# Eiropas Savienības C 129/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 129 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 26. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 129

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 26. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2005/C 129/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2005/C 129/2 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3543 — PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 129/3 | Vēlākais līdz 2006. gadam vismazāk attīstītajām valstīm jāpielāgo savi tiesību akti TRIPS prasībām | 3 |
| 2005/C 129/4 | Paziņojums par termiņa beigu pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas, Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importam, un starpposma pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silīcija karbīda importam | 17 |
| 2005/C 129/5 | Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Gvatemalas un Pakistānas izcelsmes etilspirta importu | 22 |
| 2005/C 129/6 | Kombinētās nomenklatūras (KN) vienāda piemērošana (Preču klasifikācija) | 26 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2005/C 129/1

Euro maiņas kurss

1

2005/C 129/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3543 — PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  )

1

2

2005/C 129/3

Vēlākais līdz 2006. gadam vismazāk attīstītajām valstīm jāpielāgo savi tiesību akti TRIPS prasībām

TRIPS

3

2005/C 129/4

Paziņojums par termiņa beigu pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas, Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importam, un starpposma pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silīcija karbīda importam

17

2005/C 129/5

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Gvatemalas un Pakistānas izcelsmes etilspirta importu

22

2005/C 129/6

Kombinētās nomenklatūras (KN) vienāda piemērošana (Preču klasifikācija)

26

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2005/C 129/7 | Grozījums Paziņojumā par piedāvājumu konkursu attiecībā uz eksporta kompensāciju par pilnīgi noslīpētu tvaicētu garengraudu B rīsu izvedumiem uz atsevišķām trešām valstīm (OV C 290, 27.11.2004.) | 27 |

III   Paziņojumi

Komisija

2005/C 129/7

Grozījums Paziņojumā par piedāvājumu konkursu attiecībā uz eksporta kompensāciju par pilnīgi noslīpētu tvaicētu garengraudu B rīsu izvedumiem uz atsevišķām trešām valstīm (OV C 290, 27.11.2004.)

(OV C 290, 27.11.2004.)

27

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2005/C 129/8 | Labojums pie Eiropas Kopienu Komisijas izveidotās Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvās komisijas noteikumos (OV C 119, 20.5.2005.) | 28 |

Labojumi

2005/C 129/8

Labojums pie Eiropas Kopienu Komisijas izveidotās Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvās komisijas noteikumos (OV C 119, 20.5.2005.)

(OV C 119, 20.5.2005.)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2005. gada 25. maijs

(2005/C 129/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2564 |
| JPY | Japānas jēna | 135,33 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4468 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68785 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1783 |
| CHF | Šveices franks | 1,5458 |
| ISK | Islandes krona | 81,11 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0560 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9555 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5767 |
| CZK | Čehijas krona | 30,546 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 255,18 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1834 |
| ROL | Rumānijas leja | 36 175 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,52 |
| SKK | Slovākijas krona | 39,215 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7455 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6528 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5831 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,7770 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7648 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0828 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 257,28 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,2404 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,3986 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3151 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 906,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,774 |
| PHP | Filipīnu peso | 68,392 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,2300 |
| THB | Taizemes bats | 50,486 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2564

JPY

Japānas jēna

135,33

DKK

Dānijas krona

7,4468

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68785

SEK

Zviedrijas krona

9,1783

CHF

Šveices franks

1,5458

ISK

Islandes krona

81,11

NOK

Norvēģijas krona

8,0560

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9555

CYP

Kipras mārciņa

0,5767

CZK

Čehijas krona

30,546

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

255,18

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

4,1834

ROL

Rumānijas leja

36 175

SIT

Slovēnijas tolērs

239,52

SKK

Slovākijas krona

39,215

TRY

Turcijas lira

1,7455

AUD

Austrālijas dolārs

1,6528

CAD

Kanādas dolārs

1,5831

HKD

Hongkongas dolārs

9,7770

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7648

SGD

Singapūras dolārs

2,0828

KRW

Dienvidkorejas vons

1 257,28

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,2404

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,3986

HRK

Horvātijas kuna

7,3151

IDR

Indonēzijas rūpija

11 906,27

MYR

Malaizijas ringits

4,774

PHP

Filipīnu peso

68,392

RUB

Krievijas rublis

35,2300

THB

Taizemes bats

50,486

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3543 — PKN Orlen/Unipetrol)

(2005/C 129/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2005. gada 20. aprīlī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3543. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32005M3543. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/3

---

Vēlākais līdz 2006. gadam vismazāk attīstītajām valstīm jāpielāgo savi tiesību akti TRIPS prasībām

(2005/C 129/03)

IEVADS

Intelektuālā īpašuma tiesību (international property rights, IPR) pārkāpumu skaits turpina pieaugt, pēdējos gados sasniedzot rūpnieciskas proporcijas. Tas notiek, kaut arī līdz šim vairākums Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekļu ir pieņēmuši tiesību aktus, izpildot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības obligātās normas. Tāpēc ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pastiprināti pievērstos stingrai un iedarbīgai tiesību aktu ieviešanas īstenošanai.

Paredzēts, ka šī stratēģija uzlabos situāciju trešās valstīs. Tās ir loģiskas sekas nesenajām iniciatīvām, kā Īstenošanas direktīva (1), kas saskaņo tiesību aktu ieviešanu Eiropas Savienībā, un Muitas regulas (2) pārskatīšana, kas nodrošina pasākumus pret viltotām vai pirātiskām precēm uz Kopienas robežas.

Stratēģijas mērķi ir:

| — | nodrošināt virkni ilgtermiņa pasākumus, lai būtiski samazinātu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu skaitu trešās valstīs; |
| --- | --- |

—

nodrošināt virkni ilgtermiņa pasākumus, lai būtiski samazinātu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu skaitu trešās valstīs;

| — | aprakstīt, noteikt prioritātes un koordinēt mehānismus, kas pieejami Komisijas dienestiem, lai sasniegtu savu mērķi (3); |
| --- | --- |

—

aprakstīt, noteikt prioritātes un koordinēt mehānismus, kas pieejami Komisijas dienestiem, lai sasniegtu savu mērķi (3);

| — | informēt tiesību subjektus un citas personas, uz kurām attiecas tie līdzekļi un pasākumi, kas jau īstenoti, un informējot viņus par līdzdalības nozīmi, |
| --- | --- |

—

informēt tiesību subjektus un citas personas, uz kurām attiecas tie līdzekļi un pasākumi, kas jau īstenoti, un informējot viņus par līdzdalības nozīmi,

| — | nodrošināt sadarbību ar tiesību subjektiem un citām attiecīgajām privātpersonām, noskaidrojot viņu ieguldījumu prioritāšu noteikšanā un dibinot partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru tehniskās palīdzības, sabiedrības informēšanas un citās jomās. |
| --- | --- |

—

nodrošināt sadarbību ar tiesību subjektiem un citām attiecīgajām privātpersonām, noskaidrojot viņu ieguldījumu prioritāšu noteikšanā un dibinot partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru tehniskās palīdzības, sabiedrības informēšanas un citās jomās.

Šīs stratēģijas mērķis nav:

| — | uzspiest vienpusējus problēmas risinājumus — ir pilnīgi skaidrs, ka jebkuri piedāvātie risinājumi būs iedarbīgi tikai tad, ja saņēmēja valsts tos atzīs par prioritāriem un svarīgiem. Komisija ir gatava palīdzēt šādu apstākļu radīšanā; |
| --- | --- |

—

uzspiest vienpusējus problēmas risinājumus — ir pilnīgi skaidrs, ka jebkuri piedāvātie risinājumi būs iedarbīgi tikai tad, ja saņēmēja valsts tos atzīs par prioritāriem un svarīgiem. Komisija ir gatava palīdzēt šādu apstākļu radīšanā;

| — | piedāvāt pieeju “viens risinājums visiem”, lai virzītu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu — būs jāizmanto elastīga pieeja, kas ņem vērā dažādas vajadzības, attīstības līmeni, dalību PTO, un galvenās problēmas attiecībā uz attiecīgo valstu intelektuālā īpašuma tiesībām (ražotājvalsts, ierobežoto preču pārvadāšana un patēriņš); |
| --- | --- |

—

piedāvāt pieeju “viens risinājums visiem”, lai virzītu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu — būs jāizmanto elastīga pieeja, kas ņem vērā dažādas vajadzības, attīstības līmeni, dalību PTO, un galvenās problēmas attiecībā uz attiecīgo valstu intelektuālā īpašuma tiesībām (ražotājvalsts, ierobežoto preču pārvadāšana un patēriņš);

| — | atdarināt citus intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas modeļus vai veidot alianses pret atsevišķām valstīm — Komisija ir gatava un vēlas uzlabot sadarbību un radīt sinerģiju ar valstīm, kuras risina līdzīgas problēmas. Tomēr ir svarīgi, lai šī stratēģija galvenokārt paredzētu pozitīvus un konstruktīvus risinājumus. |
| --- | --- |

—

atdarināt citus intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanas modeļus vai veidot alianses pret atsevišķām valstīm — Komisija ir gatava un vēlas uzlabot sadarbību un radīt sinerģiju ar valstīm, kuras risina līdzīgas problēmas. Tomēr ir svarīgi, lai šī stratēģija galvenokārt paredzētu pozitīvus un konstruktīvus risinājumus.

PIEDĀVĀTIE PASĀKUMI PROBLĒMAS RISINĀJUMAM

1)   Prioritāro valstu identificēšana

Ir svarīgi identificēt noteiktu valstu skaitu, kurās jākoncentrē Komisijas centieni saistībā ar šo stratēģiju (gk. I pielikums, 4. iedaļa). Tā kā cilvēkresursi, kā arī finanšu resursi attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību (4) aizsardzību, ir ierobežoti, ir nereāli cerēt, ka mūsu pasākumi tiks vienādi attiecināti visās valstīs vai vismaz vairumā valstu, kur sastopams pirātisms un viltojumi. Tādēļ mehānisms, lai novērtētu, kurās valstīs vai reģionos ir vislielākās problēmas, vai kurās Kopienas pasākumi ir visvairāk vajadzīgi, būs galvenais instruments šīs stratēģijas veiksmīgai īstenošanai.

2002. gada beigās Komisija uzsāka pētījumu, lai novērtētu situāciju trešās valstīs attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību (5) pārkāpumiem un aizsardzību. Rūpīgāk identificējot problēmas, pētījums nodrošināja diagnozi, kas ļāva Komisijai izstrādāt pašreizējo stratēģiju. Tajā pašā laikā tas sniedza būtisku informāciju, lai varētu noteikt tās valstis, kurām, pirmkārt, jāpievērš uzmanība un jāpiešķir mūsu ierobežoto resursu pamatapjoms.

Īpaši pasākumi

| — | Ieviest mehānismu, lai periodiski veiktu pētījumu, kas līdzīgs “Pētījumam par Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību trešās valstīs”, pamatojoties uz anketu, kura izplatīta tādām juridiskām personām kā Komisijas delegācijas, dalībvalstu vēstniecības, tiesību subjekti un asociācijas, tirdzniecības kameras utt. Atbildes tiks analizētas un rezultāti publicēti. Šie rezultāti un informācija no citiem drošiem avotiem, kas pieejami Komisijai (6), veidos pamatu, lai atjaunotu prioritāro valstu sarakstu nākamajam laika posmam. |
| --- | --- |

—

Ieviest mehānismu, lai periodiski veiktu pētījumu, kas līdzīgs “Pētījumam par Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību trešās valstīs”, pamatojoties uz anketu, kura izplatīta tādām juridiskām personām kā Komisijas delegācijas, dalībvalstu vēstniecības, tiesību subjekti un asociācijas, tirdzniecības kameras utt. Atbildes tiks analizētas un rezultāti publicēti. Šie rezultāti un informācija no citiem drošiem avotiem, kas pieejami Komisijai (6), veidos pamatu, lai atjaunotu prioritāro valstu sarakstu nākamajam laika posmam.

2)   Daudzpusējie/Divpusējie nolīgumi

Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem (TRIPs) (7) ir sīki izstrādāta nodaļa, kas veltīta obligāto intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un tehniskās sadarbības standartu noteikšanai. Tā arī paredz struktūru, kas atbild par Nolīguma noteikumu īstenošanas uzraudzību un konsultācijām starp locekļiem, t.i., TRIPs padomi. Visbeidzot, tā ievieš strīdu novēršanas un risinājuma mehānismu. Šo īpašību dēļ TRIPs ir viens no piemērotākajiem un iedarbīgākajiem instrumentiem, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem.

Daudzos divpusējos nolīgumos, ko slēgusi Eiropas Kopiena, ir nodaļa, kas veltīta intelektuālam īpašumam. Šajā nodaļā parasti ir noteikts, ka jāsasniedz ļoti augsts intelektuālā īpašuma aizsardzības standarts (ieskaitot tiesību aizsardzību). Vairums nolīgumu ietver arī noteikumu, kas atļauj tehnisko sadarbību šajā jomā. Šie noteikumi uzmanīgi jākontrolē un efektīvi jāīsteno, īpaši attiecībā uz valstīm, kurās ir vislielākās problēmas šajā jomā.

Šo daudzpusējo un divpusējo nolīgumu institucionālās struktūras (TRIPs padome, Asociāciju padomes, Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija — WIPO utt.) var izmantot, lai kontrolētu un apspriestu tiesību aktus un to ieviešanas problēmas jau pašā sākumposmā. Tādējādi var veidot strukturētu politisko dialogu un izteikt jaunas iniciatīvas vai laicīgi brīdināt par potenciālām problēmām, pirms rodas vajadzība veikt stingrākus pasākumus.

Ir arī paredzēts aizsardzības noteikumus turpmākajos divpusējos vai divu reģionu nolīgumos izstrādāt operatīvākus un skaidri noteikt, ko ES uzskata par augstākiem starptautiskiem standartiem šajā jomā un kāda veida centienus tā sagaida no saviem tirdzniecības partneriem.

Īpaši pasākumi

| — | ES apspriežās ar citiem tirdzniecības partneriem attiecībā uz iespēju uzsākt kādu iniciatīvu TRIPs padomē, uzsverot faktu, ka TRIPs prasību ieviešana valsts normatīvajos aktos ir izrādījusies nepietiekama, lai cīnītos ar pirātismu un viltojumiem, un ka TRIPs nolīgumam pašam par sevi ir dažas nepilnības. |
| --- | --- |

—

ES apspriežās ar citiem tirdzniecības partneriem attiecībā uz iespēju uzsākt kādu iniciatīvu TRIPs padomē, uzsverot faktu, ka TRIPs prasību ieviešana valsts normatīvajos aktos ir izrādījusies nepietiekama, lai cīnītos ar pirātismu un viltojumiem, un ka TRIPs nolīgumam pašam par sevi ir dažas nepilnības.

| — | Piemēram, TRIPs padome varētu nākotnē paredzēt vairākus pasākumus, lai uzlabotu šo situāciju, tajā skaitā attiecināt muitas pasākumus uz precēm, kas paredzētas tranzītam un izvešanai (8). |
| --- | --- |

—

Piemēram, TRIPs padome varētu nākotnē paredzēt vairākus pasākumus, lai uzlabotu šo situāciju, tajā skaitā attiecināt muitas pasākumus uz precēm, kas paredzētas tranzītam un izvešanai (8).

| — | Nodrošināt nepārtrauktu uzraudzību, vai tiesību akti atbilst TRIPs, īpaši “prioritārajās” valstīs. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt nepārtrauktu uzraudzību, vai tiesību akti atbilst TRIPs, īpaši “prioritārajās” valstīs.

| — | Pārskatīt pieeju intelektuālā īpašuma tiesību nodaļas izstrādē divpusējos nolīgumos, ietverot tiesību īstenošanas noteikumu noskaidrošanu un nostiprināšanu. Lai arī, paredzot noteikumus katrām specifiskām pārrunām, ir svarīgi ņemt vērā mūsu partneru situāciju un kompetenci, tādi instrumenti kā jaunā ES direktīva, ar ko saskaņo intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu Kopienā, tāpat arī jaunā Muitas regula par viltotām un pirātiskām precēm, var būt svarīgs iedvesmas avots un noderīgs kritērijs. |
| --- | --- |

—

Pārskatīt pieeju intelektuālā īpašuma tiesību nodaļas izstrādē divpusējos nolīgumos, ietverot tiesību īstenošanas noteikumu noskaidrošanu un nostiprināšanu. Lai arī, paredzot noteikumus katrām specifiskām pārrunām, ir svarīgi ņemt vērā mūsu partneru situāciju un kompetenci, tādi instrumenti kā jaunā ES direktīva, ar ko saskaņo intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu Kopienā, tāpat arī jaunā Muitas regula par viltotām un pirātiskām precēm, var būt svarīgs iedvesmas avots un noderīgs kritērijs.

| — | Sistemātiskāk izvirzīt aizsardzības jautājumus augstākā līmeņa sanāksmēs un padomēs/komitejās, kuras izveidotas saskaņā ar šiem divpusējiem līgumiem. Lai ļautu Komisijai sasniegt iedarbīgu reakciju no tās kolēģiem, svarīgi ir saņemt ticamu un detalizētu informāciju tieši no tiesību subjektiem vai ar EK delegācijas vai dalībvalstu vēstniecību attiecīgajās dalībvalstīs starpniecību. |
| --- | --- |

—

Sistemātiskāk izvirzīt aizsardzības jautājumus augstākā līmeņa sanāksmēs un padomēs/komitejās, kuras izveidotas saskaņā ar šiem divpusējiem līgumiem. Lai ļautu Komisijai sasniegt iedarbīgu reakciju no tās kolēģiem, svarīgi ir saņemt ticamu un detalizētu informāciju tieši no tiesību subjektiem vai ar EK delegācijas vai dalībvalstu vēstniecību attiecīgajās dalībvalstīs starpniecību.

