# Eiropas Savienības L 100/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 100 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 17. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 100

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 17. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 407/2007 (2007. gada 16. aprīlis), ar ko piemēro galīgos antidempinga pasākumus un anulē pagaidu maksājumu, kas piemērots konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes saldētu zemeņu importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 408/2007 (2007. gada 16. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 409/2007 (2007. gada 16. aprīlis), ar ko aizstāj I un II pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs | 16 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 407/2007 (2007. gada 16. aprīlis), ar ko piemēro galīgos antidempinga pasākumus un anulē pagaidu maksājumu, kas piemērots konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes saldētu zemeņu importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 408/2007 (2007. gada 16. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 409/2007 (2007. gada 16. aprīlis), ar ko aizstāj I un II pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs

16

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/232/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 26. marts) par eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3), kas ģēnētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1234) | 20 |
| | | 2007/233/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 12. aprīlis) par privātā sektora pārstāvju iecelšanu Kopējā iekšējo cenu noteikšanas foruma iekšējo cenu noteikšanas ekspertu grupā | 25 |
| | | 2007/234/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 16. aprīlis) par vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti, ko iesniegusi Rumānija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1587) | 27 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/232/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 26. marts) par eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3), kas ģēnētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1234)

Brassica napus

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1234)

20

2007/233/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 12. aprīlis) par privātā sektora pārstāvju iecelšanu Kopējā iekšējo cenu noteikšanas foruma iekšējo cenu noteikšanas ekspertu grupā

25

2007/234/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 16. aprīlis) par vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti, ko iesniegusi Rumānija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1587)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1587)

27

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 17.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 407/2007

(2007. gada 16. aprīlis),

ar ko piemēro galīgos antidempinga pasākumus un anulē pagaidu maksājumu, kas piemērots konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes saldētu zemeņu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 10. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija 2006. gada 18. oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1551/2006 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu atsevišķu veidu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes saldētu zemeņu importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 18. oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1551/2006 (2) (“pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu atsevišķu veidu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes saldētu zemeņu importam.

2.   Turpmākā procedūra

| (2) | Pēc pagaidu antidempinga maksājuma piemērošanas konkrētu saldētu zemeņu importam no ĶTR visām personām paziņoja faktus un apsvērumus, kuri bija pagaidu regulas pamatā. Visām personām atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt savu viedokli saistībā ar sniegtajiem faktiem un apsvērumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pagaidu antidempinga maksājuma piemērošanas konkrētu saldētu zemeņu importam no ĶTR visām personām paziņoja faktus un apsvērumus, kuri bija pagaidu regulas pamatā. Visām personām atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt savu viedokli saistībā ar sniegtajiem faktiem un apsvērumiem.

| (3) | Dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus komentārus. Personām, kas to pieprasīja, tika dota iespēja izteikt savu viedokli arī mutiski. Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Atsauksmes, ko mutiski un rakstiski izteica attiecīgās personas, tika pārbaudītas, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi grozīti. |
| --- | --- |

(3)

Dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus komentārus. Personām, kas to pieprasīja, tika dota iespēja izteikt savu viedokli arī mutiski. Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Atsauksmes, ko mutiski un rakstiski izteica attiecīgās personas, tika pārbaudītas, un vajadzības gadījumā pagaidu konstatējumi tika attiecīgi grozīti.

| (4) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots piemērot galīgos pasākumus un anulēt summas, kas garantētas ar Regulā (EK) Nr. 1551/2006 piemēroto pagaidu antidempinga maksājumu (galīgais faktu izklāsts). Ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par izklāstītajiem faktiem. Tika izskatītas personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes, un vajadzības gadījumā konstatējumi tika attiecīgi grozīti. |
| --- | --- |

(4)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots piemērot galīgos pasākumus un anulēt summas, kas garantētas ar Regulā (EK) Nr. 1551/2006 piemēroto pagaidu antidempinga maksājumu (galīgais faktu izklāsts). Ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par izklāstītajiem faktiem. Tika izskatītas personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās atsauksmes, un vajadzības gadījumā konstatējumi tika attiecīgi grozīti.

3.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (5) | Komisija turpināja vākt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Papildus pārbaudes apmeklējumiem, kas tika veikti pagaidu regulas 8. apsvērumā minēto uzņēmumu telpās, ir jānorāda, ka pēc pagaidu pasākumu piemērošanas papildu apmeklējumi uz vietas notika šādu Kopienas lietotāju un importētāju telpās: | Importētāji/tirgotāji






  — | BS Foods BV, Gennep, Nīderlande |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Komisija turpināja vākt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Papildus pārbaudes apmeklējumiem, kas tika veikti pagaidu regulas 8. apsvērumā minēto uzņēmumu telpās, ir jānorāda, ka pēc pagaidu pasākumu piemērošanas papildu apmeklējumi uz vietas notika šādu Kopienas lietotāju un importētāju telpās:

Importētāji/tirgotāji

—

BS Foods BV, Gennep, Nīderlande

| — | Skogsmat AB, Karlstad, Zviedrija |
| --- | --- |

—

Skogsmat AB, Karlstad, Zviedrija

| | Lietotāji/pārstrādātāji






  — | Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Austrija |
| --- | --- | --- |

Lietotāji/pārstrādātāji

—

Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Austrija

| — | Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Francija |
| --- | --- |

—

Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Francija

| — | Dairy Fruits A/S, Odense, Dānija |
| --- | --- |

—

Dairy Fruits A/S, Odense, Dānija

| — | Groupe Danone, Paris, Francija |
| --- | --- |

—

Groupe Danone, Paris, Francija

| — | Materne S.A.S., Limonest, Francija |
| --- | --- |

—

Materne S.A.S., Limonest, Francija

| — | Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Vācija |
| --- | --- |

—

Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Vācija

| — | Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Vācija |
| --- | --- |

—

Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Vācija

| — | Yoplait France S.A.S., Boulogne, Francija |
| --- | --- |

—

Yoplait France S.A.S., Boulogne, Francija

4.   Izmeklēšanas periods (IP)

| (6) | Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods (“IP”) aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtējumu aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods (“IP”) aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtējumu aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (7) | Viena ieinteresētā persona apšaubīja izvēlētā izmeklēšanas perioda piemērotību, apgalvojot, ka 2005. gads nav reprezentatīvs, jo importa cenas šajā gadā bija neparasti zemas. Tomēr IP izvēle tika izdarīta saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu, kurā ir noteikts, ka IP parasti jāietver laikposms, kas nav mazāks par sešiem mēnešiem tieši pirms procedūras sākšanas. Tāpēc visi fakti, kas attiecas uz 2005. gadu, netika atspoguļoti IP izvēlē, bet gan pārbaudīti cēloņsakarības analīzē. |
| --- | --- |

(7)

Viena ieinteresētā persona apšaubīja izvēlētā izmeklēšanas perioda piemērotību, apgalvojot, ka 2005. gads nav reprezentatīvs, jo importa cenas šajā gadā bija neparasti zemas. Tomēr IP izvēle tika izdarīta saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu, kurā ir noteikts, ka IP parasti jāietver laikposms, kas nav mazāks par sešiem mēnešiem tieši pirms procedūras sākšanas. Tāpēc visi fakti, kas attiecas uz 2005. gadu, netika atspoguļoti IP izvēlē, bet gan pārbaudīti cēloņsakarības analīzē.

| (8) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts izmeklēšanas periods (“IP”), kas precizēts pagaidu regulas 11. apsvērumā. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts izmeklēšanas periods (“IP”), kas precizēts pagaidu regulas 11. apsvērumā.

5.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (9) | Jāatgādina, ka pagaidu regulas 13. apsvērumā attiecīgais ražojums ir definēts kā tādas zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 0811 10 11, 0811 10 19 un 0811 10 90. |
| --- | --- |

(9)

Jāatgādina, ka pagaidu regulas 13. apsvērumā attiecīgais ražojums ir definēts kā tādas zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 0811 10 11, 0811 10 19 un 0811 10 90.

| (10) | Dažas ieinteresētās personas ir uzsvērušas, ka ir ievērojamas atšķirības starp dažādiem saldētu zemeņu veidiem izmantojuma un kvalitātes ziņā. Tā paša iemesla dēļ tika apgalvots, ka Ķīnas izcelsmes saldētās zemenes nav salīdzināmas ar Kopienas ražošanas nozares ražotajām saldētajām zemenēm. |
| --- | --- |

(10)

Dažas ieinteresētās personas ir uzsvērušas, ka ir ievērojamas atšķirības starp dažādiem saldētu zemeņu veidiem izmantojuma un kvalitātes ziņā. Tā paša iemesla dēļ tika apgalvots, ka Ķīnas izcelsmes saldētās zemenes nav salīdzināmas ar Kopienas ražošanas nozares ražotajām saldētajām zemenēm.

| (11) | Pagaidu regulas 15. apsvērumā teikts, ka izmeklēšanā ir noskaidrots, ka, neraugoties uz šķirnes, kvalitātes, lieluma un pēcapstrādes atšķirībām, dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem, kā arī Kopienas ražošanas nozares ražotajām un Kopienas tirgū pārdotajām saldētajām zemenēm ir vienādas fiziskās un bioloģiskās īpašības un tās pamatā tiek izmantotas vienām un tām pašām vajadzībām. Līdz ar to tās uzskata par vienu ražojumu. Minētās ieinteresētās personas neiesniedza papildu pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, un netika sniegti jauni fakti, tāpēc prasība tiek noraidīta. |
| --- | --- |

(11)

Pagaidu regulas 15. apsvērumā teikts, ka izmeklēšanā ir noskaidrots, ka, neraugoties uz šķirnes, kvalitātes, lieluma un pēcapstrādes atšķirībām, dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem, kā arī Kopienas ražošanas nozares ražotajām un Kopienas tirgū pārdotajām saldētajām zemenēm ir vienādas fiziskās un bioloģiskās īpašības un tās pamatā tiek izmantotas vienām un tām pašām vajadzībām. Līdz ar to tās uzskata par vienu ražojumu. Minētās ieinteresētās personas neiesniedza papildu pierādījumus, lai pamatotu savu apgalvojumu, un netika sniegti jauni fakti, tāpēc prasība tiek noraidīta.

| (12) | Tā kā par attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijām nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 12. līdz 16. apsvēruma saturs un pagaidu secinājumi. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā par attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijām nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 12. līdz 16. apsvēruma saturs un pagaidu secinājumi.

