelembe lehessen venni azt, hogy az élelmiszerhez képest a modellanyag extrakciós képessége jobb.”

| 2. | A melléklet a következő 4a. ponttal egészül ki:






  „4a. | Ha az »X« után zárójelben egy (b) betű áll, az azt jelzi, hogy a megadott elemzést 50 térfogatszázalékos etanollal kell elvégezni.” |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet a következő 4a. ponttal egészül ki:

„4a.

Ha az »X« után zárójelben egy (b) betű áll, az azt jelzi, hogy a megadott elemzést 50 térfogatszázalékos etanollal kell elvégezni.”

| 3. | A táblázatban a 07 szakasz helyébe a következő lép:










  „07 | Tejtermékek | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 07.01 | Tej: | | | | |
| | A. | Teljes |

3.

A táblázatban a 07 szakasz helyébe a következő lép:

„07

Tejtermékek

07.01

Tej:

A.

Teljes

X(b)

| B. | Sűrített |
| --- | --- |

B.

Sűrített

X(b)

| C. | Lefölözött vagy részben lefölözött |
| --- | --- |

C.

Lefölözött vagy részben lefölözött

X(b)

| D. | Tejpor |
| --- | --- |

D.

Tejpor

07.02

Fermentált tej, például joghurt, író és hasonló termékek

X

X(b)

07.03

Tejszín és tejföl

X(a)

X(b)

07.04

Sajt:

| A. | Egész, ehető héj nélkül |
| --- | --- |

A.

Egész, ehető héj nélkül

| B. | Összes többi |
| --- | --- |

B.

Összes többi

X(a)

X(a)

X/3*

07.05

Tejoltó

| A. | Folyékony vagy sűrű formában |
| --- | --- |

A.

Folyékony vagy sűrű formában

X(a)

X(a)

| B. | Por formában vagy szárítva” |
| --- | --- |

B.

Por formában vagy szárítva”

---

(1)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

1

(2)  HL L 220., 2002.8.15., 18. o. A legutóbb a 2005/79/EK irányelvvel (HL L 302., 2005.11.19., 35. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 7., 2004.1.13., 45. o.

4

(5)  The EFSA Journal (2005) 219., 1–36. o.

5

(6)  Az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság 2002. december 4-i szakvéleménye az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokból kioldódó anyag hatásbecslésébe egy zsír(fogyasztási) osztótényező (ZSFR) bevezetéséről.

6

http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out149_en.pdf

(7)  A Bizottság kérésére az élelmiszer-adalékanyagok, aromák, technológiai segédanyagok és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok tudományos testülete által készített szakvélemény egy zsírfogyasztási osztótényező bevezetéséről csecsemők és gyermekek esetében. The EFSA Journal (2004) 103., 1–8. o.

7

(8)  The EFSA Journal (2005) 218., 1–9. o.

8

The EFSA Journal (2005) 248., 1–16. o.

The EFSA Journal (2005) 273., 1–26. o.

The EFSA Journal (2006) 316–318., 1–10. o.

The EFSA Journal (2006) 395–401., 1–21. o.

(9)  HL L 302., 2005.11.19., 35. o.

9

(10)  The EFSA Journal (2006) 332., 1–9. o.

10

(11)  The EFSA Journal (2005) 244., 1–18. o.

11

The EFSA Journal (2005) 245., 1–14. o.

The EFSA Journal (2005) 243., 1–20. o.

The EFSA Journal (2005) 242., 1–17. o.

The EFSA Journal (2005) 241., 1–14. o.

(12)  HL L 372., 1985.12.31., 14. o.

12

(13)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.”

13

(14)  HL L 175., 1991.7.4., 35. o.

14

(15)  HL L 49., 1996.2.28., 17. o.”

15

(16)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o., helyesbítre: HL L 191, 2004.5.28., 1. o.

16

(17)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.”

17

(18)  HL L 339., 1996.12.30., 1. o.”

18

---

| 12.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/70

---

Helyesbítés az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő, a fedelek tömítéseiben található lágyítószerek átmeneti kioldódási határértékeinek megállapításáról szóló, 2007. április 2-i 372/2007/EK rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 92., 2007. április 3.
  )

| 1. | A 9. oldalon a (2) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

1.

A 9. oldalon a (2) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról szóló 2002/72/EK irányelvet módosító, 2007. április 2-i 2007/19/EK bizottsági irányelv (3) pontosítja, hogy a fedelekben található tömítések a 2002/72/EK irányelv hatálya alá tartoznak. Az irányelv előírja, hogy a tagállamok kötelesek olyan intézkedéseket elfogadni 2008. május 1-jéig bezárólag, amelyek lehetővé teszik a speciális kioldódási határértéknek (SKH) megfelelő fedelekben található tömítések szabad forgalmát. Az előírásnak nem megfelelő fedelekben található tömítéseket 2008. július 1-jétől kezdődően tilos lesz forgalomba hozni.”

| 2. | A 9. oldalon a 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

2.

A 9. oldalon a 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„HL L 91., 2007.3.31., 17. o., helyesbítve: HL L 97., 2007.4.12., 50. o.”

---