3)   Politiskais dialogs

Komisijai skaidri jāinformē savi tirdzniecības partneri, ka efektīva intelektuālā īpašuma aizsardzība, vismaz tādā līmenī, kāds noteikts TRIPs, ir absolūti būtiska, un ka pirmais solis, lai cīnītos ar pirātismu un viltojumiem, ir piemērots tiesību aizsardzības līmenis pašā sākumā, t.i., valstīs, kurās šīs preces tiek ražotas un eksportētas. Komisijai arī jāuzsver, ka iedarbīga tiesību aizsardzība vairumā gadījumu ir savstarpēja labuma jautājums, vai tas būtu veselības jomā, attiecībā uz patērētāju mērķiem vai šo valstu pievilcību ārējo ieguldījumu piesaistei. Savā saziņā dažādos līmeņos ar attiecīgo valstu iestādēm Komisijai nepārprotami jādara zināma tās vēlme palīdzēt valstīm paaugstināt tiesību aizsardzības līmeni, kā arī tas, ka tā neatturēsies izmantot savā rīcībā esošos līdzekļus gadījumos, kad nepietiekama tiesību aizsardzība kaitē tās tiesību subjektiem.

Turklāt Komisija pastiprina savu sadarbību ar valstīm, ko smagi iespaidojušas šāda veida prakse un kurām ar Kopienu ir vienādas problēmas, kā, piemēram, Japāna. Tā rezultātā notiek pastiprināta informācijas apmaiņa un pat piedalīšanās kopīgās iniciatīvās trešās valstīs. Papildus, šādiem “kopīgiem pasākumiem” jārada resursu racionalizācija starp valstīm, kam ir līdzīgas problēmas un kas uzsāk līdzīgas iniciatīvas.

Visbeidzot, EK delegācijas valstīs, kurās ir problēmas, var dot nozīmīgu ieguldījumu, nodibinot ciešas saiknes ar vietējām tiesībsargājošām iestādēm, ar Kopienas tiesību subjektiem, kas darbojas šajās valstīs, un ar ES dalībvalstu vēstniecībām un citām attiecīgajām valstīm.

Īpaši pasākumi

| — | Ziņa “uzlabojiet tiesību aizsardzību” ir jāatkārto, cik bieži un cik augstā līmenī vien iespējams, Komisijas saziņā ar attiecīgo valstu iestādēm un visos piemērotos forumos, īpaši PTO un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijā (WIPO). Šī ir jāuzskata par prioritāru lietu. |
| --- | --- |

—

Ziņa “uzlabojiet tiesību aizsardzību” ir jāatkārto, cik bieži un cik augstā līmenī vien iespējams, Komisijas saziņā ar attiecīgo valstu iestādēm un visos piemērotos forumos, īpaši PTO un Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijā (WIPO). Šī ir jāuzskata par prioritāru lietu.

| — | Šo apņemšanos ietvert intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību politiskā dialogā ilustrē šādas iniciatīvas: |
| --- | --- |

—

Šo apņemšanos ietvert intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību politiskā dialogā ilustrē šādas iniciatīvas:

| — | ES un Japānas 2003. gada augstākā līmeņa sanāksmē Komisija un Japāna vienojās uzlabot dialogu vairākās jomās, tajā skaitā intelektuālā īpašuma tiesību jomā. Tika uzsākta “ES un Japānas kopīgā iniciatīva intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai Āzijā”, kas koncentrējās uz tādiem elementiem kā (i) cieši Āzijas valstu progresa papildu pasākumi šajā jomā; (ii) tehniskas palīdzības programmu un atbildību koordinēšana; (iii) ES un Japānas centienu palielināšana rosināt izpratni cīņā pret pirātismu un viltojumiem un veicināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības nostiprinājumu; (iv) pētīt sadarbības iespējas citās intelektuālā īpašuma tiesību jomās. Iniciatīva ir īstenota ar Gada darba plānu, kurā ietverti īpaši pasākumi. |
| --- | --- |

—

ES un Japānas 2003. gada augstākā līmeņa sanāksmē Komisija un Japāna vienojās uzlabot dialogu vairākās jomās, tajā skaitā intelektuālā īpašuma tiesību jomā. Tika uzsākta “ES un Japānas kopīgā iniciatīva intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai Āzijā”, kas koncentrējās uz tādiem elementiem kā (i) cieši Āzijas valstu progresa papildu pasākumi šajā jomā; (ii) tehniskas palīdzības programmu un atbildību koordinēšana; (iii) ES un Japānas centienu palielināšana rosināt izpratni cīņā pret pirātismu un viltojumiem un veicināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības nostiprinājumu; (iv) pētīt sadarbības iespējas citās intelektuālā īpašuma tiesību jomās. Iniciatīva ir īstenota ar Gada darba plānu, kurā ietverti īpaši pasākumi.

| — | Komisija un Ķīna 2003. gada ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē vienojās vismaz reizi gadā organizēt “ES un Ķīnas dialogu par intelektuālo īpašumu”. Cita starpā, diskusiju centrā jāizvirza centieni pirātisma un viltojumu apkarošanā, institucionālās reformas, ar tiesību aizsardzību saistītās jomas, tādas kā centrālā un tai pakļautā tiesību aizsardzība, ko veic muita, policija, administratīvās un juridiskās iestādes, kā arī tiesību subjektu un patērētāju izpratne par tiesībām. Pirmā tikšanās notika 2004. gada oktobrī. |
| --- | --- |

—

Komisija un Ķīna 2003. gada ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē vienojās vismaz reizi gadā organizēt “ES un Ķīnas dialogu par intelektuālo īpašumu”. Cita starpā, diskusiju centrā jāizvirza centieni pirātisma un viltojumu apkarošanā, institucionālās reformas, ar tiesību aizsardzību saistītās jomas, tādas kā centrālā un tai pakļautā tiesību aizsardzība, ko veic muita, policija, administratīvās un juridiskās iestādes, kā arī tiesību subjektu un patērētāju izpratne par tiesībām. Pirmā tikšanās notika 2004. gada oktobrī.

| — | Galvenās mācības tiks nodrošinātas ierēdņiem prioritāro valstu delegācijās, lai viņi varētu sniegt obligāto informāciju subjektiem, uz kuriem attiecas tiesību aizsardzības problēmas. Ir ideja izveidot vienotu informācijas tīklu starp Komisijas ierēdņiem delegācijās un veidot ciešāku komandas darbu starp delegācijām un to vadību. Komandas darbs atvieglos informācijas kompilēšanu un paredzamo pasākumu definēšanu dažādām valstīm un/vai reģionālai pieejai. |
| --- | --- |

—

Galvenās mācības tiks nodrošinātas ierēdņiem prioritāro valstu delegācijās, lai viņi varētu sniegt obligāto informāciju subjektiem, uz kuriem attiecas tiesību aizsardzības problēmas. Ir ideja izveidot vienotu informācijas tīklu starp Komisijas ierēdņiem delegācijās un veidot ciešāku komandas darbu starp delegācijām un to vadību. Komandas darbs atvieglos informācijas kompilēšanu un paredzamo pasākumu definēšanu dažādām valstīm un/vai reģionālai pieejai.

4)   Veicināšans pasākumi/Tehniskā sadarbība

Vairums valstu ar nepietiekamu tiesību aizsardzības līmeni iebildīs, ka tām nepietiek resursu un ka tām ir steidzamākas prioritātes nekā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība. Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība ir sarežģīts un daudzdisciplinārs pasākums. Tas ietver tiesību aktu izstrādi, tiesnešu, policijas spēku, muitas ierēdņu un citu ekspertu mācības, aģentūru vai īpašu uzdevuma vienību izveidi, sabiedrības izpratnes veicināšanu utt. Daudzas no šīm vajadzībām var būt un zināmā mērā jau ir bijušas izteiktas Komisijas tehniskas sadarbības programmās, bet ir svarīgi paveikt vairāk un labāk.

Tehniska palīdzība ir darbības, ko ES augstu vērtē sakarā ar to ieguldījumu attiecībā uz nabadzības novēršanu un attīstību. Tādēļ ir svarīgi parādīt, ka adekvāta intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība var veicināt šī mērķa sasniegšanu, izveidojot saikni ar ieguldījumu iespējām, tehnoloģijas un zinātības nodošanu, tradicionālo zināšanu aizsardzību, veselības un drošības standartu uzlabošanu utt.

Būs vajadzīga elastīga pieeja, kur tiek ņemtas vērā saņēmējas valsts dažādās vajadzības, attīstības līmenis, tās dalība vai nepiedalīšanās pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), kā arī galvenās problēmas saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām (ražotājvalsts, viltoto preču pārvadāšana un patēriņš). Jebkuras sadarbības programmas ir iedarbīgas tikai tad, ja saņēmēja valsts tās patiesi uzskata par prioritārām un svarīgām.

Ir arī atbilstīgi dalīties informācijā un nodrošināt obligāto sadarbības līmeni starp galvenajiem tehniskās palīdzības sniedzējiem, kā WIPO, Pasaules Muitas organizācija (WCO), dalībvalstis un trešās valstis, kā Japāna, ASV un citas.

Visbeidzot, jāuzsver šādas grūtības:

| (a) | vairumā gadījumu tehniskās sadarbības pamatā ir pieprasījums, t.i., tai vajadzīgs saņēmēja pieprasījums. Svarīgi to pārvērst par “dialoga rezultātā radušos” pieprasījumu, apspriežot tā svarīgumu un ieguvumus saņēmējam. |
| --- | --- |

(a)

vairumā gadījumu tehniskās sadarbības pamatā ir pieprasījums, t.i., tai vajadzīgs saņēmēja pieprasījums. Svarīgi to pārvērst par “dialoga rezultātā radušos” pieprasījumu, apspriežot tā svarīgumu un ieguvumus saņēmējam.

| (b) | tas ir vidēja un ilgtermiņa risinājums ar nelielu skaitu tūlītēju rezultātu. Tomēr šī ir ilgtermiņa startēģija, un atbilstoša tiesību aizsardzība ir mērķis, ko nevar sasniegt tikai ar tūlītējiem pasākumiem, īpaši mazāk attīstītajās valstīs, kas vēl nav uzņēmušās TRIPs prasību saistības. |
| --- | --- |

(b)

tas ir vidēja un ilgtermiņa risinājums ar nelielu skaitu tūlītēju rezultātu. Tomēr šī ir ilgtermiņa startēģija, un atbilstoša tiesību aizsardzība ir mērķis, ko nevar sasniegt tikai ar tūlītējiem pasākumiem, īpaši mazāk attīstītajās valstīs, kas vēl nav uzņēmušās TRIPs prasību saistības.

| (c) | programmu īstenošana paredz sarežģītu administratīvu procesu. Tādēļ turpmāka nostiprinošā sadarbība starp Komisijas dienestiem, kas atbild par dažādiem intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības aspektiem un starp Komisiju un trešām valstīm, ir būtiska šīs stratēģijas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(c)

programmu īstenošana paredz sarežģītu administratīvu procesu. Tādēļ turpmāka nostiprinošā sadarbība starp Komisijas dienestiem, kas atbild par dažādiem intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības aspektiem un starp Komisiju un trešām valstīm, ir būtiska šīs stratēģijas sastāvdaļa.

Īpaši pasākumi

| — | Nodrošināt, lai vismaz valstīm, kas identificētas kā prioritāras, tiktu dota iespēja iekļaut intelektuālo īpašumu ar tirdzniecību saistītās palīdzības programmās vai saņemt īpašas intelektuālā īpašuma programmas. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, lai vismaz valstīm, kas identificētas kā prioritāras, tiktu dota iespēja iekļaut intelektuālo īpašumu ar tirdzniecību saistītās palīdzības programmās vai saņemt īpašas intelektuālā īpašuma programmas.

| — | Komisija jo īpaši vēlas sniegt tehnisko palīdzību Dienvidamerikā, jo tas ir reģions, kur tiesību aizsardzību noteikti var uzlabot un kur nedarbojas neviena programma. |
| --- | --- |

—

Komisija jo īpaši vēlas sniegt tehnisko palīdzību Dienvidamerikā, jo tas ir reģions, kur tiesību aizsardzību noteikti var uzlabot un kur nedarbojas neviena programma.

| — | Ir vairākas programmas, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesībām. Dažas, kā I un II Potenciālo iespēju rīcības plāns (ECAP) (9), kas paredzētas Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienības (ASEAN) valstīm, vai pat nesen noslēgtā ES un Ķīnas intelektuālā īpašuma tiesību programma ir īpaši paredzēta, lai nodrošinātu palīdzību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām. Pārējās parasti ir paredzētas, lai risinātu ar tirdzniecību saistītus jautājumus, bet intelektuālā īpašuma tiesības var iekļaut savos mērķos — PTO II (10) Mazo projektu iespēja (11) Ķīnai; tehniskās sadarbības programmas Kotonū nolīgums Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm; vai CARDS
   (12) programma Balkānu valstīm. Komisija nodrošina, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību komponenti ir atbilstoši ietvertas šajās programmās. |
| --- | --- |

—

Ir vairākas programmas, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesībām. Dažas, kā I un II Potenciālo iespēju rīcības plāns (ECAP) (9), kas paredzētas Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienības (ASEAN) valstīm, vai pat nesen noslēgtā ES un Ķīnas intelektuālā īpašuma tiesību programma ir īpaši paredzēta, lai nodrošinātu palīdzību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām. Pārējās parasti ir paredzētas, lai risinātu ar tirdzniecību saistītus jautājumus, bet intelektuālā īpašuma tiesības var iekļaut savos mērķos — PTO II (10) Mazo projektu iespēja (11) Ķīnai; tehniskās sadarbības programmas Kotonū nolīgums Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm; vai CARDS
   (12) programma Balkānu valstīm. Komisija nodrošina, ka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību komponenti ir atbilstoši ietvertas šajās programmās.

| — | “Ražotājvalstu” gadījumā jebkurās sadarbības programmās uzmanība no palīdzības tiesību aktu izstrādē vairāk jāpievērš stratēģijai, kas orientēta uz tiesību aizsardzību, ieskaitot mācību programmas tiesnešiem, policijai un muitai. |
| --- | --- |