B.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms

| (13) | Nav saņemtas atsauksmes, kas ļautu mainīt konstatējumus par tirgus ekonomikas režīmu. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 17. līdz 26. apsvērumā izklāstītie konstatējumi. |
| --- | --- |

(13)

Nav saņemtas atsauksmes, kas ļautu mainīt konstatējumus par tirgus ekonomikas režīmu. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 17. līdz 26. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.

2.   Atsevišķais režīms

| (14) | Tie trīs ražotāji eksportētāji, kuriem nenoteica atsevišķu režīmu (“AR”) iebilda, ka šis lēmums ir jāpārskata. Jāatgādina, ka attiecīgie trīs uzņēmumi neizpildīja pamatregulas 9. panta 5. punkta b) un e) kritēriju. Minētā punkta b) kritērijā paredzēts, ka eksporta cenas, daudzums un pārdošanas nosacījumi tiek brīvi noteikti. Minētā punkta e) kritērijā paredzēts, ka valsts nedrīkst iejaukties tādā mērā, ka tiek radīta iespēja apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem tiek noteiktas atsevišķas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(14)

Tie trīs ražotāji eksportētāji, kuriem nenoteica atsevišķu režīmu (“AR”) iebilda, ka šis lēmums ir jāpārskata. Jāatgādina, ka attiecīgie trīs uzņēmumi neizpildīja pamatregulas 9. panta 5. punkta b) un e) kritēriju. Minētā punkta b) kritērijā paredzēts, ka eksporta cenas, daudzums un pārdošanas nosacījumi tiek brīvi noteikti. Minētā punkta e) kritērijā paredzēts, ka valsts nedrīkst iejaukties tādā mērā, ka tiek radīta iespēja apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem tiek noteiktas atsevišķas maksājuma likmes.

| (15) | Neviens no triju uzņēmumu iesniegtajiem argumentiem nebija tāds, lai mainītu pagaidu posmā pieņemto lēmumu. Konkrētāk tika atzīts, ka attiecīgie uzņēmumi saskārās ar valsts iejaukšanos, kas tiem neļāva brīvi noteikt eksporta daudzumu (b) kritērijs). |
| --- | --- |

(15)

Neviens no triju uzņēmumu iesniegtajiem argumentiem nebija tāds, lai mainītu pagaidu posmā pieņemto lēmumu. Konkrētāk tika atzīts, ka attiecīgie uzņēmumi saskārās ar valsts iejaukšanos, kas tiem neļāva brīvi noteikt eksporta daudzumu (b) kritērijs).

| (16) | Turklāt valsts iejaukšanās notika tādā mērogā, ka būtu iespējama pasākumu apiešana, ja atsevišķiem eksportētājiem tiktu piešķirtas atsevišķas maksājuma likmes (e) kritērijs). |
| --- | --- |

(16)

Turklāt valsts iejaukšanās notika tādā mērogā, ka būtu iespējama pasākumu apiešana, ja atsevišķiem eksportētājiem tiktu piešķirtas atsevišķas maksājuma likmes (e) kritērijs).

| (17) | Ievērojot to, ka vairs nav saņemtas atsauksmes saistībā ar konstatējumiem par AR, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 27. un 28. apsvērumā. |
| --- | --- |

(17)

Ievērojot to, ka vairs nav saņemtas atsauksmes saistībā ar konstatējumiem par AR, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 27. un 28. apsvērumā.

3.   Normālā vērtība

| (18) | Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas netika saņemta neviena atsauksme, kas attaisnotu lēmuma grozīšanu, lai izmantotu Turciju par analogo valsti. Tāpēc lēmums tiek apstiprināts. Jāatgādina, ka normālās vērtības noteikšanas vajadzībām Turcijas zemeņu cenas iekšzemes tirgū tika koriģētas, lai ņemtu vērā šo zemeņu labo kvalitāti salīdzinājumā ar Ķīnas zemenēm (skatīt pagaidu regulas 39. un 44. apsvērumu). |
| --- | --- |

(18)

Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas netika saņemta neviena atsauksme, kas attaisnotu lēmuma grozīšanu, lai izmantotu Turciju par analogo valsti. Tāpēc lēmums tiek apstiprināts. Jāatgādina, ka normālās vērtības noteikšanas vajadzībām Turcijas zemeņu cenas iekšzemes tirgū tika koriģētas, lai ņemtu vērā šo zemeņu labo kvalitāti salīdzinājumā ar Ķīnas zemenēm (skatīt pagaidu regulas 39. un 44. apsvērumu).

| (19) | Ievērojot to, ka vairs nav saņemtas atsauksmes saistībā ar konstatējumiem par normālo vērtību, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 29. līdz 42. apsvērumā. |
| --- | --- |

(19)

Ievērojot to, ka vairs nav saņemtas atsauksmes saistībā ar konstatējumiem par normālo vērtību, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 29. līdz 42. apsvērumā.

4.   Eksporta cena

| (20) | Ievērojot to, ka nav saņemtas atsauksmes saistībā ar konstatējumiem par eksporta cenu, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 43. apsvērumā. |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot to, ka nav saņemtas atsauksmes saistībā ar konstatējumiem par eksporta cenu, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 43. apsvērumā.

5.   Salīdzināšana

| (21) | Ir izdarīta atsauce uz pagaidu regulas 44. apsvērumu. Ievērojot to, ka nav saņemtas atsauksmes, kas attaisnotu minētajā apsvērumā ietverto konstatējumu grozīšanu, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(21)

Ir izdarīta atsauce uz pagaidu regulas 44. apsvērumu. Ievērojot to, ka nav saņemtas atsauksmes, kas attaisnotu minētajā apsvērumā ietverto konstatējumu grozīšanu, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi.

6.   Dempinga starpība

| (22) | Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgi noteiktās dempinga starpības, izteiktas kā procenti no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas: | Yantai Yongchang Foodstuff 0 % |
| --- | --- | --- |

(22)

Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgi noteiktās dempinga starpības, izteiktas kā procenti no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

Yantai Yongchang Foodstuff 0 %

| | Dandong Junao Foodstuff 31,1 % |
| --- | --- |

Dandong Junao Foodstuff 31,1 %

| | Visi pārējie uzņēmumi 66,9 % |
| --- | --- |

Visi pārējie uzņēmumi 66,9 %

C.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas produkcija

| (23) | Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi par Kopienas kopprodukciju, kas izklāstīti pagaidu regulas 51. apsvērumā. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināti pagaidu konstatējumi par Kopienas kopprodukciju, kas izklāstīti pagaidu regulas 51. apsvērumā.

2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (24) | Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināta Kopienas ražošanas nozares definīcija, kas izklāstīta pagaidu regulas 52. un 53. apsvērumā. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināta Kopienas ražošanas nozares definīcija, kas izklāstīta pagaidu regulas 52. un 53. apsvērumā.

3.   Izlase kaitējuma novērtēšanas vajadzībām

| (25) | Jāatgādina, ka, ņemot vērā to lielo ražotāju skaitu Kopienā, kas ražo saldētas zemenes, tika izvēlēta astoņu ražotāju izlase, lai novērtētu kaitējumu. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju izlase nav reprezentatīva, jo visi izraudzītie Kopienas ražotāji atrodas Polijā. Tika apgalvots, ka izlasē, kuras izvēles pamatā ir lielākais ražošanas apjoms, jāņem vērā arī ražotāju ģeogrāfiskā atrašanās vieta, lai izlase būtu reprezentatīva. |
| --- | --- |

(25)

Jāatgādina, ka, ņemot vērā to lielo ražotāju skaitu Kopienā, kas ražo saldētas zemenes, tika izvēlēta astoņu ražotāju izlase, lai novērtētu kaitējumu. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražotāju izlase nav reprezentatīva, jo visi izraudzītie Kopienas ražotāji atrodas Polijā. Tika apgalvots, ka izlasē, kuras izvēles pamatā ir lielākais ražošanas apjoms, jāņem vērā arī ražotāju ģeogrāfiskā atrašanās vieta, lai izlase būtu reprezentatīva.

| (26) | Jāatgādina, ka pagaidu regulas 54. apsvērumā teikts, ka izlases izvēle notika saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu, kurā paredzēts, ka izlasi var izraudzīties, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko pienācīgi var izmeklēt pieejamajā laikā. |
| --- | --- |