—

“Ražotājvalstu” gadījumā jebkurās sadarbības programmās uzmanība no palīdzības tiesību aktu izstrādē vairāk jāpievērš stratēģijai, kas orientēta uz tiesību aizsardzību, ieskaitot mācību programmas tiesnešiem, policijai un muitai.

| — | Jāuzsver, ka šī prakse jau ir veiksmīgi īstenota specifiskās muitas jomās (Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts, DG TAXUD). Ir spēkā vairāki muitas sadarbības nolīgumi, kas, cita starpā, par būtisku intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības instrumentu (viltoto preču muitas kontroles). Šie nolīgumi ar tādām valstīm kā Indija un Ķīna (drīz tiks noslēgts arī jauns nolīgums) dod pozitīvus rezultātus attiecībā uz mācībām un mūsu pieredzes un metožu nodošanu šīm valstīm terminus. Turklāt tie parāda, kā var paļauties uz esošajām TRIPs prasībām (gk. eksporta un tranzīta preču kontrole papildus importa kontrolei). Iespējams, ka līdzīgu nolīgumu var noslēgt ar Japānu jau 2004. gadā. |
| --- | --- |

—

Jāuzsver, ka šī prakse jau ir veiksmīgi īstenota specifiskās muitas jomās (Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts, DG TAXUD). Ir spēkā vairāki muitas sadarbības nolīgumi, kas, cita starpā, par būtisku intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības instrumentu (viltoto preču muitas kontroles). Šie nolīgumi ar tādām valstīm kā Indija un Ķīna (drīz tiks noslēgts arī jauns nolīgums) dod pozitīvus rezultātus attiecībā uz mācībām un mūsu pieredzes un metožu nodošanu šīm valstīm terminus. Turklāt tie parāda, kā var paļauties uz esošajām TRIPs prasībām (gk. eksporta un tranzīta preču kontrole papildus importa kontrolei). Iespējams, ka līdzīgu nolīgumu var noslēgt ar Japānu jau 2004. gadā.

| — | Ideju un informācijas apmaiņa ar citiem galvenajiem tehniskās sadarbības nodrošinātājiem, kā WIPO, ASV, Japāna un dažas dalībvalstis ar mērķi izvairīties no centienu dublēšanās un izplatīt paraugprakses. |
| --- | --- |

—

Ideju un informācijas apmaiņa ar citiem galvenajiem tehniskās sadarbības nodrošinātājiem, kā WIPO, ASV, Japāna un dažas dalībvalstis ar mērķi izvairīties no centienu dublēšanās un izplatīt paraugprakses.

| — | Uzlabot dialogu mehānismus ar: (i) PMO (to koordinē DG TAXUD), lai novērtētu viņu tehniskās palīdzības savietojamību ar mūsu pozīcijām un papildināmību ar mūsu programmām; (ii) Pasaules intelektuālā īpašuma organizāciju (WIPO) un citiem palīdzības sniedzējiem (Eiropas Patentu organizāciju, ES Preču zīmju un dizainparaugu biroju utt.), lai apmainītos ar informāciju un labāk koordinētu stratēģijas. |
| --- | --- |

—

Uzlabot dialogu mehānismus ar: (i) PMO (to koordinē DG TAXUD), lai novērtētu viņu tehniskās palīdzības savietojamību ar mūsu pozīcijām un papildināmību ar mūsu programmām; (ii) Pasaules intelektuālā īpašuma organizāciju (WIPO) un citiem palīdzības sniedzējiem (Eiropas Patentu organizāciju, ES Preču zīmju un dizainparaugu biroju utt.), lai apmainītos ar informāciju un labāk koordinētu stratēģijas.

| — | Tehniskā sadarbība arī ir svarīgs TRIPs nolīguma elements (67. pants) un tas atbilst Dohas Attīstības programmas mērķiem. Šajā satvarā var apsvērt uzsākt uz tiesību īstenošanu orientētu iniciatīvu. |
| --- | --- |

—

Tehniskā sadarbība arī ir svarīgs TRIPs nolīguma elements (67. pants) un tas atbilst Dohas Attīstības programmas mērķiem. Šajā satvarā var apsvērt uzsākt uz tiesību īstenošanu orientētu iniciatīvu.

5)   Strīdu izšķiršana/Sankcijas

Neviens noteikums nevar būt patiesi iedarbīgs bez sankciju draudiem. Valstis, kurās sistemātiski notiek intelektuālā īpašuma pārkāpumi un kur problēmas risināšanai iedarbīgi nepiemēro valdības pasākumus, var identificēt publiski. Kā pēdējais punkts jāsniedz apsvērums par strīdu atrisināšanas mehānismu pielietošanu, kas ir paredzēti daudzpusējos un divpusējos nolīgumos.

Pašreizējais Tirdzniecības šķēršļu regulas (Trade Barriers Regulation) mehānisms (13) varētu būt izejas punkts. Tirdzniecības sķēršļu regula ir juridisks instruments, kas dod tiesības Kopienas uzņēmumiem un rūpniecības nozarēm izvirzīt sūdzību, kas liek Komisijai izmeklēt un novērtēt, vai ir bijuši starptautisko tirdzniecības noteikumu pārkāpuma pierādījumi, kā rezultātā iestājušās nelabvēlīgas sekas tirdzniecībā. Tā rezultātā procedūras rezultātā tiks panākts savstarpēji pieņemams problēmas risinājums vai būs jāvērša pie strīdu izšķiršanas.

Tirdzniecības šķēršļu regulai ir plaša piemērošanas joma, tā skar ne tikai preces, bet zināmā mērā arī intelektuālā īpašuma tiesības un pakalpojumus, kad pārkāpumi attiecībā uz šīm tiesībām iespaido tirdzniecību starp EK un trešo valsti.

Var apsvērt arī citus ar tirdzniecību saistītus mehānismus. Piemēram, ES iekļauj līdzīgus instrumentus divpusējos līgumos, kuru skaits palielinās un kurus var izmantot gadījumos, kad tie nesaskan ar pieprasītajiem augstajiem (agstākajiem) intelektuālā īpašuma aizsardzības standartiem.

Nepietiekama tiesību aizsardzība biežāk rodas sakarā ar veidu, kādā kompetentās iestādes ir (nav) faktiski ieviesušas noteikumus, nevis tādēļ, ka nav tiesību aktu vai ir acīmredzamas tiesību aktu pretrunas ar TRIPs prasībām. Tomēr, ja šādi trūkumi kļūst sistemātiski, tie var būt par pamatu strīdu izšķiršanas gadījumam.

Īpaši pasākumi

| — | Atgādināt tiesību subjektiem par iespēju izmantot Tirdzniecības šķēršļu regulas mehānismu gadījumos, kad TRIPs pārkāpumi ir acīmredzami, vai izmantot augstos (visaugstākos) standartus, kā paredzēts divpusējos līgumos starp EK un trešām valstīm. Šo mehānismu iedarbina, izvirzot prasību. |
| --- | --- |

—

Atgādināt tiesību subjektiem par iespēju izmantot Tirdzniecības šķēršļu regulas mehānismu gadījumos, kad TRIPs pārkāpumi ir acīmredzami, vai izmantot augstos (visaugstākos) standartus, kā paredzēts divpusējos līgumos starp EK un trešām valstīm. Šo mehānismu iedarbina, izvirzot prasību.

| — | Skaidri pamatotos gadījumos Komisija var oficiāli izmantot PTO strīdu atrisināšanas mehānismu un līdzīgus strīdu atrisināšanas instrumentus, kas iekļauti attiecīgajos divpusējos nolīgumos, ja ir neatbilstība ar savstarpēji pieņemtajiem intelektuālā īpašuma aizsardzības standartiem. |
| --- | --- |

—

Skaidri pamatotos gadījumos Komisija var oficiāli izmantot PTO strīdu atrisināšanas mehānismu un līdzīgus strīdu atrisināšanas instrumentus, kas iekļauti attiecīgajos divpusējos nolīgumos, ja ir neatbilstība ar savstarpēji pieņemtajiem intelektuālā īpašuma aizsardzības standartiem.

| — | Apsvērt citus mehānismus, kurus var izmantot, lai samazinātu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

Apsvērt citus mehānismus, kurus var izmantot, lai samazinātu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus trešās valstīs.

6)   Partnerattiecību izveidošana starp valsts un privāto sektoru

Ir daudz uzņēmumu un asociācijas, kuri daudzus gadus ir aktīvi cīnījušies ar pirātismu/viltojumiem. Tie ir nenovērtējams informācijas avots, un ir arī galvenie partneri jebkurā izpratnes veicinošā iniciatīvā. Daudzas no šīm organicācijām atrodas un jau aktīvi darbojas vairumā valstu, kurās ir problēmas.

Papildus īpašiem pasākumiem, kas šobrīd piedāvāti, Komisijā ir citi iniciatīvu piemēri, lai radītu partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru, kas ir tieši vai netieši saistītas ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību.

Viens no šiem projektiem ietvēra Jauninājumu centra radīšanu, lai atbalstītu uzņēmumus, kas nodarbojas ar tehnoloģiju nodošanu (14). Šajā projektā iesaistīti cilvēki ar plašu pieredzi intelektuālā īpašuma tiesību jomā (licencēšana, intelektuālā īpašuma tiesību pārvietošana utt.), un to var izmantot, lai vāktu informāciju par aizsardzības problēmām trešās valstīs. Līdz šim tīkls aptver tikai ES, bet ir apsvērta tā paplašināšana trešās valstīs. Notiek kopīgs izmēģinājumprojekts ar biroju Čīlē.

Tāpat jau norisinās “Intelektuālā īpašuma tiesību palīdzības dienesta” (15) projekts, ko finansē Komisija, lai atbalstītu kreativitāti un jauninājumus. Palīdzības dienesta mērķis nav izskatīt sūdzības, bet nodrošināt informāciju ES rūpniecībai. Tādēļ tas var sniegt konsultācijas uzņēmumiem, kuru tiesības tiek pārkāptas trešās valstīs.

Visbeidzot, Komisijai ir ilga pieredze privāto uzņēmēju iesaistīšanā savos semināros un mācību programmās, īpaši attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, šķērsojot robežu.

Īpaši pasākumi

| — | Atbalstīt vietējo intelektuālā īpašuma informācijas tīklu izveidi, iesaistot uzņēmumus, asociācijas un tirdzniecības kameras. Šāda prakse jau ir ieviesta dažās galvenajās valstīs, un to aktīvi atbalsta Tirdzniecības ģenerāldirektorāts (DG TRADE). |
| --- | --- |

—

Atbalstīt vietējo intelektuālā īpašuma informācijas tīklu izveidi, iesaistot uzņēmumus, asociācijas un tirdzniecības kameras. Šāda prakse jau ir ieviesta dažās galvenajās valstīs, un to aktīvi atbalsta Tirdzniecības ģenerāldirektorāts (DG TRADE).

| — | Uzlabot sadarbību ar uzņēmumiem un asociācijām, kas aktīvi cīnās pret pirātismu/viltojumiem, cita starpā, apmainoties ar informāciju par tālākām iniciatīvām un nodrošinot Komisijas un privāto iestāžu ekspertu savstarpēju piedalīšanos pasākumos, ko organizē otra puse. |
| --- | --- |

—

Uzlabot sadarbību ar uzņēmumiem un asociācijām, kas aktīvi cīnās pret pirātismu/viltojumiem, cita starpā, apmainoties ar informāciju par tālākām iniciatīvām un nodrošinot Komisijas un privāto iestāžu ekspertu savstarpēju piedalīšanos pasākumos, ko organizē otra puse.

7)   Izpratnes veidošana/Pašu pieredzes apkopošana

Informācijas nodrošināšana sabiedrībai ir cita ļoti nozīmīga stratēģijas dimensija. To var iedalīt šādās sastāvdaļās:

| (a) | lietotāju/patērētāju izpratnes veidošana trešās valstīs. Tas jāveic no divām perspektīvām: (a) veicināt intelektuālā īpašuma tiesību ieguvumus, veicinot jaunradi, ieguldījumus, tehnoloģiju nodošanu, tradīciju aizsardzību un kvalitāti; (b) informēt par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem attiecībā uz sabiedrības veselību, patērētāju aizsardzību, sabiedrības drošību utt.; |
| --- | --- |

(a)

lietotāju/patērētāju izpratnes veidošana trešās valstīs. Tas jāveic no divām perspektīvām: (a) veicināt intelektuālā īpašuma tiesību ieguvumus, veicinot jaunradi, ieguldījumus, tehnoloģiju nodošanu, tradīciju aizsardzību un kvalitāti; (b) informēt par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem attiecībā uz sabiedrības veselību, patērētāju aizsardzību, sabiedrības drošību utt.;

| (b) | tiesību subjektu izpratnes veicināšana. Atkal no divām atšķirīgām perspektīvām: (a) riski, kas radušies, tirgojoties dažās valstīs, kurās intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība nav iedarbīga un obligātie piesardzības pasākumi, kas jāpieņem, kā intelektuālā īpašuma tiesību reģistrēšana šajās valstīs (bieži mazie un vidējie uzņēmumi pat neiesniedz prasību par sava intelektuālā īpašuma aizsardzību trešās valstīs, kur tie ražo vai pārdod savas preces); (b) vajadzība izmantot tos līdzekļus, kas pieejami trešās valstīs, lai ieviestu savas tiesības. Valstīm, kas ir PTO locekles (izņemot vismazāk attīstītās valstis), kopš 2000. gada jāievieš obligātie intelektuālā īpašuma aizsardzības un īstenošanas standarti. Nenoliedzami, ka pirmie soļi, lai aizsargātu un īstenotu intelektuālā īpašuma tiesības, jāsper pašiem tiesību subjektiem, un ka viņiem, cik vien iespējams, jāizmanto pieejamie mehānismi, pirms viņi ir tiesīgi likumīgi iesniegt sūdzību par izpildes un šādas aizsardzības efektivitāti. |
| --- | --- |

(b)

tiesību subjektu izpratnes veicināšana. Atkal no divām atšķirīgām perspektīvām: (a) riski, kas radušies, tirgojoties dažās valstīs, kurās intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība nav iedarbīga un obligātie piesardzības pasākumi, kas jāpieņem, kā intelektuālā īpašuma tiesību reģistrēšana šajās valstīs (bieži mazie un vidējie uzņēmumi pat neiesniedz prasību par sava intelektuālā īpašuma aizsardzību trešās valstīs, kur tie ražo vai pārdod savas preces); (b) vajadzība izmantot tos līdzekļus, kas pieejami trešās valstīs, lai ieviestu savas tiesības. Valstīm, kas ir PTO locekles (izņemot vismazāk attīstītās valstis), kopš 2000. gada jāievieš obligātie intelektuālā īpašuma aizsardzības un īstenošanas standarti. Nenoliedzami, ka pirmie soļi, lai aizsargātu un īstenotu intelektuālā īpašuma tiesības, jāsper pašiem tiesību subjektiem, un ka viņiem, cik vien iespējams, jāizmanto pieejamie mehānismi, pirms viņi ir tiesīgi likumīgi iesniegt sūdzību par izpildes un šādas aizsardzības efektivitāti.

Īpaši pasākumi

| — | Komisijai nav resursu, lai tā viena nodarbotos ar plašām izpratni veicinošām kampaņām trešās valstīs. Tomēr šie pasākumi ir jāīsteno ar kādiem no iepriekš minētiem līdzekļiem, t.i., ar iekļaušanu pašreizējās tehniskas sadarbības programmās un izmantojot partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru. |
| --- | --- |

—

Komisijai nav resursu, lai tā viena nodarbotos ar plašām izpratni veicinošām kampaņām trešās valstīs. Tomēr šie pasākumi ir jāīsteno ar kādiem no iepriekš minētiem līdzekļiem, t.i., ar iekļaušanu pašreizējās tehniskas sadarbības programmās un izmantojot partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru.

| — | Komisijas dienesti sponsorēja izdevuma “Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības rokasgrāmata” sastādīšanu. Šī rokasgrāmata galvenokārt ir paredzēta, lai palīdzētu jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu sabiedriskajām varas iestādēm viņu centienos ieviest sistēmas un procedūras iedarbīgai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai. Rokasgrāmatā jo īpaši apskatītas biežāk sastopamās grūtības, ar ko saskaras šīs valstis, aizsargājot intelektuālā īpašuma tiesības, un dod padomus, kā sasniegt iedarbīgu un ilgtermiņa aizsardzību šīm tiesībām. Rokasgrāmata identificē noderīgus resursus, kas var palīdzēt iestādēm un tiesību subjektiem, saskaroties ar grūtībām. |
| --- | --- |

—

Komisijas dienesti sponsorēja izdevuma “Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības rokasgrāmata” sastādīšanu. Šī rokasgrāmata galvenokārt ir paredzēta, lai palīdzētu jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu sabiedriskajām varas iestādēm viņu centienos ieviest sistēmas un procedūras iedarbīgai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai. Rokasgrāmatā jo īpaši apskatītas biežāk sastopamās grūtības, ar ko saskaras šīs valstis, aizsargājot intelektuālā īpašuma tiesības, un dod padomus, kā sasniegt iedarbīgu un ilgtermiņa aizsardzību šīm tiesībām. Rokasgrāmata identificē noderīgus resursus, kas var palīdzēt iestādēm un tiesību subjektiem, saskaroties ar grūtībām.

| — | Rokasgrāmata ir pieejama publiski Komisijas tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

—

Rokasgrāmata ir pieejama publiski Komisijas tīmekļa vietnē.

8)   Institucionālā sadarbība

Komisijas dienesti, kas atbildīgi par dažādiem intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības aspektiem, pastiprina savu koordināciju un sadarbību ar nodomu paplašināt Komisijas lomu. Neradot papildu birokrātijas apjomus, vajadzīgs:

| (a) | turpmāk uzlabot informācijas apmaiņu un koordināciju starp dienestiem, kas nodarbojas ar dažādiem intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības aspektiem; |
| --- | --- |

(a)

turpmāk uzlabot informācijas apmaiņu un koordināciju starp dienestiem, kas nodarbojas ar dažādiem intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības aspektiem;

| (b) | vienkāršot ārējo subjektu (tiesību subjektu, trešo valstu iestāžu utt.) identifikāciju un piekļuvi dienestiem, kas atbild par specifiskiem jautājumiem, kas attiecas uz šiem subjektiem. |
| --- | --- |

(b)

vienkāršot ārējo subjektu (tiesību subjektu, trešo valstu iestāžu utt.) identifikāciju un piekļuvi dienestiem, kas atbild par specifiskiem jautājumiem, kas attiecas uz šiem subjektiem.

Īpaši pasākumi

| — | Regulāri tiks organizētas dienestu sanāksmes, lai pārbaudītu, vai iniciatīvas ir īstenotas, ņemot vērā šo stratēģiju, un apspriestu sasniegtos rezultātus, kā arī iekļautu jaunas iniciatīvas. Turklāt tiek ieviesta paplašināta sadarbība starp dienestiem, kas nodarbojas ar tehniskas palīdzības jautājumiem, lai virzītu ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību saistītu palīdzību attiecīgām trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

Regulāri tiks organizētas dienestu sanāksmes, lai pārbaudītu, vai iniciatīvas ir īstenotas, ņemot vērā šo stratēģiju, un apspriestu sasniegtos rezultātus, kā arī iekļautu jaunas iniciatīvas. Turklāt tiek ieviesta paplašināta sadarbība starp dienestiem, kas nodarbojas ar tehniskas palīdzības jautājumiem, lai virzītu ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību saistītu palīdzību attiecīgām trešām valstīm.

| — | Lai palīdzētu trešām personām saprast uzdevumu sadalījumu starp dažādiem Komisijas dienestiem: |
| --- | --- |

—

Lai palīdzētu trešām personām saprast uzdevumu sadalījumu starp dažādiem Komisijas dienestiem:

| — | tiks veidota jauna Komisijas tīmekļa vietne, norādot: (i) pašreizējos tiesību aktus, lai īstenotu intelektuālā īpašuma tiesības; (ii) tiesību aizsardzības rokasgrāmatu, iekļaujot Komisijas kontaktstruktūras par dažādiem intelektuālā īpašuma tiesību veidiem un to aizsardzības aspektiem, kā arī saites uz dažādām dienestu, kas ar to nodarbojas, tīmekļa vietnēm. |
| --- | --- |

—

tiks veidota jauna Komisijas tīmekļa vietne, norādot: (i) pašreizējos tiesību aktus, lai īstenotu intelektuālā īpašuma tiesības; (ii) tiesību aizsardzības rokasgrāmatu, iekļaujot Komisijas kontaktstruktūras par dažādiem intelektuālā īpašuma tiesību veidiem un to aizsardzības aspektiem, kā arī saites uz dažādām dienestu, kas ar to nodarbojas, tīmekļa vietnēm.

| — | tiks ievietotas saites pašreizējās tīmekļa vietnēs dienestiem, kas nodarbojas ar konkrētiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem vai konkrētām nozarēm. |
| --- | --- |

—

tiks ievietotas saites pašreizējās tīmekļa vietnēs dienestiem, kas nodarbojas ar konkrētiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem vai konkrētām nozarēm.

| — | Nodrošināt koordināciju ar citām Komisijas iniciatīvām, kas saistītas ar intelektuālā īpašuma tiesībām, kā, piemēram, jauninājumu starpniecības centri un intelektuālā īpašuma palīdzības dienests un to iedarbīgu ieguldījumu pašreizējās stratēģijas mērķa labā, iegūstot un izplatot informāciju attiecībā uz privāto sektoru. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt koordināciju ar citām Komisijas iniciatīvām, kas saistītas ar intelektuālā īpašuma tiesībām, kā, piemēram, jauninājumu starpniecības centri un intelektuālā īpašuma palīdzības dienests un to iedarbīgu ieguldījumu pašreizējās stratēģijas mērķa labā, iegūstot un izplatot informāciju attiecībā uz privāto sektoru.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/48/EK ir pieejama:

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/1_195/119520040602en00160025.pdf

(2)  Padomes 2003. gada 22. jūlija Regula 1383/2003 ir pieejama:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf

(3)  Stratēģijai nav tiešu papildu finansiālu seku attiecībā uz Eiropas Komisijas budžetu.

(4)  Atsauce uz intelektuālā īpašuma tiesībām šajā dokumentā ir sniegta tās plašākā nozīmē, t.i., ietverot autortiesības un ar tām saistītās tiesības, kā arī preču zīmes, patentus, zīmējumus, ģeogrāfiskās norādes, slepenu informāciju utt.

(5)  “Pētījuma par Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību trešajās valstīs” pilns rezultātu apkopojums, par visām valstīm, par kurām saņemta pietiekama informācija, ietverot sīku atskaiti par katru valsti, pieejams:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sector/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6)  Vērtīgu informāciju par to viltoto vai pirātpreču izcelsmi, maršrutu un raksturu, kas sūtītas uz Kopienu vai atrodušās tranzītā, sniedz ikgadējā statistika par precēm ar izcelsmi no trešām valstīm, ko konfiscējusi muita uz Kopienas robežas. Ziņojumu sagatavo Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts (DG TAXUD). Dati par 2003. gadu atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

(7)  Nolīgums par Intelektuālā īpašuma tirdzniecības aspektiem, Nolīguma 1C pielikums, ar ko nodibina Pasaules Tirdzniecības organizāciju (TRIPs, Marakeša, 1994.).

(8)  TRIPs nolīguma 51. pants tikai nosaka saistības dalībniekiem īstenot muitas pasākumus attiecībā uz importētajām precēm.

(9)  EC-ASEAN IPR programma ietver reģionālo un valsts komponentu un aptver visas intelektuālā īpašuma tiesību jomas. Tās apjoms ir EUR 5 miljoni. Papildus plānoti EUR 2 miljoni, ņemot vērā Laosas, Kambodžas un Vjetnamas iekļaušanu. Projekts tika uzsākts 2000. gadā, un tas ilgst 5 gadus.

(10)  PTO II ir lielākā ar PTO saistītā atbalsta programma Ķīnā ar budžeta apjomu EUR 15 miljoni 5 gados un kurai Ķīna ir izteikusi gatavību ieguldīt papildus 30 %. Tiks ierosināta intelektuālā īpašuma tiesību nodaļa. Programmu uzsāks līdz 2004. gada beigām.

(11)  Projekts, kas paredzēts mazu uzņēmumu iniciatīvas atbalstam Ķīnā. Ar kopējo budžeta apjomu EUR 9,6 miljoni un ilgumu 5 gadi, iniciatīvas pamatā ir pieprasījums, tomēr aktīvi tiks aicināts iekļaut ar intelektuālā īpašuma tiesībām saistītus projektus.

(12)  Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilizācijai (CARDS) programmā Rietumbalkānu reģionam 2003. gada jūlijā tika izvirzīts projekts “Rūpnieciskā un intelektuālā īpašuma tiesības”. Šis projekts ilgs 36 mēnešus, un tā budžeta apjoms ir EUR 2,25 miljoni.

(13)  Padomes 1994. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā.

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tbr/legis/adrgreg06a.htm

(14)  Šo projektu vada Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorāts (DG ENTR). Papildu informāciju var iegūt:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15)  http://www.ipr-helpdesk.org

---

I PIELIKUMS

VISPĀRĒJA INFORMĀCIJA

1)   Problēmas izklāsts?

Līgums par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, (TRIPS līgums) pirmo reizi izveido vienotu, visaptverošu, daudzpusēju noteikumu kopumu, kas attiecas uz visa veida intelektuālā īpašuma tiesībām. Tas ietver arī sīki izstrādātu nodaļu par obligātajiem standartiem intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā, kas jāpieņem visām PTO dalībvalstīm.

Tomēr, lai gan šobrīd lielākā daļa PTO dalībvalstu ir pieņēmušas tiesību aktus, ar ko piemēro obligātos standartus (1), katru gadu palielinās pirātisma gadījumu un viltojumu skaits. Pēdējos gados šie pārkāpumi ir sasnieguši rūpnieciskus apjomus, jo tie sniedz ievērojamas peļņas iespējas un bieži — ierobežotu atbildību vainīgajam.

Tādēļ EK loma, kas paredz tikai vispārēja likumīga pamata veidošanas uzraudzību PTO dalībvalstīs, ir acīmredzami nepietiekama. Ir svarīgi, lai EK pievērstu arvien vairāk uzmanības izpildes tiesību aktu efektīvai un sekmīgai piemērošanai.

Pēdējos gados Kopienā un aiz tās ārējām robežām ir ierosinātas vairākas likumdošanas iniciatīvas. Jau 1994. gadā EK pieņēma tā saukto muitas regulu (Regula (EK) Nr. 3295/94), ar ko atļāva robežkontroli attiecībā uz viltotu preču importu. Vēlāk — 1998. gadā — Komisija izdeva Zaļo grāmatu par viltošanas un pirātisma apkarošanu vienotajā tirgū. Atbildot uz reakciju saistībā ar Zaļo grāmatu, Komisija 2000. gada 30. novembrī nāca klajā ar rīcības plānu. Ar direktīvu, kas saskaņo intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu Kopienā, un ar regulu, kas uzlabo muitas rīcības mehānismu cīņā pret viltotām vai pirātiskām precēm, kas minētas iepriekšējā muitas regulā, šis rīcības plāns paplašina Eiropola pilnvaras attiecībā uz pirātisma un viltošanas apkarošanu un īsteno pētījumu par tādu datu savākšanas, analīzes un salīdzināšanas metodēm, kas attiecas uz viltošanu un pirātismu (2). Bez tam, Eiropadomes 2003. gada pavasara sanāksmes prezidentvalsts secinājumi (3) stingri pieprasa pastiprināt cīņu pret pirātismu un viltošanu. Tā rezultātā Komisija (Tieslietu un iekšlietu ĢD) 2004. gadā paredz laist klajā likumdošanas iniciatīvu — priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par valsts tiesību aktu tuvināšanu un sodu par viltošanu un pirātismu.

Tomēr situācija ārpus Kopienas teritorijas ir atšķirīga. Iekšējie tiesību akti, kas pieejami Kopienas tiesību subjektiem gadījumos, ja to tiesības Kopienā ir pārkāptas vai ja ES importē viltotas preces, nav piemērojami, ja pārkāpumi notiek trešajās valstīs un attiecīgās preces tiek patērētas iekšējā tirgū vai eksportētas uz trešajām valstīm. Kaut arī šādi pārkāpumi notiek ārpus ES, tie tiešā veidā ietekmē Kopienas tiesību subjektus.

2)   Kādēļ tas ir svarīgi? Cik tas ir svarīgi? Ko tas skar?

a)   Eiropas Kopiena

Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi, par kuriem liecina arvien lielāki daudzumi pirātisku un viltotu preču tirgū, ļoti nelabvēlīgi ietekmē vairākas atšķirīgas nozares. Tā kā Kopiena ir tirgus, kas tradicionāli veic nozīmīgus ieguldījumus precēs un pakalpojumos, kuriem ir aizsargātas intelektuālā īpašuma tiesības, un par to saņem ievērojamu pievienoto vērtību, to īpaši skar intelektuāla īpašuma tiesību nepietiekoša īstenošana, pat tad, ja tas notiek trešajās valstīs, un arī tad, ja pirātiskās/viltotās preces un pakalpojumi nav paredzēti Kopienas tirgum. Turpmāk minētas dažas no nelabvēlīgajām sekām, ko izraisa intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi.

Ekonomiskās un sociālās sekas. Tiesību subjekti zaudē ieņēmumus no ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā, tirgdarbībā, radošajā darbā, kvalitātes kontrolē utt. Nelabvēlīgi ietekmē tirgus daļu, pārdošanas apjomu, reputāciju, nodarbinātību un visbeidzot — dažu uz intelektuālo īpašumu balstītu darbību/uzņēmumu dzīvotspēju. Augsts intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu līmenis atbaida ārvalstu investorus un kavē tehnoloģiju nodošanu.

Sekas attiecībā uz veselības aizsardzību un patērētāju tiesību aizsardzību. Pirātiskās un viltotās preces parasti ražo anonīmi uzņēmumi, kas nepievērš uzmanību veselības, drošības un kvalitātes prasībām un nenodrošina palīdzību pēc pārdošanas, nesniedz garantiju, lietošanas instrukcijas utt. Šo problēmu ilustrē viltotu medikamentu, pārtikas (arī pudelēs pildīta ūdens), automašīnu un lidmašīnu rezerves daļu, elektrisko ierīču un rotaļlietu arvien pieaugošie konfiscēšanas apjomi.

Sekas attiecībā uz sabiedrisko kārtību un drošību. Pēdējos gados arvien lielākas bažas izraisa kriminālu organizāciju un dažkārt pat teroristisku grupu biežāka iesaistīšanās lielākajos viltotu un pirātisku preču nelegālās starptautiskās tirdzniecības gadījumos. Tas ir izskaidrojams ar šo darbību lielo ienesīgumu un zemāku risku (4), salīdzinot ar citām peļņu nesošām kriminālām darbībām. Problēmas mērogs un iesaistītās naudas summas parāda, ka situācija attiecībā uz pirātismu ir tikpat sarežģīti risināma kā narkotiku tirdzniecība vai naudas atmazgāšana. Eiropols, Interpols un vairāki policijas dienesti Kopienā ir izveidojuši struktūrvienības, kas nodarbojas tieši ar šo problēmu.

Fiskālās sekas. Tā kā intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi pēc būtības ir nelikumīgi, slēpjami un rada zemākas cenas, valsts bieži zaudē nodokļu ienākumus (PVN, ienākuma nodokļus, muitas nodokļus). Šī problēma ir īpaši aktuāla valstīs, kurās dažas ekonomikas nozares ir stingā valsts uzraudzībā, piemēram, tabaka, alkoholiskie dzērieni, degviela utt.

b)   Trešās valstis

Kādēļ šī problēma jārisina trešajās valstīs, kurās nav senu tradīciju intelektuālā īpašuma tiesību jomā, ir neliels skaits tiesību subjektu un dažkārt nozīmīga rūpniecības un tirdzniecības daļa gūst ienākumus no šiem pārkāpumiem?