(26)

Jāatgādina, ka pagaidu regulas 54. apsvērumā teikts, ka izlases izvēle notika saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu, kurā paredzēts, ka izlasi var izraudzīties, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas apjomu, ko pienācīgi var izmeklēt pieejamajā laikā.

| (27) | Tāpēc izlases izvēlē, pamatojoties uz šo metodi, vispirms tiks ņemta vērā reprezentativitāte ražošanas apjoma ziņā. Netiek prasīts, lai izlasē tiktu ņemta vērā arī zināma ģeogrāfiskā reprezentativitāte; to var ņemt vērā, bet tas nav obligāti. |
| --- | --- |

(27)

Tāpēc izlases izvēlē, pamatojoties uz šo metodi, vispirms tiks ņemta vērā reprezentativitāte ražošanas apjoma ziņā. Netiek prasīts, lai izlasē tiktu ņemta vērā arī zināma ģeogrāfiskā reprezentativitāte; to var ņemt vērā, bet tas nav obligāti.

| (28) | Turklāt saldētu zemeņu ražošana lielā mērā notiek Polijā gan apjoma ziņā, gan ražotāju skaita ziņā, tāpēc šajā gadījumā pat ģeogrāfiski apsvērumi nekavētu tādas izlases izvēli, kurā būtu tikai Polijas ražotāji. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt saldētu zemeņu ražošana lielā mērā notiek Polijā gan apjoma ziņā, gan ražotāju skaita ziņā, tāpēc šajā gadījumā pat ģeogrāfiski apsvērumi nekavētu tādas izlases izvēli, kurā būtu tikai Polijas ražotāji. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (29) | Tā kā vairs nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināta izlase kaitējuma noteikšanas vajadzībām saskaņā ar pagaidu regulas 54. un 55. apsvērumu. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā vairs nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināta izlase kaitējuma noteikšanas vajadzībām saskaņā ar pagaidu regulas 54. un 55. apsvērumu.

4.   Kopienas patēriņš

| (30) | Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts Kopienas patēriņa aprēķins, kas izklāstīts pagaidu regulas 56. līdz 59. apsvērumā. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināts Kopienas patēriņa aprēķins, kas izklāstīts pagaidu regulas 56. līdz 59. apsvērumā.

5.   Imports no attiecīgajām valstīm Kopienā

5.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (31) | Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināti aprēķini par attiecīgā importa apjomu un tirgus daļu, kā noteikts pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprināti aprēķini par attiecīgā importa apjomu un tirgus daļu, kā noteikts pagaidu regulas 60. un 61. apsvērumā.

5.2.   Importa cenas un cenu pazeminājums

| (32) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka cenu pazeminājuma analīzes vajadzībām būtu jāveic korekcija, ņemot vērā kvalitatīvās atšķirības starp Kopienas ražošanas nozares ražotajām saldētajām zemenēm un ražotāju eksportētāju ražotajām zemenēm. Tomēr tika atzīmēts, ka pagaidu posmā tika ņemti vērā tikai atsevišķi ražotāju eksportētāju darījumi, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu. Zemākas kvalitātes eksporta pārdošana netika ņemta vērā, jo Kopienas ražošanas nozare neražoja un nepārdeva šādas zemas kvalitātes ražojumus. Šajos apstākļos pieprasītā korekcija netika pieņemta. Ņemot vērā to, ka vairs nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprinātas attiecīgā importa cenas un tie konstatējumi par cenu samazinājumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 62. līdz 64. apsvērumā. |
| --- | --- |

(32)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka cenu pazeminājuma analīzes vajadzībām būtu jāveic korekcija, ņemot vērā kvalitatīvās atšķirības starp Kopienas ražošanas nozares ražotajām saldētajām zemenēm un ražotāju eksportētāju ražotajām zemenēm. Tomēr tika atzīmēts, ka pagaidu posmā tika ņemti vērā tikai atsevišķi ražotāju eksportētāju darījumi, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu. Zemākas kvalitātes eksporta pārdošana netika ņemta vērā, jo Kopienas ražošanas nozare neražoja un nepārdeva šādas zemas kvalitātes ražojumus. Šajos apstākļos pieprasītā korekcija netika pieņemta. Ņemot vērā to, ka vairs nav saņemtas atsauksmes, ar šo tiek apstiprinātas attiecīgā importa cenas un tie konstatējumi par cenu samazinājumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 62. līdz 64. apsvērumā.

6.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (33) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares cenas 2006. gadā paaugstinājās līdz aptuveni EUR 1 000 par tonnu, un tas ir jāatspoguļo kaitējuma analīzē. Tomēr jāatgādina, ka IP aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un periods, kurā tika analizētas kaitējuma novērtējumam svarīgās tendences, aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz IP beigām. Šajos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punkta pēdējo teikumu kaitējuma analīzē netika ņemtas vērā cenu pārmaiņas pēc IP. Tomēr 2006. gada cenu paaugstinājums tika ņemts vērā D sadaļā “Cēloņsakarība” (51.–54. apsvērums). |
| --- | --- |

(33)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares cenas 2006. gadā paaugstinājās līdz aptuveni EUR 1 000 par tonnu, un tas ir jāatspoguļo kaitējuma analīzē. Tomēr jāatgādina, ka IP aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un periods, kurā tika analizētas kaitējuma novērtējumam svarīgās tendences, aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz IP beigām. Šajos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punkta pēdējo teikumu kaitējuma analīzē netika ņemtas vērā cenu pārmaiņas pēc IP. Tomēr 2006. gada cenu paaugstinājums tika ņemts vērā D sadaļā “Cēloņsakarība” (51.–54. apsvērums).

| (34) | Neviena ieinteresētā persona neapšaubīja pagaidu regulas 66. līdz 85. apsvērumā minētos rādītājus un to interpretāciju, lai aprakstītu situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti šajos pagaidu regulas apsvērumos. |
| --- | --- |

(34)

Neviena ieinteresētā persona neapšaubīja pagaidu regulas 66. līdz 85. apsvērumā minētos rādītājus un to interpretāciju, lai aprakstītu situāciju Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti šajos pagaidu regulas apsvērumos.

6.1.   Kopienas ražošanas dati kopumā

| (35) | Neviena ieinteresētā persona neapšaubīja tos pagaidu regulas 86. līdz 88. apsvērumā minētos rādītājus un to interpretāciju, kas saistīti ar Kopienas ražošanas kā kopuma makroekonomiskajiem datiem. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti šajos pagaidu regulas apsvērumos. |
| --- | --- |

(35)

Neviena ieinteresētā persona neapšaubīja tos pagaidu regulas 86. līdz 88. apsvērumā minētos rādītājus un to interpretāciju, kas saistīti ar Kopienas ražošanas kā kopuma makroekonomiskajiem datiem. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti šajos pagaidu regulas apsvērumos.

7.   Secinājums par kaitējumu

| (36) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta izpratnē.

D.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ieinteresēto personu atsauksmes

| (37) | Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisījuši citi faktori. Vairāki šie apgalvojumu jau pienācīgi apskatīti pagaidu regulā. Par jaunajiem argumentiem apsvērumi vajadzības gadījumā tiks izteikti turpmākajā tekstā. |
| --- | --- |

(37)

Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu izraisījuši citi faktori. Vairāki šie apgalvojumu jau pienācīgi apskatīti pagaidu regulā. Par jaunajiem argumentiem apsvērumi vajadzības gadījumā tiks izteikti turpmākajā tekstā.

2.   Ietekme, ko izraisījis imports no trešām valstīm

| (38) | Tika apgalvots, ka nav pietiekami ņemts vērā imports no Marokas kā kaitējuma cēlonis. Viena ieinteresētā persona apšaubīja pagaidu regulas 99. apsvērumā minētos rādītājus, kuri it kā liecināja, ka cena, ko IP prasīja Maroka, bija zemāka par to Kopienas ražošanas nozares cenu, sākot ar kuru tā gūst peļņu. Tika atzīts, ka tas esot veicinājis kaitējumu. |
| --- | --- |

(38)

Tika apgalvots, ka nav pietiekami ņemts vērā imports no Marokas kā kaitējuma cēlonis. Viena ieinteresētā persona apšaubīja pagaidu regulas 99. apsvērumā minētos rādītājus, kuri it kā liecināja, ka cena, ko IP prasīja Maroka, bija zemāka par to Kopienas ražošanas nozares cenu, sākot ar kuru tā gūst peļņu. Tika atzīts, ka tas esot veicinājis kaitējumu.

| (39) | Jāatgādina, ka pagaidu regulas 99. apsvērumā iekļautā tabula liecina, ka Marokas cena pastāvīgi bija daudz augstāka par Kopienas ražošanas nozares cenu. Marokas eksportētājus arī ietekmēja lētais Ķīnas eksports, un tiem bija jāreaģē, samazinot cenas, par kādām tie ražojumus pārdeva Kopienā. To apliecina arī Marokas izcelsmes saldēto zemeņu importa apjoma kritums. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(39)

Jāatgādina, ka pagaidu regulas 99. apsvērumā iekļautā tabula liecina, ka Marokas cena pastāvīgi bija daudz augstāka par Kopienas ražošanas nozares cenu. Marokas eksportētājus arī ietekmēja lētais Ķīnas eksports, un tiem bija jāreaģē, samazinot cenas, par kādām tie ražojumus pārdeva Kopienā. To apliecina arī Marokas izcelsmes saldēto zemeņu importa apjoma kritums. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

3.   Valūtas kursa svārstību ietekme

| (40) | IP laikā zlots zaudēja vērtību attiecībā pret euro. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares piedzīvotais cenu pazeminājums nebūtu tik nozīmīgs, ja aprēķini būtu veikti nevis euro, bet zlotos. 2004.–2005. gadā zlota vērtība svārstījās aptuveni 10 % apmērā. Tomēr, novērtējot Kopienas cenu tendences šajos divos gados, cenu samazinājums euro bija 35 %. |
| --- | --- |

(40)

IP laikā zlots zaudēja vērtību attiecībā pret euro. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares piedzīvotais cenu pazeminājums nebūtu tik nozīmīgs, ja aprēķini būtu veikti nevis euro, bet zlotos. 2004.–2005. gadā zlota vērtība svārstījās aptuveni 10 % apmērā. Tomēr, novērtējot Kopienas cenu tendences šajos divos gados, cenu samazinājums euro bija 35 %.

| (41) | Ņemot vērā valūtas svārstības aptuveni 10 % apmērā un cenu samazinājumu par 35 %, zlota vērtības kritumu pret euro nevar uzskatīt par galveno Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājuma iemeslu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā valūtas svārstības aptuveni 10 % apmērā un cenu samazinājumu par 35 %, zlota vērtības kritumu pret euro nevar uzskatīt par galveno Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājuma iemeslu. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.

4.   Šķietamu strukturālu trūkumu vai Kopienas ražošanas nozares pieņemtu spekulatīvu uzņēmējdarbības lēmumu ietekme

| (42) | Dažas ieinteresētās personas sīkāk analizēja argumentu, kas jau tika apskatīts pagaidu regulas 106. līdz 110. apsvērumā, par to, ka kaitējums radies Kopienas ražošanas nozares vainas dēļ, jo tika pieņemti nepareizi uzņēmējdarbības lēmumi un bija novērojamas strukturālas problēmas. Lai atbalstītu šos apgalvojumus, tika izstrādāts Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par situāciju pārstrādei paredzētu mīksto augļu un ķiršu nozarē un tika pievienots darba dokuments par šo pašu jautājumu (3), kā arī 2006. gada 12. oktobrī pieņemtā Eiropas Parlamenta rezolūcija (4) par situāciju saistībā ar pārstrādei paredzētajiem mīkstajiem augļiem un ķiršiem. |
| --- | --- |

(42)

Dažas ieinteresētās personas sīkāk analizēja argumentu, kas jau tika apskatīts pagaidu regulas 106. līdz 110. apsvērumā, par to, ka kaitējums radies Kopienas ražošanas nozares vainas dēļ, jo tika pieņemti nepareizi uzņēmējdarbības lēmumi un bija novērojamas strukturālas problēmas. Lai atbalstītu šos apgalvojumus, tika izstrādāts Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par situāciju pārstrādei paredzētu mīksto augļu un ķiršu nozarē un tika pievienots darba dokuments par šo pašu jautājumu (3), kā arī 2006. gada 12. oktobrī pieņemtā Eiropas Parlamenta rezolūcija (4) par situāciju saistībā ar pārstrādei paredzētajiem mīkstajiem augļiem un ķiršiem.

| (43) | Jānorāda, ka Komisija ņēma vērā ziņojumu pagaidu konstatējumos, kā to apliecina atsauce pagaidu regulas 138. apsvērumā. Ziņojumā un rezolūcijā sniegta svarīga informācija par sarkano augļu nozari Kopienā, tomēr jāuzsver, ka abos dokumentos uzmanība vairāk pievērsta problēmām, ar ko saskaras svaigu zemeņu audzētāji nevis Kopienas ražošanas nozare (saldētu zemeņu ražotāji). Katrā gadījumā ne ziņojumā, ne rezolūcijā nav secināts, ka problēmas, ar kurām saskaras Kopienas ražošanas nozare, būtu radījuši strukturāli trūkumi Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(43)

Jānorāda, ka Komisija ņēma vērā ziņojumu pagaidu konstatējumos, kā to apliecina atsauce pagaidu regulas 138. apsvērumā. Ziņojumā un rezolūcijā sniegta svarīga informācija par sarkano augļu nozari Kopienā, tomēr jāuzsver, ka abos dokumentos uzmanība vairāk pievērsta problēmām, ar ko saskaras svaigu zemeņu audzētāji nevis Kopienas ražošanas nozare (saldētu zemeņu ražotāji). Katrā gadījumā ne ziņojumā, ne rezolūcijā nav secināts, ka problēmas, ar kurām saskaras Kopienas ražošanas nozare, būtu radījuši strukturāli trūkumi Kopienas ražošanas nozarē.

| (44) | Turklāt tika apgalvots, ka Polijas pievienošanās ES ir izraisījusi Polijas darbaspēka izceļošanu uz valstīm, kurās ir lielākas algas, šādi radot papildu problēmas ražošanas nozarei, jo ir palielinājušās darbaspēka izmaksas iekšzemes tirgū. Turklāt tika apgalvots, ka jaunu ierobežojošu ieceļošanas noteikumu dēļ Kopienas ražošanas nozare vairs nevar paļauties uz lētāku darbaspēku no tām kaimiņvalstīm, kas nav ES valstis. Tika apgalvots, ka šai attīstībai ir bijusi ievērojama negatīva ietekme uz šādu darbietilpīgu ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt tika apgalvots, ka Polijas pievienošanās ES ir izraisījusi Polijas darbaspēka izceļošanu uz valstīm, kurās ir lielākas algas, šādi radot papildu problēmas ražošanas nozarei, jo ir palielinājušās darbaspēka izmaksas iekšzemes tirgū. Turklāt tika apgalvots, ka jaunu ierobežojošu ieceļošanas noteikumu dēļ Kopienas ražošanas nozare vairs nevar paļauties uz lētāku darbaspēku no tām kaimiņvalstīm, kas nav ES valstis. Tika apgalvots, ka šai attīstībai ir bijusi ievērojama negatīva ietekme uz šādu darbietilpīgu ražošanas nozari.

| (45) | Šīs attīstības tendences varēja paaugstināt lauksaimnieku izmaksas, kas tiem jāmaksā par darbaspēku. Tomēr šāds iespējams kāpums tieši ietekmē lauksaimnieku izmaksas, nevis Kopienas ražošanas nozares izmaksas (saldētu zemeņu ražotāji). Tāpēc ir tikai daļēja saistība starp lauksaimnieku paaugstinātajām izmaksām un Kopienas ražošanas nozares izmaksām. Turklāt, kā minēts 42. apsvērumā, saskaņā ar Komisijas ziņojumu un Komisijas dienestu darba dokumentu pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai svaigu zemeņu pārdošanas cenas samazinājās, nevis palielinājās, neraugoties uz ražošanas izmaksu kāpumu. Tā kā pārdošanas cenas samazinājās, svaigu zemeņu audzējošo lauksaimnieku piedzīvotais izmaksu kāpums nevarēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(45)

Šīs attīstības tendences varēja paaugstināt lauksaimnieku izmaksas, kas tiem jāmaksā par darbaspēku. Tomēr šāds iespējams kāpums tieši ietekmē lauksaimnieku izmaksas, nevis Kopienas ražošanas nozares izmaksas (saldētu zemeņu ražotāji). Tāpēc ir tikai daļēja saistība starp lauksaimnieku paaugstinātajām izmaksām un Kopienas ražošanas nozares izmaksām. Turklāt, kā minēts 42. apsvērumā, saskaņā ar Komisijas ziņojumu un Komisijas dienestu darba dokumentu pēc Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai svaigu zemeņu pārdošanas cenas samazinājās, nevis palielinājās, neraugoties uz ražošanas izmaksu kāpumu. Tā kā pārdošanas cenas samazinājās, svaigu zemeņu audzējošo lauksaimnieku piedzīvotais izmaksu kāpums nevarēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments ir jānoraida.

| (46) | Viena ieinteresētā persona pagalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares veiktie ieguldījumi un pārstrukturēšana, lai uzlabotu efektivitāti, negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti un naudas plūsmu. Tomēr arī Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu izmaksas nemaina to, ka IP cenas ievērojami samazinājās līdz līmenim, kas rada kaitējumu, un ka tieši zemās cenas visvairāk ietekmēja Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. Veiktie ieguldījumi veicināja lielāku efektivitāti Kopienas ražošanas nozarē, kā teikts pagaidu regulas 81. apsvērumā. Tāpēc šis arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(46)

Viena ieinteresētā persona pagalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares veiktie ieguldījumi un pārstrukturēšana, lai uzlabotu efektivitāti, negatīvi ietekmēja tās rentabilitāti un naudas plūsmu. Tomēr arī Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu izmaksas nemaina to, ka IP cenas ievērojami samazinājās līdz līmenim, kas rada kaitējumu, un ka tieši zemās cenas visvairāk ietekmēja Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. Veiktie ieguldījumi veicināja lielāku efektivitāti Kopienas ražošanas nozarē, kā teikts pagaidu regulas 81. apsvērumā. Tāpēc šis arguments ir jānoraida.