Atbilde uz šo jautājumu tikai daļēji atšķiras no tās, kas attiecas uz Kopienu. Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu sekas attiecībā uz veselības aizsardzību un patērētāju tiesību aizsardzību, organizēto noziedzību un zaudētiem nodokļu ieņēmumiem ir salīdzinoši acīmredzamas un tieši jūtamas gan Kopienā, gan trešajās valstīs, kurās šie pārkāpumi galvenokārt notiek. Tādēļ šīs valstis ir tūlītēji ieinteresētas (tām jābūt ieinteresētām) pirātisma un viltošanas apkarošanā.

Tomēr attiecībā uz pirmo punktu (ekonomiskās un sociālās sekas) daži teiks, ka ieviešot tādu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, kuru subjekti ir Kopienas uzņēmumi, trešās valstis negūs nekādu tiešu labumu. Tieši pretēji — šķiet, ka tās izmantos savus resursus, lai aizsargātu ārvalstu uzņēmumu ieguldījumus (dažas valstis bieži aizvirza šādu argumentu). Lai atspēkotu šādus uzskatus, EK ir jāizskaidro, ka intelektuālā īpašuma tiesību efektīva piemērošana (pat tad, ja tās pieder trešajai personai) ir svarīgs instruments ārvalstu investīciju piesaistei, tehnoloģiju un tehnisko noslēpumu nodošanai, kā arī, lai aizsargātu vietējos tiesību subjektus jaunattīstības un vismazāk attīstītajās valstīs, kas jau tagad piedzīvo sava intelektuālā īpašuma piesavināšanos (5). Tas ir labas pārvaldības un starptautiskas uzticamības jautājums, nerunājot par pienākumu ievērot PTO un citas starptautiskās un divpusējās saistības. Vidējā un ilgā laikposmā tas arī stimulē vietējos autorus, izgudrotājus un investorus, kā arī dod ieguldījumu valsts attīstībā. Intelektuālā īpašuma tiesību nepietiekama novērtēšana izraisa neefektīvu to piemērošanu.

Lai veicinātu šo intelektuālā īpašuma tiesību sistēmas jomu, dažām jaunattīstības valstīm (valstīm, kas attīstās strauji) ir lietderīgi novērtēt tās nozares, kas galvenokārt balstītas uz intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu (6). Tas rada izpratni par intelektuālā īpašuma tiesību vērtību attiecībā uz valsts ekonomisko vidi, kā arī attiecībā uz ekonomisko, sociālo un kultūras izaugsmi un attīstību.

Tomēr pastāv neseni piemēri, ka valstīs, kurās attīstās konkurētspējīgāka un arvien sarežģītāka ekonomika, skaidri parādās nepieciešamība efektīvi aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības pret iekšzemes un ārvalstu pārkāpumiem.

Dažās “visproblemātiskākajās” valstīs iestādes pilnībā izprot intelektuālā īpašuma tiesību nozīmi valsts attīstībā, un vietējie tiesību subjekti pieprasa tikpat stingru intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, kā attiecībā uz ārvalstu tiesību subjektiem. Problēmas rada fakts, ka pirātiskā/viltotā rūpniecība ir svarīga valsts tautsaimniecības daļa. Tādēļ ir skaidrs, ka problēma ir daudz plašāka un to nevar risināt tikai no intelektuālā īpašuma skatpunkta. Risinājumu var nodrošināt vienīgi visaptveroša politika, kurā iesaistītas valsts, reģiona un vietējā līmeņa iestādes.

3)   Kādas intelektuālā īpašuma tiesības tiek pārkāptas? Kādas ir visbiežāk skartās nozares?

Lielākā daļa no tām. Viens no biežākajiem maldīgajiem uzskatiem ir tāds, ka pirātisms un viltošana attiecas vienīgi uz dažiem luksusa, sporta un apģērba zīmoliem, mūziku un programmatūras CD/DVD, un nedaudzām citām jomām. Patiesībā lielā mērā tiek pārkāptas gandrīz visas intelektuālā īpašuma tiesības un viltoto produktu klāsts ir plašs — sākot no brokastu pārslu kastēm līdz augiem un sēklām, no lidmašīnu rezerves daļām līdz saulesbrillēm, no cigaretēm līdz medikamentiem, no AA baterijām līdz pat degvielas uzpildes stacijām. Pārkāpumi var nodarīt vienādu kaitējumu gan lielajiem programmatūras ražotājiem, gan maziem uzņēmumiem, kas izgatavo noteikta veida tēju. Komisijas muitas dienestu publicētā gada statistika attiecībā uz tādu aizturēto pirātisko un viltoto preču daudzumu un veidu, kuru izcelsme ir trešajās valstīs, sniedz izsmeļošu un uzticamu informāciju par problēmas mērogu un attīstību (7).

Komisija uzskata, ka lielākā daļa problēmu attiecībā uz dažāda veida intelektuālā īpašuma tiesībām ir kopīgas, un tāpēc tās var efektīvi risināt ar integrētu stratēģiju. Šobrīd piedāvātās stratēģijas mērķis ir veicināt rīcību pret visa veida intelektuālā īpašuma (autortiesības, preču zīmes, ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, patenti, dizainparaugi, utt.) tiesību pārkāpumiem.

4)   Kā noteikt“prioritārās” valstis?

Pastāv vairāki atšķirīgi kritēriji problemātiskāko valstu noteikšanai attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu (8).Tās var iedalīt šādi: a) izcelsmes valstis; b) tranzītvalstis un c) mērķa valstis. Katrai no šīm valstu grupām ir atšķirīgi piemērotāko pasākumu veidi, lai risinātu šo situāciju.

a)   Izcelsmes valstis

Tās ir valstis, kurās pirātisko un viltoto preču ražošana gan iekšzemes, gan eksporta patēriņam sasniedz satraucoši lielus apmērus. Ciparu pirātisma gadījumos, izmantojot internetu, ir īpaši grūti konstatēt intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu.

Šajās valstīs ir īpaši svarīgi uzlabot policijas, tiesu, muitas un vispārējās administrācijas efektivitāti un koordinēšanu. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, ka juridiskā sistēma paredz preventīvas sankcijas.

b)   Tranzītvalstis

Lai gūtu vispārēju priekšstatu, nevajag koncentrēt uzmanību tikai uz tām valstīm, kas pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, jo to teritorijā notiek viltotu produktu masveida ražošana, bet pievērsties arī tām valstīm, kas bieži ir satiksmes mezgli. Šajā kategorijā ietilpst valstis, kas ir Kopienā aizturēto viltoto preču galvenās izcelsmes vietas, un problēma galvenokārt rodas viltoto produktu tranzīta plūsmas dēļ, nevis tāpēc, ka šādas preces ražo vietējā tirgū. Tomēr liels daudzums šīs valsts izcelsmes preču norāda, ka šajā valstī ir nepietiekama tiesību piemērošana, vismaz attiecībā uz robežkontroli. Organizētās noziedzības tīkli izmanto šādus vājos punktus, lai izveidotu tirdzniecības ceļus, slēpjot preču patieso izcelsmi.

Uzlabojot iespējas veikt pasākumus uz robežām un muitas iestāžu darba efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz preču tranzītu, var būtiski palīdzēt samazināt nelegālās tirdzniecības apjomu.

c)   Mērķa valstis

Piemērojot jebkuru stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu samazināšanai, ir svarīgi ņemt vērā arī valstis, kuras ir galvenie viltotu preču eksporta galamērķi vai galvenokārt ir šādu preču tirgus.

Gandrīz visās valstīs notiek vērā ņemama tirdzniecība ar viltotām precēm. Ir sarežģīti definēt valstis, kas ir pirātisko preču galvenie noieta tirgi, jo tā ir ļoti izplatīta problēma, lai gan pastāv daudzi (dažkārt pretrunīgi) iemesli: valstis ir pārāk nabadzīgas, lai pirktu produktus ar aizsargātām intelektuālā īpašuma tiesībām, šāda prakse ir pieņemama vai vismaz nav nosodāma, valstis lielos daudzumos ražo viltojumus, dažkārt nav iespējams atšķirt viltojumu no īstā produkta, viltojumi ir lētāki. Tādēļ resursi ir jākoncentrē uz to likumīgo Kopienas tiesību subjektu galvenajiem noieta tirgiem, kurus visvairāk skar intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi.

Lai cīnītos ar pirātisko un viltoto preču patēriņu, jāpieliek pūles, veidojot sabiedrisko izpratni par šādu darbību negatīvo ietekmi un riskiem. Vajadzīga arī efektīvāka importēto preču muitas kontrole un efektīvāka policijas un tiesu rīcība cīņā ar tīkliem un indivīdiem, kas iesaistīti šādu preču liela mēroga tirdzniecībā.

5)   Kādā ir situācija Kopienā?

Kopumā Kopiena un tās dalībvalstis tiek atzinīgi vērtētas par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un īstenošanu augstā līmenī, jo par to liecina acquis un jo īpaši nesenie centieni, kas minēti 1) punktā. Arī praktiskā līmenī ikgadējais ziņojums, ko publicē TAXUD ģenerāldirektorāts (9), un tam līdzīgi ziņojumi sniedz skaidru priekšstatu par rezultātiem, ko katras dalībvalsts iestādes panākušas attiecībā uz viltotu preču aizturēšanu uz robežām.

Tomēr tiesību īstenošanas līmenis Kopienā dažādās dalībvalstīs atšķiras. Dažām dalībvalstīm joprojām ir jāuzlabo pašreizējā situācija un jāsamazina esošā pirātisko un viltoto preču ražošana un pārdošana. Jaunā direktīva, ar ko Kopienā saskaņo intelektuālā īpašuma tiesības, palīdzēs uzlabot situāciju.

6)   Kādi ir intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas galvenie dalībnieki Komisijā?

Dažādi Komisijas ģenerāldirektorāti (ĢD) ir kompetenti dažādās intelektuālā īpašuma tiesību jomās. Vienkāršs skaidrojums:

| — | Tirdzniecības ĢD nodarbojas ar jautājuma ārējo dimensiju (daudzpusēju un divpusēju), t.i. tiesību piemērošanu trešajās valstīs. Tas arī pārstāv Eiropas Kopienu PTO un jo īpaši TRIPS Padomē; |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības ĢD nodarbojas ar jautājuma ārējo dimensiju (daudzpusēju un divpusēju), t.i. tiesību piemērošanu trešajās valstīs. Tas arī pārstāv Eiropas Kopienu PTO un jo īpaši TRIPS Padomē;

| — | Iekšējā tirgus ĢD (MARKT) ir atbildīgs par ES intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma politiku un likumdošanu, kā arī pārstāv Eiropas Kopienu un tās vārdā risina sarunas dažādās Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas komitejās. MARKT ĢD ir iepriekš minētās īstenošanas direktīvas autors; |
| --- | --- |

—

Iekšējā tirgus ĢD (MARKT) ir atbildīgs par ES intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma politiku un likumdošanu, kā arī pārstāv Eiropas Kopienu un tās vārdā risina sarunas dažādās Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas komitejās. MARKT ĢD ir iepriekš minētās īstenošanas direktīvas autors;

| — | Lauksaimniecības ĢD (AGRI) ir atbildīgs par iekšējo un ārējo ES politiku un ES tiesību aktiem, kas attiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm lauksaimniecībā, un risina sarunas par šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības ĢD (AGRI) ir atbildīgs par iekšējo un ārējo ES politiku un ES tiesību aktiem, kas attiecas uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm lauksaimniecībā, un risina sarunas par šiem jautājumiem;

| — | Muitas un nodokļu politikas ĢD (TAXUD) reglamentē intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu uz Kopienas ārējām robežām. TAXUD ĢD izstrādāja iepriekš minētās muitas regulas projektu; |
| --- | --- |

—

Muitas un nodokļu politikas ĢD (TAXUD) reglamentē intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu uz Kopienas ārējām robežām. TAXUD ĢD izstrādāja iepriekš minētās muitas regulas projektu;

| — | Tieslietu un iekšlietu ĢD (JAI) ir dalīta reglamentējoša atbildība gadījumos, ja intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana ir saistīta ar tiesībaizsardzību gan Kopienā, gan ārpus tās. Īpašas operācijas “uz vietas” šajā pašā jomā vada Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF); |
| --- | --- |

—

Tieslietu un iekšlietu ĢD (JAI) ir dalīta reglamentējoša atbildība gadījumos, ja intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana ir saistīta ar tiesībaizsardzību gan Kopienā, gan ārpus tās. Īpašas operācijas “uz vietas” šajā pašā jomā vada Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF);

| — | Attīstības ĢD (DEV) un Ārējo sakaru ĢD (RELEX) gan centralizēti, gan izmantojot ES delegācijas trešajās valstīs, koordinē Kopienas palīdzību jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm, tostarp tirdzniecības jomā, bet EiropeAid sadarbības birojs (AIDCO) īsteno visu tehnisko palīdzību programmām; |
| --- | --- |

—

Attīstības ĢD (DEV) un Ārējo sakaru ĢD (RELEX) gan centralizēti, gan izmantojot ES delegācijas trešajās valstīs, koordinē Kopienas palīdzību jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm, tostarp tirdzniecības jomā, bet EiropeAid sadarbības birojs (AIDCO) īsteno visu tehnisko palīdzību programmām;

| — | visbeidzot, ņemot vērā to, ka Uzņēmējdarbības ĢD (ENTR) ir intelektuālo īpašuma tiesību palīdzības dienesta (10)vadītājs un tam ir cieši sakari šajā nozarē (t.i. liels skaits intelektuālā īpašuma subjektu), tas ir galvenais partneris. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, ņemot vērā to, ka Uzņēmējdarbības ĢD (ENTR) ir intelektuālo īpašuma tiesību palīdzības dienesta (10)vadītājs un tam ir cieši sakari šajā nozarē (t.i. liels skaits intelektuālā īpašuma subjektu), tas ir galvenais partneris.

Minētie fakti ir ļoti svarīgs punkts esošās stratēģijas efektivitātei. TRADE ĢD un citiem ĢD, kas ir atbildīgi par ārējiem jautājumiem, ir ļoti nozīmīga un skaidri definēta loma attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu un uzlabošanu trešajās valstīs. Tomēr lielākā daļa “operatīvās” atbildības cīņā pret pirātismu un viltošanu ir dalībvalstīm vai citiem ĢD. Redzamākos un/vai tūlītējus rezultātus šajā cīņā vienmēr dod muitas iestādes, policija, valsts tiesas, tiesību aktu un kārtības saskaņošana un informācijas apmaiņas mehānismu izveidošana Kopienas līmenī. Šajās (galvenokārt iekšzemes) jomās TRADE ĢD var piedalīties tikai ierobežotā līmenī. Tomēr situācija ir atšķirīga attiecībā uz īstenošanu trešajās valstīs. Šajā gadījumā TRADE ĢD un Komisijas dienesti, kas atbildīgi par ārējiem sakariem šajos jautājumos, sadarbībā ar EK delegācijām trešajās valstīs var būt nozīmīgākie dalībnieki, lai panāktu šajā stratēģijā ierosināto mērķu īstenošanu.

---

(1)  Vēlākais līdz 2006. gadam vismazāk attīstītajām valstīm jāpielāgo savi tiesību akti TRIPS prasībām.

(2)  Eksemplāru var saņemt pēc pieprasījuma, kas jāsūta uz adresi MARKT-E4@cec.eu.int.

(3)  Eiropadomes 2003. gada pavasara sanāksme: prezidentvalsts secinājumi:

| “37. | Eiropadome aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, veicot pasākumus pret viltošanu un pirātismu, kas traucē ciparu tehnoloģiju preču un pakalpojumu tirgus attīstību, lai aizsargātu patentus izgudrojumiem, ko īsteno datorizēti ...” |
| --- | --- |

“37.