| (47) | Turklāt tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir radies pašas ražošanas nozares vainas dēļ, jo preces bija sliktākas kvalitātes nekā Spānijas un Kalifornijas izcelsmes preces. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Spānija un Kalifornija lielākoties ražo preces svaigu augļu tirgum, un nav norādījumu par to, ka Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi tirgus daļu salīdzinājumā ar šiem ražotājiem. Saldētu zemeņu imports no ASV IP bija mazāk nekā 200 tonnu, tāpēc tam nevarēja būt ievērojama ietekme uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. Tāpēc šis arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt tika apgalvots, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir radies pašas ražošanas nozares vainas dēļ, jo preces bija sliktākas kvalitātes nekā Spānijas un Kalifornijas izcelsmes preces. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Spānija un Kalifornija lielākoties ražo preces svaigu augļu tirgum, un nav norādījumu par to, ka Kopienas ražošanas nozare ir zaudējusi tirgus daļu salīdzinājumā ar šiem ražotājiem. Saldētu zemeņu imports no ASV IP bija mazāk nekā 200 tonnu, tāpēc tam nevarēja būt ievērojama ietekme uz Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti. Tāpēc šis arguments ir jānoraida.

| (48) | Katrā gadījumā nebija pierādījumu, kas apstiprinātu Kopienas ražošanas nozares šķietamos strukturālos trūkumus. Tādēļ šie apgalvojumi ir jānoraida. Ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 106. līdz 110. apsvērumā. |
| --- | --- |

(48)

Katrā gadījumā nebija pierādījumu, kas apstiprinātu Kopienas ražošanas nozares šķietamos strukturālos trūkumus. Tādēļ šie apgalvojumi ir jānoraida. Ar šo tiek apstiprināti secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 106. līdz 110. apsvērumā.

5.   Pašradīts kaitējums kā Kopienas ražošanas nozares noteikto cenu līmeņu rezultāts

| (49) | Saistībā ar pieņēmumu par spekulatīvajiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmējdarbības lēmumiem, kā minēts pagaidu regulas 108. un 110. apsvērumā, viens lietotājs apgalvoja, ka cenas Kopienas tirgū nenosaka Ķīnas importētāji, bet gan lielākoties Kopienas ražošanas nozare, kurai ir lielākā tirgus daļa. Tāpēc šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka cenu samazinājuma tendenci noteica pati Kopienas ražošanas nozare nevis Ķīnas imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(49)

Saistībā ar pieņēmumu par spekulatīvajiem Kopienas ražošanas nozares uzņēmējdarbības lēmumiem, kā minēts pagaidu regulas 108. un 110. apsvērumā, viens lietotājs apgalvoja, ka cenas Kopienas tirgū nenosaka Ķīnas importētāji, bet gan lielākoties Kopienas ražošanas nozare, kurai ir lielākā tirgus daļa. Tāpēc šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka cenu samazinājuma tendenci noteica pati Kopienas ražošanas nozare nevis Ķīnas imports par dempinga cenām.

| (50) | Skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP bija 59 %, līdz ar to tai bija arī liela ietekme uz tirgus cenām. Tomēr, pat ja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija liela, nevar noliegt to, ka imports par zemu cenu no ĶTR (tā cenas bija par 6 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām) negatīvi ietekmēja tirgus cenas. Minētais imports par dempinga cenām radīja spiedienu uz cenām Kopienā; šā importa tirgus daļa pieauga no 4 % 2002. gadā līdz 20 % IP. |
| --- | --- |

(50)

Skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa IP bija 59 %, līdz ar to tai bija arī liela ietekme uz tirgus cenām. Tomēr, pat ja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija liela, nevar noliegt to, ka imports par zemu cenu no ĶTR (tā cenas bija par 6 % zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām) negatīvi ietekmēja tirgus cenas. Minētais imports par dempinga cenām radīja spiedienu uz cenām Kopienā; šā importa tirgus daļa pieauga no 4 % 2002. gadā līdz 20 % IP.

6.   Saldētu zemeņu cikliskās svārstības un ražas apjoma ietekme

| (51) | Saldētas zemenes ir jutīgs lauksaimniecības ražojums, un izmeklēšanā konstatēja, ka svaigu zemeņu pieejamība ievērojami ietekmē saldētu zemeņu cenu. Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka īpaši sliktā raža 2003. gadā bija galvenais IP konstatētā kaitējuma iemesls. Vairākas ieinteresētās personas arī norādīja, ka zemeņu cenai parasti raksturīgs četru gadu cikls, turklāt cenu paaugstinājums rada pārprodukciju un pēc tam cenu kritumu. Tika apgalvots, ka 2005. gads bija šā cikla zemākais punkts un īpaši zemās cenas togad bija šo dabisko svārstību rezultāts. Cenu svārstības bija novērojamas arī pirms 2002. gada, un šo argumentu pastiprināja cenu kāpums +/– 20 % apmērā, ko novēroja 2006. gadā, proti, nākamajā gadā pēc IP. |
| --- | --- |

(51)

Saldētas zemenes ir jutīgs lauksaimniecības ražojums, un izmeklēšanā konstatēja, ka svaigu zemeņu pieejamība ievērojami ietekmē saldētu zemeņu cenu. Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka īpaši sliktā raža 2003. gadā bija galvenais IP konstatētā kaitējuma iemesls. Vairākas ieinteresētās personas arī norādīja, ka zemeņu cenai parasti raksturīgs četru gadu cikls, turklāt cenu paaugstinājums rada pārprodukciju un pēc tam cenu kritumu. Tika apgalvots, ka 2005. gads bija šā cikla zemākais punkts un īpaši zemās cenas togad bija šo dabisko svārstību rezultāts. Cenu svārstības bija novērojamas arī pirms 2002. gada, un šo argumentu pastiprināja cenu kāpums +/– 20 % apmērā, ko novēroja 2006. gadā, proti, nākamajā gadā pēc IP.

| (52) | Saldētu zemeņu cenu sīkāka analīze pēc attiecīgā perioda beigām liecināja, ka cenu svārstības bija raksturīgas jau ilgi pirms 2002. gada. Piemēram, 2001. gadā nepieredzēti labā raža noteica to, ka cenas samazinājās. Šīs zemās cenas izraisīja svaigu zemeņu ražošanas kritumu turpmākajos gados, ļaujot cenām atkal nostabilizēties. Tendenču analīze apstiprina apgalvojumus par to, ka attiecīgā ražojuma cenas ir pakļautas cikliskām svārstībām, ko ievērojami ietekmē laika apstākļi un ražas apjoms. |
| --- | --- |

(52)

Saldētu zemeņu cenu sīkāka analīze pēc attiecīgā perioda beigām liecināja, ka cenu svārstības bija raksturīgas jau ilgi pirms 2002. gada. Piemēram, 2001. gadā nepieredzēti labā raža noteica to, ka cenas samazinājās. Šīs zemās cenas izraisīja svaigu zemeņu ražošanas kritumu turpmākajos gados, ļaujot cenām atkal nostabilizēties. Tendenču analīze apstiprina apgalvojumus par to, ka attiecīgā ražojuma cenas ir pakļautas cikliskām svārstībām, ko ievērojami ietekmē laika apstākļi un ražas apjoms.

| (53) | Tomēr jāatgādina, ka Ķīnas importa apjoms palielinājās par 380 % un par cenām, kas bija samazinājušas par 38 %, un tas būtiski ietekmēja Kopienas ražošanas nozares finansiālo situāciju, jo tā piedzīvoja ievērojamus zaudējumus. |
| --- | --- |

(53)

Tomēr jāatgādina, ka Ķīnas importa apjoms palielinājās par 380 % un par cenām, kas bija samazinājušas par 38 %, un tas būtiski ietekmēja Kopienas ražošanas nozares finansiālo situāciju, jo tā piedzīvoja ievērojamus zaudējumus.

| (54) | Lai gan šīs dabiskās saldētu zemeņu cenu svārstības un ražas apjomu kā tādu nevar uzskatīt par vienīgo vai nozīmīgāko tā kaitējuma iemeslu, ko cieta Kopienas ražošanas nozare, tomēr šiem faktoriem noteikti bija ievērojama ietekme uz Kopienas ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(54)

Lai gan šīs dabiskās saldētu zemeņu cenu svārstības un ražas apjomu kā tādu nevar uzskatīt par vienīgo vai nozīmīgāko tā kaitējuma iemeslu, ko cieta Kopienas ražošanas nozare, tomēr šiem faktoriem noteikti bija ievērojama ietekme uz Kopienas ražošanas nozares cenām.

7.   Secinājums par cēloņsakarību

| (55) | Kā secināts pagaidu regulas 97. un 98. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka bija novērojama cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(55)

Kā secināts pagaidu regulas 97. un 98. apsvērumā, izmeklēšana liecina, ka bija novērojama cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (56) | Izmeklēšana apliecina arī to, ka pastāv korelācija starp Kopienas ražošanas nozares cenām un cenu svārstībām, kuras bija saistītas ar ražas ciklisko raksturu, kā arī sezonālajām ražas svārstībām. Šo secinājumu apstiprina dati par periodu pirms attiecīgā perioda un attiecīgā perioda laikā, kā arī attīstība pēc IP. |
| --- | --- |

(56)

Izmeklēšana apliecina arī to, ka pastāv korelācija starp Kopienas ražošanas nozares cenām un cenu svārstībām, kuras bija saistītas ar ražas ciklisko raksturu, kā arī sezonālajām ražas svārstībām. Šo secinājumu apstiprina dati par periodu pirms attiecīgā perioda un attiecīgā perioda laikā, kā arī attīstība pēc IP.

| (57) | Pat ja minētās cikliskās svārstības ir negatīvi ietekmējušas Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, Kopienas ražošanas nozares cenu krituma apmēru un negatīvo tendenci, ko konstatēja Kopienas ražošanas nozares situācijas analīzē, kā aprakstīts pagaidu regulas 66. līdz 85. apsvērumā, nevar izskaidrot vienīgi ar “dabiskajām cikliskajām svārstībām”. Tāpēc analīze par ciklisko ietekmi uz ražojumu un ražas apjomu neliecina par labu argumentam, ka minētie faktori ir bijuši tik nozīmīgi, ka atspēkojuši cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(57)

Pat ja minētās cikliskās svārstības ir negatīvi ietekmējušas Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, Kopienas ražošanas nozares cenu krituma apmēru un negatīvo tendenci, ko konstatēja Kopienas ražošanas nozares situācijas analīzē, kā aprakstīts pagaidu regulas 66. līdz 85. apsvērumā, nevar izskaidrot vienīgi ar “dabiskajām cikliskajām svārstībām”. Tāpēc analīze par ciklisko ietekmi uz ražojumu un ražas apjomu neliecina par labu argumentam, ka minētie faktori ir bijuši tik nozīmīgi, ka atspēkojuši cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (58) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka nav vairāk atsauksmju attiecībā uz cēloņsakarību, tiek apstiprināti pagaidu regulas 113. līdz 114. apsvērumā minētie secinājumi. |
| --- | --- |

(58)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka nav vairāk atsauksmju attiecībā uz cēloņsakarību, tiek apstiprināti pagaidu regulas 113. līdz 114. apsvērumā minētie secinājumi.

E.   KOPIENAS INTERESES

1.   Vispārīgi apsvērumi

| (59) | Tika veikta analīze par to, vai, ņemot vērā ieinteresēto personu sniegtās atsauksmes un papildu informāciju pēc tam, kad tika piemēroti pagaidu pasākumi, joprojām ir spēkā pagaidu secinājums par to, ka pasākumu piemērošana nebija pretrunā Kopienas interesēm. Lai noteiktu Kopienas intereses, pagaidu posmā tika izvērtētas visu dažādo iesaistīto personu, t. i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju, pārstrādātāju/lietotāju un lauksaimnieku, intereses. |
| --- | --- |

(59)

Tika veikta analīze par to, vai, ņemot vērā ieinteresēto personu sniegtās atsauksmes un papildu informāciju pēc tam, kad tika piemēroti pagaidu pasākumi, joprojām ir spēkā pagaidu secinājums par to, ka pasākumu piemērošana nebija pretrunā Kopienas interesēm. Lai noteiktu Kopienas intereses, pagaidu posmā tika izvērtētas visu dažādo iesaistīto personu, t. i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju, pārstrādātāju/lietotāju un lauksaimnieku, intereses.

| (60) | Komisijas sazinājās ar daudzām ieinteresētajām personām, lai iegūtu to viedokli. Turklāt tika uzklausīta Kopienas ražošanas nozare, visu nozīmīgāko lietotāju zīmolu pārstāvji tirgū, kā arī asociācijas, kas pārstāvēja lietotāju intereses, un tika veiktas papildu pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

(60)

Komisijas sazinājās ar daudzām ieinteresētajām personām, lai iegūtu to viedokli. Turklāt tika uzklausīta Kopienas ražošanas nozare, visu nozīmīgāko lietotāju zīmolu pārstāvji tirgū, kā arī asociācijas, kas pārstāvēja lietotāju intereses, un tika veiktas papildu pārbaudes uz vietas.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses un pakārtotās nozares intereses

| (61) | Pagaidu posmā izmeklēšanā konstatēja, ka ražošanu Kopienā veic daudzi saldēšanas nozares ražotāji, kuri attiecīgā izstrādājuma ražošanā un pārdošanā nodarbina apmēram 2 700 cilvēku. Tātad ir daļēja saistība starp situāciju saldēšanas nozarē un to lauksaimnieku situāciju, kas piegādā zemenes, ņemot vērā to, ka lauksaimnieki audzē vienīgi tādas zemenes, kas paredzētas saldēšanai, un saldēšanas nozare ir šā ražojuma vienīgais tirgus. |
| --- | --- |

(61)

Pagaidu posmā izmeklēšanā konstatēja, ka ražošanu Kopienā veic daudzi saldēšanas nozares ražotāji, kuri attiecīgā izstrādājuma ražošanā un pārdošanā nodarbina apmēram 2 700 cilvēku. Tātad ir daļēja saistība starp situāciju saldēšanas nozarē un to lauksaimnieku situāciju, kas piegādā zemenes, ņemot vērā to, ka lauksaimnieki audzē vienīgi tādas zemenes, kas paredzētas saldēšanai, un saldēšanas nozare ir šā ražojuma vienīgais tirgus.

| (62) | Jāatgādina, ka Kopienas ražotāji attiecīgajā periodā cieta ievērojamu kaitējumu un ziņoja par zaudējumiem 12,5 % apmērā, kas bija radušies importa par dempinga cenām dēļ. Šie zaudējumi bija radušies, lai gan Kopienas ražošanas nozare samazināja izmaksas, pazeminot cenas, ko tā maksāja lauksaimniekiem par svaigām zemenēm. Par svaigajām zemenēm maksātā cena bija zemāka par lauksaimnieku ražošanas izmaksām, un tāpēc tā ilgtermiņa perspektīvā nav saglabājama gan lauksaimniekiem, gan Kopienas ražošanas nozarei. Ja saldētu zemeņu cenas atkal būtu tādā līmenī, kas izraisa kaitējumu, sekas būtu divējādas. Kopienas ražošanas nozare ciestu finansiālus zaudējumus, turklāt tā riskētu ar to, ka ilgtermiņa perspektīvā rastos grūtības ar svaigu zemeņu nodrošinājumu, jo cenas, ko tā varētu maksāt lauksaimniekiem, būtu tik zemas, ka lauksaimniekiem nāktos atteikties no šīs uzņēmējdarbības. Jāatgādina, ka aplēses liecina, ka Polijā 2002. gadā svaigas zemenes komerciāliem mērķiem ražoja 96 700 lauksaimnieku; no tiem aptuveni 80 000 ražotāju nodarbojās ar tādu zemeņu audzēšanu, kas bija paredzētas tālākai pārstrādei. Lai gan ir iespējams, ka šis skaits ir samazinājies nozares konsolidācijas rezultātā, tomēr ir skaidrs, ka zemeņu audzēšana ir nozīmīga saimnieciskā darbība daudzās lauku saimniecībās Polijā. Tika apgalvots, ka Polijā zemeņu audzēšana ir ļoti svarīga nozare virknē valsts reģionu, kuros raksturīgs augsts bezdarbs, un, nenosakot pasākumus, šie bezdarba rādītāji turpinās paaugstināties. Turklāt tika apgalvots, ka šie lauksaimnieki nevar pievērsties citu ienesīgu kultūru audzēšanai, jo augsne šajos reģionos lielākoties ir piemērota zemeņu audzēšanai. |
| --- | --- |

(62)

Jāatgādina, ka Kopienas ražotāji attiecīgajā periodā cieta ievērojamu kaitējumu un ziņoja par zaudējumiem 12,5 % apmērā, kas bija radušies importa par dempinga cenām dēļ. Šie zaudējumi bija radušies, lai gan Kopienas ražošanas nozare samazināja izmaksas, pazeminot cenas, ko tā maksāja lauksaimniekiem par svaigām zemenēm. Par svaigajām zemenēm maksātā cena bija zemāka par lauksaimnieku ražošanas izmaksām, un tāpēc tā ilgtermiņa perspektīvā nav saglabājama gan lauksaimniekiem, gan Kopienas ražošanas nozarei. Ja saldētu zemeņu cenas atkal būtu tādā līmenī, kas izraisa kaitējumu, sekas būtu divējādas. Kopienas ražošanas nozare ciestu finansiālus zaudējumus, turklāt tā riskētu ar to, ka ilgtermiņa perspektīvā rastos grūtības ar svaigu zemeņu nodrošinājumu, jo cenas, ko tā varētu maksāt lauksaimniekiem, būtu tik zemas, ka lauksaimniekiem nāktos atteikties no šīs uzņēmējdarbības. Jāatgādina, ka aplēses liecina, ka Polijā 2002. gadā svaigas zemenes komerciāliem mērķiem ražoja 96 700 lauksaimnieku; no tiem aptuveni 80 000 ražotāju nodarbojās ar tādu zemeņu audzēšanu, kas bija paredzētas tālākai pārstrādei. Lai gan ir iespējams, ka šis skaits ir samazinājies nozares konsolidācijas rezultātā, tomēr ir skaidrs, ka zemeņu audzēšana ir nozīmīga saimnieciskā darbība daudzās lauku saimniecībās Polijā. Tika apgalvots, ka Polijā zemeņu audzēšana ir ļoti svarīga nozare virknē valsts reģionu, kuros raksturīgs augsts bezdarbs, un, nenosakot pasākumus, šie bezdarba rādītāji turpinās paaugstināties. Turklāt tika apgalvots, ka šie lauksaimnieki nevar pievērsties citu ienesīgu kultūru audzēšanai, jo augsne šajos reģionos lielākoties ir piemērota zemeņu audzēšanai.