(4)  Daudzās valstīs citas ļoti ienesīgas kriminālās darbības, piemēram, narkotiku tirdzniecība, ir ārkārtīgi riskantas (par šādām darbībām var draudēt pat nāvessods), un tās apkaro, izmantojot ievērojamus resursus, taču viltotu preču tirdzniecība tiek uzskatīta par salīdzinoši nekaitīgu.

4

(5)  Salīdzinājumam – noteiktu Ķīnas rīsa vīnu šķirņu viltojumi vai Vjetnamā pazīstamas vietējās zivju mērces viltojumi.

5

(6)  2003. gadā Komisijas dienesti publicēja pētījumu ar nosaukumu The economic importance of copyright

6

The economic importance of copyright

(http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/en/intprop/index.htm).

Dažas valstis, piemēram, ASV un Somija, izstrādā šādus dokumentus, kas paredzēti autortiesību nozarēm (“Copyright industries in the US Economy – Stephen E. Siwek & Gale Mosteller, kas izstrādāts Starptautiskajai intelektuālā īpašuma tiesību apvienībai un The Economic Importance of Copyright Industries in Finland, Somijas Autortiesību biedrība”).

Copyright industries in the US Economy

The Economic Importance of Copyright Industries in Finland,

(7)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

7

(8)  “Prioritārās valstis” var identificēt pēc šādiem kritērijiem:

8

| — | informācijas, ko par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem saņem no Kopienas tiesību subjektiem un citiem avotiem (delegācijām utt.); |
| --- | --- |

—

informācijas, ko par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem saņem no Kopienas tiesību subjektiem un citiem avotiem (delegācijām utt.);

| — | datiem par viltotām precēm, ko muitas darbinieki aiztur uz Kopienas robežām; |
| --- | --- |

—

datiem par viltotām precēm, ko muitas darbinieki aiztur uz Kopienas robežām;

| — | valstu nozīmīguma atkarībā no to faktiskā vai iespējamā tirdzniecības apjoma ar Kopienu. Valsts atbilstība vienam vai vairākiem minētajiem kritērijiem norāda uz to, cik svarīga ir situācija attiecīgajā valstī no Kopienas perspektīvas. Tās valstis, kuru tirdzniecības apjomi ar Kopienu ir maznozīmīgi, nav uzskatāmas par prioritārām. |
| --- | --- |

—

valstu nozīmīguma atkarībā no to faktiskā vai iespējamā tirdzniecības apjoma ar Kopienu. Valsts atbilstība vienam vai vairākiem minētajiem kritērijiem norāda uz to, cik svarīga ir situācija attiecīgajā valstī no Kopienas perspektīvas. Tās valstis, kuru tirdzniecības apjomi ar Kopienu ir maznozīmīgi, nav uzskatāmas par prioritārām.

Katrā ziņā, situācija šajā jomā nepārtraukti mainās, tādēļ ir nepieciešama pastāvīga uzraudzība un precizēšana.

(9)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

9

(10)  http://www.ipr-helpdesk.org/index.htm

10

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/17

---

Paziņojums par termiņa beigu pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas, Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes silīcija karbīda importam, un starpposma pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silīcija karbīda importam

(2005/C 129/04)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas, Krievijas Federācijas un Ukrainas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes silīcija karbīda importam noteikto spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (1), Komisija saņēma pārskata pieprasījumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (2) (“pamatregula”) 11. panta 2. punktu. Komisija ir saņēmusi arī starpposma pārskata pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu attiecībā uz pasākumiem, kurus piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silīcija karbīda importam.

1.   Pārskatu pieprasījumi

Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (“iesniedzējs”) 2005. gada 24. februārī iesniedza pieprasījumus to ražotāju vārdā, kas pārstāv 100 % no kopējās Kopienas silīcija karbīda produkcijas.

2.   Ražojums

Pārbaudāmā prece ir Ķīnas Tautas Republikas, Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes silīcija karbīds (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2849 20 00. Šis KN kods ir sniegts vienīgi informācijai.

3.   Spēkā esošie pasākumi

Pašlaik ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1100/2000 (3).

4.   Pārskata pamatojums

4.1.   Termiņa beigu pārskata pamatojums

Pieprasījuma pamatā ir tas, ka pasākumu termiņa beigšanās var izraisīt dempinga un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto zaudējumu turpināšanos vai atkārtošanos.

(a)   Krievijas Federācija un Ukraina

Apgalvojums par dempinga turpināšanos Krievijas Federācijas gadījumā ir balstīts uz salīdzinājumu starp normālo vērtību, kas noteikta, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū, un attiecīgā ražojuma eksporta cenām, kad to pārdod eksportam uz Kopienu.

Ņemot vērā pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumus, iesniedzējs noteica normālo vērtību attiecībā uz Ukrainu, pamatojoties uz cenu attiecīgā tirgus ekonomikas valstī, kas minēta šī paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktā. Apgalvojums par dempinga turpināšanos Ukrainas gadījumā ir balstīts uz salīdzinājumu starp normālo vērtību, kā tas noteikts iepriekšējā teikumā, un attiecīgā ražojuma eksporta cenām, kad to pārdod eksportam uz Kopienu.

Pamatojoties uz šo, aprēķinātās dempinga starpības ir būtiskas Krievijas Federācijai un Ukrainai.

Iesniedzējs ir iesniedzis pierādījumus tam, ka attiecīgo ražojumu no Krievijas Federācijas un Ukrainas turpināja ievest nozīmīgos daudzumos.

Tāpat ir izvirzīts apgalvojums, ka attiecīgā ievestā ražojuma apjomi un cenas, cita starpā, ir turpinājušas negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozares noteikto cenu līmeni, kas savukārt būtiski un negatīvi ir ietekmējis Kopienas ražošanas nozares vispārējo sniegumu, kā arī finanšu un nodarbinātības situāciju.

Iesniedzējs arī apgalvo, ka var turpināties zaudējumus radošs dempings. Šajā nolūkā iesniedzējs iepazīstina ar pierādījumiem par to, ka gadījumā, ja pasākumi zaudēs spēku, pašreizējais attiecīgā ražojuma importa līmenis var pieaugt sakarā ar neizmantoto jaudu Krievijas Federācijā un Ukrainā.

Turklāt iesniedzējs norāda, ka kaitējumu novēršana galvenokārt ir atkarīga no esošajiem pasākumiem un katra būtiska importa daudzuma atkārtošanās par dempinga cenām no Krievijas Federācijas un Ukrainas varētu atkārtoti nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ja pasākumi zaudēs spēku.

(b)   Ķīnas Tautas Republika

Iesniedzējs apgalvo, ka var atkārtoties attiecīgā ražojuma importa dempings no Ķīnas Tautas Republikas. Ņemot vēra pamatregulas 2. panta 7. punktu, iesniedzējs noteica normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku, pamatojoties uz cenu attiecīgā tirgus ekonomikas valstī, kas minēta paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktā. Apgalvojums par dempinga atkārtošanos Ķīnas Tautas Republikas gadījumā ir balstīts uz salīdzinājumu starp normālo vērtību, kā tas noteikts iepriekšējā teikumā, un attiecīgā ražojuma eksporta cenām, kad to pārdod eksportam uz trešām valstīm, t.i., Japānu un ASV.

Pamatojoties uz šo, aprēķinātā dempinga starpība ir būtiska Ķīnas Tautas Republikai.

Iesniedzējs arī apgalvo, ka var turpināties kaitējumu nodarošs dempings. Šajā nolūkā iesniedzējs iepazīstina ar pierādījumiem par to, ka gadījumā, ja pasākumi zaudēs spēku, pašreizējais attiecīgā ražojuma importa līmenis var pieaugt sakarā ar neizmantoto jaudu un nesenajām investīcijām ražošanas jaudā Ķīnas Tautas Republikā.

Turklāt iesniedzējs norāda, ka Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes silīcija karbīda importa izraisītā kaitējuma novēršana galvenokārt ir atkarīga no esošajiem pasākumiem un jebkura būtiska importa daudzuma atkārtošanās par dempinga cenām no Ķīnas Tautas Republikas varētu atkārtoti nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ja pasākumi zaudēs spēku.

4.2.   Starpposma pārskata pamatojums

Iesniedzējs apgalvo, ka pasākuma pašreizējā forma, t.i., kvantitatīvie pasākumi attiecībā uz Krievijas Federācijas izcelsmes silīcija karbīda importu, ir nepiemērota, jo tā nenovērš dempinga kaitīgo ietekmi, un tāpēc tā ir jāpārskata.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi, lai attaisnotu termiņa beigu pārskata un starpposma pārskata sākšanu, Komisija ar šo sāk pārskatus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu.

5.1.   Procedūra, lai noteiktu iespējamo dempingu un kaitējumu un pasākumu veida piemērotību attiecībā uz importu no Krievijas Federācijas

Termiņa beigu pārskatā noteiks, vai pasākumu izbeigšana var vai nevar izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos. Starpposma pārskatā pārbaudīs to, vai pašreizējo pasākumu veids attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no Krievijas Federācijas ir piemērots un vai ir nepieciešams mainīt pasākumu veidu.

(a)   Pārbaude izlases veidā

Ņemot vērā šajā izmeklēšanā iesaistīto pušu ievērojamo skaitu, Komisija var lemt par pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

(i)   Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju/ražotāju pārbaude izlases veidā

Lai Komisija varētu lemt, vai ir nepieciešama pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi eksportētāji/ražotāji vai to pārstāvji tiek aicināti pieteikties Komisijā un sniegt turpmāk minēto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem termiņā, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā, ievērojot formu, kura norādīta šā paziņojuma 7. punktā:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa, faksa un/vai teleksa numurs, kontaktpersona; |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa, faksa un/vai teleksa numurs, kontaktpersona;

| — | laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam eksportā uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam eksportā uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam citām trešām valstīm pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un pārdošanas apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam citām trešām valstīm pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un pārdošanas apjoms tonnās,

| — | uzņēmuma konkrētās darbības saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un tā ražošanas apjomu tonnās, ražošanas jauda un ieguldījumi ražošanas jaudā laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma konkrētās darbības saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un tā ražošanas apjomu tonnās, ražošanas jauda un ieguldījumi ražošanas jaudā laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam,

| — | visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksporta un/vai vietējā tirgus noiets) iesaistīto saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbības apraksts, |
| --- | --- |

—

visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksporta un/vai vietējā tirgus noiets) iesaistīto saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbības apraksts,

| — | jebkāda cita būtiska informācija, kas Komisijai palīdzētu izraudzīties pārbaudāmo paraugu, |
| --- | --- |

—

jebkāda cita būtiska informācija, kas Komisijai palīdzētu izraudzīties pārbaudāmo paraugu,

| — | norāde par to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt iekļaušanai izlasē, kas nozīmē to, ka jāaizpilda anketa un jāļauj veikt tajā norādītās informācijas pārbaudi uz vietas. |
| --- | --- |

—

norāde par to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt iekļaušanai izlasē, kas nozīmē to, ka jāaizpilda anketa un jāļauj veikt tajā norādītās informācijas pārbaudi uz vietas.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu eksportētāju/ražotāju atlases veikšanai, tā papildus sazināsies ar eksportētājvalsts iestādēm un jebkurām zināmām eksportētāju/ražotāju asociācijām.

(ii)   Importētāju pārbaude izlases veidā

Lai Komisija varētu lemt, vai ir nepieciešama pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi importētāji vai to pārstāvji ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā un sniegt turpmāk minēto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem termiņā, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā, ievērojot formu, kura norādīta šā paziņojuma 7. punktā:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa, faksa un/vai teleksa numurs, kontaktpersona; |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa, faksa un/vai teleksa numurs, kontaktpersona;

| — | euro izteikts uzņēmuma kopējais apgrozījums laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, |
| --- | --- |

—

euro izteikts uzņēmuma kopējais apgrozījums laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam,

| — | kopējais darbinieku skaits, |
| --- | --- |

—

kopējais darbinieku skaits,

| — | uzņēmuma konkrētās darbības saistībā ar attiecīgo ražojumu; |
| --- | --- |

—

uzņēmuma konkrētās darbības saistībā ar attiecīgo ražojumu;

| — | tonnās izteikts apjoms un euro izteikta vērtība importam un atkalpārdevumiem Kopienas tirgū laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

tonnās izteikts apjoms un euro izteikta vērtība importam un atkalpārdevumiem Kopienas tirgū laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Krievijas Federācijas un Ukrainas izcelsmes attiecīgo ražojumu,

| — | visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā iesaistīto saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbības apraksts, |
| --- | --- |

—

visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā iesaistīto saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbības apraksts,

| — | jebkāda cita būtiska informācija, kas Komisijai palīdzētu izraudzīties pārbaudāmo paraugu; |
| --- | --- |

—

jebkāda cita būtiska informācija, kas Komisijai palīdzētu izraudzīties pārbaudāmo paraugu;

| — | norāde par to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt iekļaušanai izlasē, kas nozīmē to, ka jāaizpilda anketa un jāļauj veikt tajā norādītās informācijas pārbaudi uz vietas. |
| --- | --- |

—

norāde par to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt iekļaušanai izlasē, kas nozīmē to, ka jāaizpilda anketa un jāļauj veikt tajā norādītās informācijas pārbaudi uz vietas.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu, lai veiktu importētāju atlasi, tā papildus sazināsies ar zināmām importētāju asociācijām.

(iii)   Galīgā atlase

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas iesniegt svarīgu informāciju saistībā ar atlasi, tas jādara šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Komisija veiks galīgo atlasi pēc apspriedes ar attiecīgajām pusēm, kuras ir paziņojušas, ka vēlas, lai tās iekļauj pārbaudāmajā izlasē.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāaizpilda anketas šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā un jāsadarbojas izmeklēšanā.

Ja sadarbība nav pietiekama, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu var pamatot savus atzinumus ar tās rīcībā esošajiem faktiem. Atzinums, kura pamatā ir šie pieejamie fakti, attiecīgajai pusei var būt mazāk labvēlīgs, kā tas ir paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā.

(b)   Aptaujas anketas

Lai iegūtu informāciju, kas ir nepieciešama tās veiktajai izmeklēšanai, Komisija nosūtīs aptaujas anketas Kopienas ražošanas nozarei un ikvienai ražotāju apvienībai Kopienā, atsevišķiem eksportētājiem/ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā, eksportētājiem/ražotājiem Krievijas Federācijā un Ukrainā, ikvienai eksportētāju/ražotāju apvienībai, atsevišķiem importētājiem un tirgotājiem, ikvienai importētāju un tirgotāju apvienībai, kas ir minēta pieprasījumā vai kas ir piedalījusies izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemti pašreiz izskatāmie pasākumi, kā arī attiecīgo eksportētājvalstu iestādēm.

(c)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Ar šo visas ieinteresētās puses tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta anketās, un apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi jāiesniedz Komisijai šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā paredzētajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās puses, ja tās iesniedz pieprasījumu, kurā norādīts, ka pastāv īpaši iemesli to uzklausīšanai. Šāds pieprasījums ir jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā paredzētajā termiņā.

(d)   Tirgus ekonomikas valsts izvēle

Iepriekšējā izmeklēšanā Brazīlija tika izmantota kā atbilstoša tirgus ekonomikas valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku un Ukrainu. Komisija paredz atkal izmantot Brazīliju šim nolūkam. Ar šo ieinteresētās puses tiek aicinātas šā paziņojuma 6. punkta c) apakšpunktā noteiktajā termiņā paust savus apsvērumus par šīs valsts atbilstību.

5.2.   Kopienas interešu novērtējuma procedūra

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un gadījumā, ja tiks apstiprināta dempinga un kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamība, tiks noteikts, vai antidempinga pasākumu saglabāšana vai atcelšana nav pret Kopienas interesēm. Šajā nolūkā Kopienas ražošanas nozare, importētāji un tirgotāji, to pārstāvības apvienības, reprezentatīvie lietotāji un reprezentatīvo patērētāju organizācijas šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā var informēt par sevi un iesniegt informāciju Komisijai, ja tie pierāda, ka viņu darbība un attiecīgais ražojums ir objektīvi saistīti. Puses, kas rīkojušās atbilstīgi iepriekšējam teikumam, var pieprasīt noklausīšanos šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās jānoklausās. Jānorāda, ka saskaņā ar 21. pantu jebkura iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja, to iesniedzot, tā būs pamatota ar faktiem.

6   Termiņi

(a)   Vispārēji termiņi

(i)   Termiņš, kurā puses var pieprasīt anketas

Visām ieinteresētajām pusēm, kas nepiedalījās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika apstiprināti pašreiz pārskatāmie pasākumi, ir pienākums pieprasīt anketu pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 15 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(ii)   Termiņš, kurā puses var informēt par sevi, iesniegt aizpildītās anketas un cita veida informāciju

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām pusēm jāsazinās ar Komisiju, lai informētu par sevi, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz aizpildītas anketas vai jebkura cita informācija 40 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi. Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai attiecīgā puse piesakās iepriekš minētajā termiņā.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāiesniedz aizpildītas anketas šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.

(iii)   Noklausīšanās

Visas ieinteresētās puses var arī pieteikties, lai tās uzklausītu Komisija, tajā pašā 40 dienu termiņā.

(b)   Īpašs termiņš pārbaudei izlases veidā

| (i) | 5.1. punkta a) apakšpunkta i) daļā un 5.1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā precizētā informācija attiecībā uz izlasi jāiesniedz Komisijai 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisija plāno apspriesties ar attiecīgajām pusēm, kuras apliecinājušas vēlmi tikt iekļautām galīgajā izlasē 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(i)

5.1. punkta a) apakšpunkta i) daļā un 5.1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā precizētā informācija attiecībā uz izlasi jāiesniedz Komisijai 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisija plāno apspriesties ar attiecīgajām pusēm, kuras apliecinājušas vēlmi tikt iekļautām galīgajā izlasē 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (ii) | Visa cita informācija, kas attiecas uz parauga izvēli, kā norādīts 5.1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā, jāiesniedz Komisijai 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(ii)

Visa cita informācija, kas attiecas uz parauga izvēli, kā norādīts 5.1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā, jāiesniedz Komisijai 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (iii) | Izlasē iekļauto pušu aizpildītās anketas jāiesniedz Komisijai 37 dienu laikā pēc tam, kad ir paziņots par to iekļaušanu izlasē. |
| --- | --- |

(iii)

Izlasē iekļauto pušu aizpildītās anketas jāiesniedz Komisijai 37 dienu laikā pēc tam, kad ir paziņots par to iekļaušanu izlasē.

(c)   Īpašs termiņš tirgus ekonomikas valsts izvēlei

Puses, kuras piedalījās izmeklēšanā, var izteikt apsvērumus par Brazīlijas atbilstību, kuru, kā minēts šā paziņojuma 5.1. punkta d) apakšpunktā, tiek plānots izmantot par tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku un Ukrainu. Šie apsvērumi jāiesniedz Komisijai 10 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7.   Rakstiski dokumenti, aizpildītas anketas un sarakste

Visiem ieinteresēto pušu iesniegumiem un pieprasījumiem jābūt rakstveidā (tie nedrīkst būt elektroniskā veidā, ja vien nav norādīts citādi), norādot ieinteresētās puses nosaukumu, adresi, e-pasta adresi, tālruņa, faksa un/vai teleksa numuru. Visi rakstiskie iesniegumi, tostarp šajā paziņojumā pieprasītā informācija, aizpildītās anketas un sarakste, ko konfidenciāli sniegušas ieinteresētās puses, tiks apzīmēta kā informācija “ierobežotai lietošanai” (5), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu tai būs pievienota nekonfidenciāla versija ar norādi “IZSKATĪŠANAI IEINTERESĒTAJĀM PUSĒM”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Birojs: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Birojs: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fakss: (32-2) 295 65 05

8.   Nevēlēšanās sadarboties

Ja kāda no ieinteresētajām pusēm atsakās nodrošināt pieeju nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī būtiski kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošu vai noliedzošu pagaidu vai galīgo atzinumu var izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka kāda no ieinteresētajām pusēm ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, to neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. Ja kāda no ieinteresētajām pusēm nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un līdz ar to atzinumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatoti uz pieejamajiem faktiem, šai pusei rezultāts var būt mazāk labvēlīgs, nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Termiņa beigu pārskata grafiks un starpposma pārskata izmeklēšanas

Atbilstoši pamatregulas 11. panta 5. punktam termiņa beigu pārskats un starpposma pārskata izmeklēšanas tiks pabeigtas 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  OV C 254, 14.10.2004., 3. lpp.

(2)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

(3)  OV L 125, 26.5.2000., 3. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 991/2004 (OV L 182, 19.5.2004., 18. lpp.).

(4)  Attiecībā uz to, kas ir saistīti uzņēmumi, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas muitas kodeksa īstenošanu (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

(5)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas tiek aizsargāts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/22

---

Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Gvatemalas un Pakistānas izcelsmes etilspirta importu

(2005/C 129/05)

Saskaņā ar 5. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (2), Komisija ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka Gvatemalas un Pakistānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes etilspirta imports tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi nodarot būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

1.   Sūdzības

Pieprasījumu iesniedza 2005. gada 11. aprīlī Eiropas Savienības Etilspirta ražotāju apvienība (CIEP) (“sūdzības iesniedzējs”) ražotāju vairākuma vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 30 %, no Kopienas kopējās etilspirta produkcijas.

2.   Ražojums

Par ražojumu par dempinga cenu uzskata etilspirtu, denaturētu vai nedenaturētu, ar spirta tilpumkoncentrāciju līdz 80 % vai augstāku, kura izcelsme ir Gvatemalā un Pakistānā (“attiecīgais ražojums”) un ko parasti deklarē ar KN kodiem 2207 10 00 un ex 2207 20 00. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

3.   Apgalvojums par dempingu

Dempinga pieņēmuma attiecībā uz Gvatemalu un Pakistānu pamatā ir pēc vietējām cenām noteiktās normālās vērtības salīdzinājums ar eksporta cenām, izvedot attiecīgo ražojumu uz Kopienu.

Pamatojoties uz šo, aprēķinātās dempinga starpības ir būtiskas visām attiecīgajām eksportētājvalstīm.

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir iesniedzis pierādījumus, ka attiecīgā ražojuma imports no Gvatemalas un Pakistānas ir kopumā pieaudzis gan absolūtos skaitļos, gan tirgus daļas izteiksmē.

Ir arī izteikts apgalvojums, ka līdzās citām sekām attiecīgā importētā ražojuma apjomi un cenas turpināja negatīvi ietekmēt tirgus daļu, pārdotos apjomus un Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni, radot būtisku un negatīvu ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares vispārējo darbību un finanšu stāvokli.

5.   Procedūra

Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju un konstatējot, ka sūdzību iesniegusi Kopienas ražošanas nozare vai tas veikts tās vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu procedūras sākšanu, Komisija sāk izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 5. pantu.

5.1.   Dempinga un kaitējuma noteikšanas procedūra

Izmeklēšanā nosaka, vai attiecīgais ražojums ar izcelsmi Gvatemalā un Pakistānā tiek pārdots par dempinga cenām un vai šis dempings ir radījis kaitējumu.

(a)   Pārbaude izlases veidā

Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto personu acīmredzami lielo skaitu, Komisija var nolemt piemērot pamatregulas 17. pantā paredzēto pārbaudi izlases veidā.

(i)   Pakistānas eksportētāju/ražotāju atlase

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro pārbaude izlases veidā, un, ja ir, veikt atlasi, visi eksportētāji/ražotāji vai to pārstāvji ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem termiņā, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā, ievērojot formu, kura norādīta šā paziņojuma 7. punktā:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa, un/vai teleksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa, un/vai teleksa numurs un kontaktpersona,

| — | laikposmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam eksportā uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

laikposmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam eksportā uz Kopienu pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam vietējā tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās, |
| --- | --- |

—

laika posmā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam vietējā tirgū pārdotā attiecīgā ražojuma apgrozījums vietējā valūtā un apjoms tonnās,

| — | vai uzņēmums plāno pieprasīt, lai tam tiktu noteikta individuālā starpība (3) (individuālās starpības var pieprasīt vienīgi ražotāji), |
| --- | --- |

—

vai uzņēmums plāno pieprasīt, lai tam tiktu noteikta individuālā starpība (3) (individuālās starpības var pieprasīt vienīgi ražotāji),

| — | precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kuras ir saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, |
| --- | --- |

—

precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kuras ir saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu,

| — | visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksporta un/vai vietējā tirgus noiets) iesaistīto saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbības apraksts, |
| --- | --- |

—

visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā (eksporta un/vai vietējā tirgus noiets) iesaistīto saistīto uzņēmumu (4) nosaukumi un precīzs darbības apraksts,

| — | jebkura cita svarīga informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi, |
| --- | --- |

—

jebkura cita svarīga informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi,

| — | norāde uz to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt tam, ka tos atlasa un iekļauj pārbaudāmajā izlasē, kas nozīmē, ka tiem būs jāatbild uz aptaujas lapas jautājumiem un jāpiekrīt, ka to atbildes pārbaudīs klātienē. |
| --- | --- |

—

norāde uz to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt tam, ka tos atlasa un iekļauj pārbaudāmajā izlasē, kas nozīmē, ka tiem būs jāatbild uz aptaujas lapas jautājumiem un jāpiekrīt, ka to atbildes pārbaudīs klātienē.

Lai gūtu informāciju, kas ir nepieciešama, lai izveidotu eksportētāju/ražotāju izlasi, Komisija sazināsies arī ar eksportētājvalsts iestādēm un ikvienu zināmo eksportētāju/ražotāju apvienību.

(ii)   Kopienas ražotāju atlase

Ņemot vērā to, ka sūdzību atbalstījuši daudzi Kopienas ražotāji, Komisija plāno izmeklēt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, piemērojot pārbaudi izlases veidā.

Lai Komisija varētu veikt atlasi, visi ražotāji ar šo tiek aicināti sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem termiņā, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa, un/vai teleksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa, un/vai teleksa numurs un kontaktpersona,

| — | uzņēmuma kopējais apgrozījums, kas izteikts euro, laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma kopējais apgrozījums, kas izteikts euro, laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam,

| — | precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kuras ir saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, |
| --- | --- |

—

precīzs to uzņēmuma darbību apraksts, kuras ir saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu,

| — | attiecīgā ražojuma pārdošanas Kopienas tirgū vērtība euro laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, |
| --- | --- |

—

attiecīgā ražojuma pārdošanas Kopienas tirgū vērtība euro laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam,

| — | attiecīgā ražojuma pārdošanas Kopienas tirgū vērtība euro laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, |
| --- | --- |

—

attiecīgā ražojuma pārdošanas Kopienas tirgū vērtība euro laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam,

| — | attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms tonnās laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam, |
| --- | --- |

—

attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms tonnās laikā no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam,

| — | visu attiecīgo uzņēmumu, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai tirdzniecībā, nosaukumi un precīzs darbības apraksts, |
| --- | --- |

—

visu attiecīgo uzņēmumu, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai tirdzniecībā, nosaukumi un precīzs darbības apraksts,

| — | jebkura cita svarīga informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi, |
| --- | --- |

—

jebkura cita svarīga informācija, kas palīdzētu Komisijai veikt atlasi,

| — | norāde uz to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt tam, ka tos atlasa un iekļauj pārbaudāmajā izlasē, kas nozīmē, ka tiem būs jāatbild uz lapas jautājumiem un jāpiekrīt, ka to atbildes pārbaudīs klātienē. |
| --- | --- |

—

norāde uz to, vai uzņēmums vai uzņēmumi piekrīt tam, ka tos atlasa un iekļauj pārbaudāmajā izlasē, kas nozīmē, ka tiem būs jāatbild uz lapas jautājumiem un jāpiekrīt, ka to atbildes pārbaudīs klātienē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu, lai veiktu importētāju atlasi, tā papildus sazināsies ar Kopienas ražotāju asociāciju (CIEP).

(iii)   Galīgā atlase

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas iesniegt svarīgu informāciju saistībā ar atlasi, tas jādara šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Komisija veiks galīgo atlasi pēc apspriedes ar attiecīgajām personām, kuras ir izteikušās, ka vēlas, lai tās tiktu iekļautas pārbaudāmajā izlasē.

Pārbaudāmajā izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāatbild uz lapas jautājumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā un jāsadarbojas saistībā ar šo izmeklēšanu.

Ja sadarbība nav pietiekama, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu var pamatot savus atzinumus ar tās rīcībā esošajiem faktiem. Atzinums, kura pamatā ir šie pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt mazāk labvēlīgs, kā tas ir paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā.

(b)   Aptaujas lapas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu šai izmeklēšanai, tā nosūtīs lapas atlasītajiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem un Kopienas ražotāju asociācijām, atlasītajiem eksportētājiem/ražotājiem Pakistānā, eksportētājiem/ražotājiem Gvatemalā, eksportētāju/ražotāju asociācijām, atlasītajiem importētājiem, importētāju asociācijām, kas minētas sūdzībā, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm.

(i)   Gvatemalas eksportētāji ražotāji

Visām ieinteresētajām personām iepriekš pa faksu jāsazinās ar Komisiju, bet ne vēlāk kā šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā, lai uzzinātu, vai tās ir minētas sūdzībā, un vajadzības gadījumā pieprasītu anketu, ņemot vērā to, ka šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētais termiņš attiecas uz visām šīm ieinteresētajām personām.

(ii)   Pakistānas eksportētāji/ražotāji, kas pieprasa individuālu starpību

Pakistānas eksportētājiem/ražotājiem, kuri pieprasa individuālu starpību, lai piemērotu pamatregulas 17. panta 3. punktu un 9. panta 6. punktu, jāiesniedz aizpildīta aptaujas lapa šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā. Tādēļ tiem aptaujas lapas jāpieprasa šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā. Tomēr šīm personām jāzina, ka gadījumā, ja veic eksportētāju/ražotāju atlasi, Komisija tomēr var pieņemt lēmumu, ka tā šīm personām neaprēķinās individuālu starpību, ja eksportētāju/ražotāju skaits ir tik liels, ka individuāla izskatīšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu.

(c)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Ar šo visas ieinteresētās puses tiek aicinātas darīt zināmus savus viedokļus, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta anketās, un apstiprinošus pierādījumus. Šai informācijai un pierādījumiem jānonāk Komisijā šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās puses, ja tās ir iesniegušas pieprasījumu, kurā norādīts, ka ir īpaši iemesli, lai tās uzklausītu. Šāds pieprasījums ir iesniedzams šā paziņojuma 6. punkta (a) apakšpunkta (ii) daļā paredzētajā termiņā.

5.2.   Kopienas interešu novērtēšanas procedūra

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu un, ja apstiprinās apgalvojumi par dempingu un tā radītajiem zaudējumiem, pieņems lēmumu par to, vai antidempinga pasākumi nav pretrunā ar Kopienas interesēm. Šai nolūkā Kopienas ražošanas nozare, importētāji, to pārstāvības apvienības, reprezentatīvie lietotāji un reprezentatīvo patērētāju organizācijas šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā var informēt par sevi un iesniegt informāciju Komisijai, ja tie pierāda, ka viņu darbība un attiecīgais ražojums ir objektīvi saistīti. Personas, kas ir rīkojušās saskaņā ar iepriekšējo teikumu, var pieprasīt uzklausīšanu, norādot konkrētos iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa, šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā. Jānorāda, ka saskaņā ar 21. pantu jebkura iesniegtā informācija tiks ņemta vērā tikai tad, ja, to iesniedzot, tā būs pamatota ar faktiem.