| (63) | Kā teikts pagaidu regulā (139. apsvērums), sākot no 2004. gada lauksaimniekiem maksātās cenas ir bijušas tik zemas, ka netika segti ražošanas izdevumi. |
| --- | --- |

(63)

Kā teikts pagaidu regulā (139. apsvērums), sākot no 2004. gada lauksaimniekiem maksātās cenas ir bijušas tik zemas, ka netika segti ražošanas izdevumi.

| (64) | Turklāt, kā teikts arī Komisijas ziņojumā, kas minēts 42. apsvērumā, Polijas zemeņu audzētāji veido sadrumstalotu nozari, un tiem nav iespējams iesaistīties citos tirgos ārpus vietējiem saldēšanas nozares tirgiem. Līdz ar to saldēšanas nozares situācijas pasliktināšanās būtiski ietekmētu lauksaimniekus. Tas, ka pēc IP tirgus cenas atkal palielinājās līdz līmenim, kas neradīja kaitējumu, un tas, ka Ķīnas importa apjoms samazinājās, varēja radīt šaubas par pasākumu nepieciešamību, lai uzlabotu Kopienas ražošanas nozares stāvokli, bet nekas neliecina, ka šis kāpums būs pastāvīgs vai vismaz ilgstošs. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt, kā teikts arī Komisijas ziņojumā, kas minēts 42. apsvērumā, Polijas zemeņu audzētāji veido sadrumstalotu nozari, un tiem nav iespējams iesaistīties citos tirgos ārpus vietējiem saldēšanas nozares tirgiem. Līdz ar to saldēšanas nozares situācijas pasliktināšanās būtiski ietekmētu lauksaimniekus. Tas, ka pēc IP tirgus cenas atkal palielinājās līdz līmenim, kas neradīja kaitējumu, un tas, ka Ķīnas importa apjoms samazinājās, varēja radīt šaubas par pasākumu nepieciešamību, lai uzlabotu Kopienas ražošanas nozares stāvokli, bet nekas neliecina, ka šis kāpums būs pastāvīgs vai vismaz ilgstošs.

| (65) | Šajos apstākļos ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozare un lauksaimnieki iegūtu, ja tiktu pieņemti antidempinga pasākumi, un šiem pasākumiem varētu būt stabilizējoša ietekme uz Kopienas tirgu. Kopienas ražošanas nozares cenas vairs nebūtu pazeminātas, kā tas ir ĶTR izcelsmes zemeņu importa ietekmē. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare varētu paaugstināt cenas un sasniegt pienācīgu peļņas normu. Tam, visticamāk, būtu pozitīva ietekme uz pakārtoto nozari. Tāpēc tika secināts, ka pasākumu piemērošana būtu Kopienas ražošanas nozares un zemenes ražojošo lauksaimnieku interesēs. |
| --- | --- |

(65)

Šajos apstākļos ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas nozare un lauksaimnieki iegūtu, ja tiktu pieņemti antidempinga pasākumi, un šiem pasākumiem varētu būt stabilizējoša ietekme uz Kopienas tirgu. Kopienas ražošanas nozares cenas vairs nebūtu pazeminātas, kā tas ir ĶTR izcelsmes zemeņu importa ietekmē. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare varētu paaugstināt cenas un sasniegt pienācīgu peļņas normu. Tam, visticamāk, būtu pozitīva ietekme uz pakārtoto nozari. Tāpēc tika secināts, ka pasākumu piemērošana būtu Kopienas ražošanas nozares un zemenes ražojošo lauksaimnieku interesēs.

3.   Nesaistīto importētāju intereses

| (66) | Papildus izmeklēšanas pagaidu posma konstatējumiem Komisijas pārstāvji apmeklēja vēl divus attiecīgā ražojuma importētājus. Šie importētāji ieved attiecīgo ražojumu no ĶTR, lai gan tie abi tirgo arī ES ražotas zemenes (50–60 % no to attiecīgajiem iepirkumiem). Tomēr jāatzīmē, ka saldētu zemeņu tirdzniecība veido tikai daļu no to uzņēmējdarbības un sasniedz 30–50 % no kopējā apgrozījuma. To imports no ĶTR veido aptuveni 14 % no visa attiecīgā ražojuma importa. Tāpēc šie importētāji uzskatāmi par reprezentatīviem. Abi importētāji izteicās pret antidempinga pasākumiem. Izmeklēšanā noskaidroja, ka pieprasījums pēc saldētām zemenēm, visticamāk, nemainīsies, ņemot vērā to, ka pieprasījumu pēc zemenēm nosaka patērētāju prioritātes, ko neietekmēs antidempinga pasākumi. Tāpēc importētājus, visticamāk, neietekmēs augstākas cenas, jo tie varētu turpināt importēt to pašu daudzumu kā līdz šim un, visticamāk, varētu sadalīt ievērojamu daļu saldēto zemeņu papildu izmaksu lietotājiem. To apliecina tas, ka pagātnes cenu atšķirības neietekmēja pārdošanas cenas un importētāju peļņas normas, jo tās saglabājās stabilas. |
| --- | --- |

(66)

Papildus izmeklēšanas pagaidu posma konstatējumiem Komisijas pārstāvji apmeklēja vēl divus attiecīgā ražojuma importētājus. Šie importētāji ieved attiecīgo ražojumu no ĶTR, lai gan tie abi tirgo arī ES ražotas zemenes (50–60 % no to attiecīgajiem iepirkumiem). Tomēr jāatzīmē, ka saldētu zemeņu tirdzniecība veido tikai daļu no to uzņēmējdarbības un sasniedz 30–50 % no kopējā apgrozījuma. To imports no ĶTR veido aptuveni 14 % no visa attiecīgā ražojuma importa. Tāpēc šie importētāji uzskatāmi par reprezentatīviem. Abi importētāji izteicās pret antidempinga pasākumiem. Izmeklēšanā noskaidroja, ka pieprasījums pēc saldētām zemenēm, visticamāk, nemainīsies, ņemot vērā to, ka pieprasījumu pēc zemenēm nosaka patērētāju prioritātes, ko neietekmēs antidempinga pasākumi. Tāpēc importētājus, visticamāk, neietekmēs augstākas cenas, jo tie varētu turpināt importēt to pašu daudzumu kā līdz šim un, visticamāk, varētu sadalīt ievērojamu daļu saldēto zemeņu papildu izmaksu lietotājiem. To apliecina tas, ka pagātnes cenu atšķirības neietekmēja pārdošanas cenas un importētāju peļņas normas, jo tās saglabājās stabilas.

| (67) | Ar šo tiek apstiprināts pagaidu secinājums pagaidu regulā, proti, nav gaidāms, ka paaugstinātās importa cenas ievērojami ietekmēs importētājus. |
| --- | --- |

(67)

Ar šo tiek apstiprināts pagaidu secinājums pagaidu regulā, proti, nav gaidāms, ka paaugstinātās importa cenas ievērojami ietekmēs importētājus.

4.   Lietotāju un patērētāju intereses

4.1.   Sadarbības līmenis

| (68) | Kā atzīmēts pagaidu regulas 127. apsvērumā, lietotāju un pārstrādātāju sadarbība sākumā bija neliela. Procedūras pagaidu posmā Komisija saskārās ar grūtībām tādu datu vākšanā un pārbaudē, kas pamatotu lietotāju nozares apgalvojumus. Tāpēc pēc pagaidu regulas publicēšanas Komisija centās panākt sadarbību. Papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti astoņos lietotāju uzņēmumos. Pieci no šiem uzņēmumiem sniedza datus, kas ļāva veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu. Tika vākta papildu informācija un dati. Izmantojot šo papildu informāciju, Komisijas dienesti veica jaunu pasākumu piemērošanas potenciālās ietekmes analīzi uz Kopienas lietotājiem. |
| --- | --- |

(68)

Kā atzīmēts pagaidu regulas 127. apsvērumā, lietotāju un pārstrādātāju sadarbība sākumā bija neliela. Procedūras pagaidu posmā Komisija saskārās ar grūtībām tādu datu vākšanā un pārbaudē, kas pamatotu lietotāju nozares apgalvojumus. Tāpēc pēc pagaidu regulas publicēšanas Komisija centās panākt sadarbību. Papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti astoņos lietotāju uzņēmumos. Pieci no šiem uzņēmumiem sniedza datus, kas ļāva veikt pienācīgu ietekmes novērtējumu. Tika vākta papildu informācija un dati. Izmantojot šo papildu informāciju, Komisijas dienesti veica jaunu pasākumu piemērošanas potenciālās ietekmes analīzi uz Kopienas lietotājiem.

| (69) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šo sadarbību nevajag ņemt vērā, jo dati netika iesniegti termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka uzņēmumi, kas sadarbojās, paziņoja par sevi un sniedza atsauksmes par pagaidu pasākumiem saskaņā ar pamatregulā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(69)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šo sadarbību nevajag ņemt vērā, jo dati netika iesniegti termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka uzņēmumi, kas sadarbojās, paziņoja par sevi un sniedza atsauksmes par pagaidu pasākumiem saskaņā ar pamatregulā paredzētajiem noteikumiem.

| (70) | Klātienē pārbaudītā informācija attiecas uz aptuveni 9 % no kopējā Kopienas patēriņa. Turklāt bija pārstāvētas dažādas lietotāju nozares: to zemeņu izstrādājumu ražotāji, ko izmanto citos ražojumos (piemēram, jogurtos), jogurta ražotāji un zemeņu džema ražotāji. Visbeidzot asociācijas, kas sadarbojās, pārstāvēja aptuveni 80 % Kopienas saldēto zemeņu patēriņa. Šāda līmeņa reprezentativitāte atbilst parastajai praksei. Tāpēc ir jānoraida arguments par reprezentativitātes trūkumu. |
| --- | --- |

(70)

Klātienē pārbaudītā informācija attiecas uz aptuveni 9 % no kopējā Kopienas patēriņa. Turklāt bija pārstāvētas dažādas lietotāju nozares: to zemeņu izstrādājumu ražotāji, ko izmanto citos ražojumos (piemēram, jogurtos), jogurta ražotāji un zemeņu džema ražotāji. Visbeidzot asociācijas, kas sadarbojās, pārstāvēja aptuveni 80 % Kopienas saldēto zemeņu patēriņa. Šāda līmeņa reprezentativitāte atbilst parastajai praksei. Tāpēc ir jānoraida arguments par reprezentativitātes trūkumu.