6.   Termiņi

(a)   Vispārējie termiņi

(i)   Lai puses pieprasītu lapas

Visām ieinteresētajām pusēm ir pienākums pieprasīt anketu pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 15 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(ii)   Termiņi, kas noteikti, lai personas varētu informēt par sevi, iesniegt aizpildītas lapas un cita veida informāciju

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām jāsazinās ar Komisiju, lai informētu par sevi, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz aizpildītas lapas vai jebkura cita informācija 40 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi. Uzmanība tiek pievērsta faktam, ka vairākuma pamatregulā noteikto procesuālo tiesību īstenošana ir atkarīga no tā, vai persona piesakās iepriekšminētajā termiņā.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāiesniedz aizpildītas lapas šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.

(iii)   Uzklausīšana

Visas ieinteresētās personas var arī pieteikties uzklausīšanai Komisijā tajā pašā 40 dienu termiņā.

(b)   Īpašs termiņš pārbaudei izlases veidā

| (i) | 5.1. punkta a) apakšpunkta i) daļā un 5.1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā precizētajai informācijai jānonāk Komisijā 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisijai ir nodoms apspriesties ar iesaistītajām pusēm, kas apliecinājušas vēlēšanos tikt iekļautām izlasē, par tās galīgo atlasi 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(i)

5.1. punkta a) apakšpunkta i) daļā un 5.1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā precizētajai informācijai jānonāk Komisijā 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ņemot vērā to, ka Komisijai ir nodoms apspriesties ar iesaistītajām pusēm, kas apliecinājušas vēlēšanos tikt iekļautām izlasē, par tās galīgo atlasi 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (ii) | Atlikušajai ar parauga izvēli saistītajai informācijai, kas minēta 5.1. punkta (a) apakšpunkta (iii) daļā, jānonāk Komisijā 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(ii)

Atlikušajai ar parauga izvēli saistītajai informācijai, kas minēta 5.1. punkta (a) apakšpunkta (iii) daļā, jānonāk Komisijā 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (iii) | Aizpildītām anketām no izraudzītajām pusēm jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no paziņošanas dienas par to iekļaušanu izlasē. |
| --- | --- |

(iii)

Aizpildītām anketām no izraudzītajām pusēm jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no paziņošanas dienas par to iekļaušanu izlasē.

7.   Rakstiski dokumenti, aizpildītas lapas un sarakste

Visiem ieinteresēto personu iesniegumiem un pieprasījumiem jābūt rakstveidā (tie nedrīkst būt elektroniskā formātā, izņemot gadījumus, kad tas ir norādīts), norādot ieinteresētās personas nosaukumu, adresi, e-pasta adresi, tālruni, faksa un/vai teleksa numuru. Visiem rakstiskajiem iesniegumiem, tostarp šajā paziņojumā pieprasītajai informācijai, aizpildītajām aptaujas lapām un sarakstei, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, jābūt ar norādi “Ierobežotai lietošanai” (5) un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “Izskatīšanai ieinteresētajām personām”.

Adrese sarakstei ar Komisiju:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fakss: (32-2) 295 65 05

8.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad kāda ieinteresētā persona atsakās sniegt pieeju nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var sagatavot apstiprinošu vai negatīvu pagaidu vai galīgu konstatējumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka kāda no ieinteresētajām pusēm ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, to neņem vērā un izmanto pieejamos faktus. Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojas uz pieejamajiem faktiem, šai pusei rezultāts var būt mazāk labvēlīgs, nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Atbilstoši pamatregulas 6. panta 9. punktam šo izmeklēšanu pabeigs 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešus no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

(2)  OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.

(3)  Individuālas starpības saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu var pieprasīt uzņēmumi, kas nav iekļauti pārbaudes izlasē.

(4)  Lai skaidrotu jēdzienu “saistītie uzņēmumi”, lūdzu, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

(5)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

---

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/26

---

KOMBINĒTĀS NOMENKLATŪRAS (KN) VIENĀDA PIEMĒROŠANA

(Preču klasifikācija)

(2005/C 129/06)

Skaidrojumi, kuri pieņemti saskaņā ar procedūru, kas noteikta 10. panta 1. punktā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 493/2005 (2)

“Eiropas Kopienu kombinētās nomenklatūras skaidrojumus” (3) groza šādi:

| | 318 lappusē iekļauj šādu tekstu:








  “8514 | Rūpnīcu vai laboratoriju elektriskās krāsnis un kurtuves (arī tās, kas darbojas ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem); citādas rūpnīcu vai laboratoriju iekārtas materiālu termiskai apstrādei ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem |
| --- | --- | --- |
| 8514 20 80 | Dielektriskās krāsnis un kurtuves
  Mikroviļņu krāsnis, kas paredzētas izmantošanai restorānos, ēdnīcās un citur atšķiras no pozīcijā 8516 minētajām mājsaimniecības ierīcēm jaudas un krāsns ietilpības ziņā. Šādas krāsnis, kuru jauda ir lielāka par 1000 W vai krāsns ietilpība ir lielāka par 34 litriem, ir paredzētas lietošanai komerciālos nolūkos. Mikroviļņu krāsnīm, kas vienā korpusā ir kombinētas ar grilu vai cita veida krāsni, iepriekš minēto jaudas kritēriju piemēro tikai krāsns mikroviļņu ierīces daļai. Uz šādas kombinācijas klasifikāciju neattiecina krāsns ietilpības kritēriju.
  Šādas krāsnis, kuru jauda nav lielāka par 1000 W un krāsns ietilpība nav lielāka par 34 litriem, ir paredzēta izmantošanai mājsaimniecībā (pozīcija 8516).” |

318 lappusē iekļauj šādu tekstu:

“8514

Rūpnīcu vai laboratoriju elektriskās krāsnis un kurtuves (arī tās, kas darbojas ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem); citādas rūpnīcu vai laboratoriju iekārtas materiālu termiskai apstrādei ar indukciju vai dielektriskiem zudumiem

8514 20 80

Dielektriskās krāsnis un kurtuves

Mikroviļņu krāsnis, kas paredzētas izmantošanai restorānos, ēdnīcās un citur atšķiras no pozīcijā 8516 minētajām mājsaimniecības ierīcēm jaudas un krāsns ietilpības ziņā. Šādas krāsnis, kuru jauda ir lielāka par 1000 W vai krāsns ietilpība ir lielāka par 34 litriem, ir paredzētas lietošanai komerciālos nolūkos. Mikroviļņu krāsnīm, kas vienā korpusā ir kombinētas ar grilu vai cita veida krāsni, iepriekš minēto jaudas kritēriju piemēro tikai krāsns mikroviļņu ierīces daļai. Uz šādas kombinācijas klasifikāciju neattiecina krāsns ietilpības kritēriju.

Šādas krāsnis, kuru jauda nav lielāka par 1000 W un krāsns ietilpība nav lielāka par 34 litriem, ir paredzēta izmantošanai mājsaimniecībā (pozīcija 8516).”

| | un








  “8516 50 00 | Mikroviļņu krāsnis
  Skatīt apakšpozīcijas 8514 20 80 skaidrojumus.” |
| --- | --- | --- |

un

un

“8516 50 00

Mikroviļņu krāsnis

Skatīt apakšpozīcijas 8514 20 80 skaidrojumus.”

| | 333. lappusē iekļauj šādu 4. punktu:







  8548 90 90 | Citādi







  “4. | Ferīta vai citu keramikas veidu elementi (piemēram, elementi, ko izmanto īpaši augstas frekvences raidaparatūras sazarotājos vai kā augstfrekvences filtru elektrības kabeļos), kas ir elektriskās daļas, kuras vienlīdz izmantojamas ierīcēs un aparātos, kas minēti dažādās šīs nodaļas pozīcijās.” |
| --- | --- | --- | --- |

333. lappusē iekļauj šādu 4. punktu:

333. lappusē iekļauj šādu 4. punktu:

8548 90 90

Citādi

“4.

Ferīta vai citu keramikas veidu elementi (piemēram, elementi, ko izmanto īpaši augstas frekvences raidaparatūras sazarotājos vai kā augstfrekvences filtru elektrības kabeļos), kas ir elektriskās daļas, kuras vienlīdz izmantojamas ierīcēs un aparātos, kas minēti dažādās šīs nodaļas pozīcijās.”

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV C 256, 23.10.2002., 1. lpp.

3

---

III Paziņojumi

Komisija

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/27

---

Grozījums Paziņojumā par piedāvājumu konkursu attiecībā uz eksporta kompensāciju par pilnīgi noslīpētu tvaicētu garengraudu B rīsu izvedumiem uz atsevišķām trešām valstīm

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, C 290, 2004. gada 27. novembris
  )

(2005/C 129/07)

I nodaļā (“Temats”) 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

| “2. | Kopējais daudzums, par kuru var noteikt maksimālo eksporta kompensāciju saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 584/75 (1) 1. panta 2. punktu ir aptuveni 30 000 tonnu.” |
| --- | --- |

“2.

Kopējais daudzums, par kuru var noteikt maksimālo eksporta kompensāciju saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 584/75 (1) 1. panta 2. punktu ir aptuveni 30 000 tonnu.”

---

(1)  OV L 61, 7.3.1975., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1948/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 18. lpp.).

1

---

Labojumi

| 26.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 129/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 129/28

---

Labojums pie Eiropas Kopienu Komisijas izveidotās Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvās komisijas noteikumos

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 119, 2005. gada 20. maijs
  )

(2005/C 129/08)

Publicēto tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“Paplašinātas Administratīvās komisijas darba metodes

Rīcības kodekss

Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā ievērojami palielina Administratīvās komisijas sanāksmju dalībnieku skaitu.

Ņemot vērā šo situāciju, šā rīcības kodeksa mērķis ir uzlabot Administratīvās komisijas sanāksmju sagatavošanas un norises efektivitāti, lai labāk izmantotu tās rīcībā esošo ierobežoto laiku.

I   Sanāksmju sagatavošana

a)   Labāki dokumenti

Sanāksmēs būtu iespējams ietaupīt laiku, izmantojot efektīvākus dokumentus, piemēram, CASSTM piezīmes varētu ierobežot līdz 1-2 lappusēm.

Dokumentu savlaicīga pieejamība ir būtiski svarīga labai sapulces sagatavošanai.

Delegācijām jāņem vērā, ka vismaz 10 dienas ir vajadzīgas jebkura dokumenta iztulkošanai, kurā ir mazāk nekā četras lapas. Jebkurām papildu piecām lapām tulkošanai nepieciešamajam laikam jāpievieno vēl viena nedēļa.

Delegācijām stingri jāievēro termiņi paziņojumu iesniegšanai Sekretariātam, kā norādīts noteikumu 6. panta 2. punktā.

b)   Dienas kārtības organizēšana

Dienas kārtība organizējama tā, lai delegācijas varētu laika ziņā ekonomiski plānot savu sastāvu, apmeklējumu un ceļojumus.

Dienas kārtība pēc iespējas sīkāk jāstrukturē, lai jautājumi, kas attiecas uz vienu un to pašu sociālā nodrošinājuma jomu, tiktu sagrupēti kopā un sanāksmē skatīti secīgi viens pēc otra.

Pēc iespējas jāizvairās no izmaiņām pieņemtajā dienas kārtībā.

Ja vien iespējams, attiecībā uz katru dienas kārtības punktu jānorāda, vai paredzēts to apspriest vai pieņemt lēmumu.

c)   Labāka laika izmantošana starp sanāksmēm

Laiks starp sanāksmēm jāizmanto konstruktīvi.

Pēc Administratīvās komisijas vai jebkuras tās pakļautībā esošās grupas sanāksmes Sekretariātam nekavējoties jāizsūta memorands, kurā norādīts, kādas sekojošas darbības jāveic, kā arī termiņi, kuros delegācijām lūgts rīkoties.

Priekšsēdētājs ar Sekretariāta palīdzību veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu darbu starp sanāksmēm, piemēram, var veidot kontaktus, lai risinātu problēmas īpašos jautājumos, lai priekšlikums par iespējamo risinājumu varētu tikt piedāvāts kādā no nākamajām sanāksmēm.

II   Sanāksmju norise

a)   Prezidentūras loma

Prezidentūras un tās priekšsēdētāja uzdevums ir vadīt Administratīvās komisijas darbu, ne vien aktīvi piedaloties tās dienas kārtības sastādīšanā, bet arī kā diskusiju un lēmumu pieņemšanas procesa iniciatoram Administratīvajā komisijā.

Katra prezidentūra piedāvā savu Administratīvās komisijas darba programmu un tās īstenošanas plānu.

Priekšsēdētāja uzdevums ir censties organizēt katru sanāksmi tā, lai nodrošinātu ekonomisku laika izmantošanu.

Sanāksmes sākumā priekšsēdētājs sniedz īsu ievadu un jo īpaši iepazīstina ar visu vajadzīgo informāciju attiecībā uz sanāksmes gaitu, ieskaitot laiku, kādu būtu vēlams veltīt katram jautājumam.

Sākot diskusiju par kādu dienas kārtības punktu, priekšsēdētājs, ja viņš to uzskata par vajadzīgu atkarībā no gaidāmās diskusijas veida, norāda delegācijām maksimālo ilgumu komentāriem, kas tām sniedzami par šo jautājumu. Vairumā gadījumu komentāri nedrīkst pārsniegt divas minūtes.

Izņēmums ir pilna sastāva sanāksmes. Tās drīkst izmantot tikai īpašu jautājumu izlemšanai, un šai gadījumā komentāru ilgumu nosaka priekšsēdētājs.

Priekšsēdētājam jāpievērš pēc iespējas lielāka uzmanība diskusijām, jo īpaši lūdzot delegācijām komentēt kompromisa tekstus īpašu priekšlikumu gadījumā.

Beidzot katra dienas kārtības jautājuma apspriešanu, priekšsēdētājs īsi apkopo iznākumu un sasniegtos rezultātus.

b)   Delegāciju uzvedība

Delegācijām vienlīdz aktīvi jāveicina sanāksmju efektīva norise.

Delegācijām jo īpaši jāatceras, ka:

| — | komentāriem jābūt īsiem un jāizvairās no iepriekšējo runātāju domas atkārtošanas; |
| --- | --- |

—

komentāriem jābūt īsiem un jāizvairās no iepriekšējo runātāju domas atkārtošanas;

| — | delegācijas ar līdzīgiem uzskatiem drīkst apspriesties, lai izvirzītu vienu pārstāvi runāšanai par vienotu pozīciju kādā konkrētā jautājumā; |
| --- | --- |

—

delegācijas ar līdzīgiem uzskatiem drīkst apspriesties, lai izvirzītu vienu pārstāvi runāšanai par vienotu pozīciju kādā konkrētā jautājumā;

| — | apspriežot tekstus, delegācijas drīkst ieteikt konkrētu priekšlikumu izstrādāšanu, tos, ja iespējams, iesniedzot rakstiski, neaprobežojoties ar savas neapmierinātības izteikšanu par konkrētu priekšlikumu; |
| --- | --- |

—

apspriežot tekstus, delegācijas drīkst ieteikt konkrētu priekšlikumu izstrādāšanu, tos, ja iespējams, iesniedzot rakstiski, neaprobežojoties ar savas neapmierinātības izteikšanu par konkrētu priekšlikumu;

| — | ja vien priekšsēdētājs nav norādījis citādi, delegācijas drīkst atturēties no komentāriem, piekrītot kādam priekšlikumam; šādos gadījumos klusēšana tiek uzskatīta par piekrišanu. |
| --- | --- |

—

ja vien priekšsēdētājs nav norādījis citādi, delegācijas drīkst atturēties no komentāriem, piekrītot kādam priekšlikumam; šādos gadījumos klusēšana tiek uzskatīta par piekrišanu.

c)   Tehnoloģijas izmantošana

Priekšsēdētājs, kā arī Sekretariāts, vajadzības gadījumā var izmantot tehniskas ierīces, lai uzlabotu sanāksmes norises efektivitāti.”

---