4.2.   Pasākumu ietekme uz izmaksām

| (71) | Lietotāju ražošanas nozare apgalvoja, ka Komisijai pasākumu ietekmes novērtējumā nav jāaprobežojas tikai ar importēto Ķīnas zemeņu iespējamo cenu kāpuma analīzi. Pasākumiem esot plašāka ietekme uz tirgu; tie attiecas arī uz saldētajām zemenēm no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(71)

Lietotāju ražošanas nozare apgalvoja, ka Komisijai pasākumu ietekmes novērtējumā nav jāaprobežojas tikai ar importēto Ķīnas zemeņu iespējamo cenu kāpuma analīzi. Pasākumiem esot plašāka ietekme uz tirgu; tie attiecas arī uz saldētajām zemenēm no citiem avotiem.

| (72) | Padziļinātā izmeklēšana apliecināja, ka pasākumi, visticamāk, izraisīs visaptverošāku cenu kāpumu, kas neaprobežosies tikai ar 34,2 % (pagaidu maksājuma līmenis) attiecībā uz Ķīnas zemenēm. Tie, visticamāk, izraisīs arī Kopienas ražošanas nozares cenu kāpumu par aptuveni 19 % līdz aprēķinātajam līmenim, kas neizraisa kaitējumu. No šāda vispārēja cenu kāpuma acīmredzami nevarētu izvairīties, jo pretēji citām nozarēm un ņemot vērā specifiku, ko nosaka laika apstākļi un ražas apjoms, Kopienas ražošanas nozarē varētu nebūt iespējamas citas stratēģijas, piemēram, tirgus paplašināšana apjoma ziņā. Visbeidzot, tā kā Kopienas ražošanas nozare un Ķīnas imports kopā nodrošina aptuveni 80 % no Kopienas patēriņa, ir ļoti iespējams, ka citas valstis, kuras eksportē saldētas zemenes uz Kopienu, arī paaugstinās savas cenas, lai sekotu “cenu līderiem”. |
| --- | --- |

(72)

Padziļinātā izmeklēšana apliecināja, ka pasākumi, visticamāk, izraisīs visaptverošāku cenu kāpumu, kas neaprobežosies tikai ar 34,2 % (pagaidu maksājuma līmenis) attiecībā uz Ķīnas zemenēm. Tie, visticamāk, izraisīs arī Kopienas ražošanas nozares cenu kāpumu par aptuveni 19 % līdz aprēķinātajam līmenim, kas neizraisa kaitējumu. No šāda vispārēja cenu kāpuma acīmredzami nevarētu izvairīties, jo pretēji citām nozarēm un ņemot vērā specifiku, ko nosaka laika apstākļi un ražas apjoms, Kopienas ražošanas nozarē varētu nebūt iespējamas citas stratēģijas, piemēram, tirgus paplašināšana apjoma ziņā. Visbeidzot, tā kā Kopienas ražošanas nozare un Ķīnas imports kopā nodrošina aptuveni 80 % no Kopienas patēriņa, ir ļoti iespējams, ka citas valstis, kuras eksportē saldētas zemenes uz Kopienu, arī paaugstinās savas cenas, lai sekotu “cenu līderiem”.

| (73) | Saistībā ar lietotāju darbībām ar zemenēm šajos apstākļos maksājuma piemērošana pagaidu pasākumos paredzētajā līmenī nozīmētu izejvielu izmaksu kāpumu par aptuveni 6 %. Faktiski nedaudzi lietotāji nonāktu situācijā, kurā tiem rastos zaudējumi. Secinājumu pamatā ir ar zemenēm saistītas darbības, jo izmeklēšana ir vērsta uz saldētām zemenēm kā attiecīgo ražojumu un neskar citas iesaistīto uzņēmumu darbības. Tātad, lai veiktu kaitējuma un dempinga analīzi, jānodrošina, ka tiek salīdzinātas līdzīgas darbības, proti, darbības saistībā ar ražojumu, kas tiek izmeklēts.
  Šajā tabulā atspoguļota ietekme uz pārbaudīto lietotāju izmaksām.










  Uzņēmums | Faktiskā peļņa (IP) 2005. gadā (5) | Peļņa uz 2005. gada (IP) pamata, ja visu izcelsmes valstu zemeņu cenas paaugstinās saskaņā ar 74. apsvērumā norādīto formulu un tālākpārdošanas cenas nemainās (5) | Peļņa tāpat kā iepriekšējā ailē, bet tās pamatā ir paziņotās faktiskās (vai paaugstinātās) tālākpārdošanas cenas 2006. gadā (5) | Zemeņu ražojumu īpatsvars uzņēmuma apgrozījumā (2005. gads) | Kopējā uzņēmuma rentabilitāte (2005. gads) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzņēmums A | + 2 % līdz + 4 % | – 4 % līdz – 6 % | – 3,0 % līdz – 5,0 % | 25 % līdz 30 % | + 2,5 % līdz + 5,0 % |
| Uzņēmums B | + 1,0 % līdz + 2,5 % | – 1,0 % līdz – 2,5 % | Apmēram 0 % | 12 % līdz 17 % | + 4,0 % līdz + 5,5 % |
| Uzņēmums C | Apmēram 0 % | Apmēram – 1 % | + 2 % līdz + 4 % | 5 % līdz 10 % | Apmēram 0 % |
| Uzņēmums D | + 12,0 % līdz + 14,0 % | + 4 % līdz + 8,0 % | + 3,0 % līdz + 5,0 % | 10 % līdz 15 % | + 5,0 % līdz + 8,0 % |
| Uzņēmums E | + 3,0 % līdz + 5,0 % | – 4,0 % līdz – 6,0 % | – 7,0 % līdz – 9,0 % | 18 % līdz 23 % | Apmēram 1 % |

(73)

Saistībā ar lietotāju darbībām ar zemenēm šajos apstākļos maksājuma piemērošana pagaidu pasākumos paredzētajā līmenī nozīmētu izejvielu izmaksu kāpumu par aptuveni 6 %. Faktiski nedaudzi lietotāji nonāktu situācijā, kurā tiem rastos zaudējumi. Secinājumu pamatā ir ar zemenēm saistītas darbības, jo izmeklēšana ir vērsta uz saldētām zemenēm kā attiecīgo ražojumu un neskar citas iesaistīto uzņēmumu darbības. Tātad, lai veiktu kaitējuma un dempinga analīzi, jānodrošina, ka tiek salīdzinātas līdzīgas darbības, proti, darbības saistībā ar ražojumu, kas tiek izmeklēts.

Šajā tabulā atspoguļota ietekme uz pārbaudīto lietotāju izmaksām.

Uzņēmums

Faktiskā peļņa (IP) 2005. gadā (5)

Peļņa uz 2005. gada (IP) pamata, ja visu izcelsmes valstu zemeņu cenas paaugstinās saskaņā ar 74. apsvērumā norādīto formulu un tālākpārdošanas cenas nemainās (5)

Peļņa tāpat kā iepriekšējā ailē, bet tās pamatā ir paziņotās faktiskās (vai paaugstinātās) tālākpārdošanas cenas 2006. gadā (5)

Zemeņu ražojumu īpatsvars uzņēmuma apgrozījumā (2005. gads)

Kopējā uzņēmuma rentabilitāte (2005. gads)

Uzņēmums A

+ 2 % līdz + 4 %

– 4 % līdz – 6 %

– 3,0 % līdz – 5,0 %

25 % līdz 30 %

+ 2,5 % līdz + 5,0 %

Uzņēmums B

+ 1,0 % līdz + 2,5 %

– 1,0 % līdz – 2,5 %

Apmēram 0 %

12 % līdz 17 %

+ 4,0 % līdz + 5,5 %

Uzņēmums C

Apmēram 0 %

Apmēram – 1 %

+ 2 % līdz + 4 %

5 % līdz 10 %

Apmēram 0 %

Uzņēmums D

+ 12,0 % līdz + 14,0 %

+ 4 % līdz + 8,0 %

+ 3,0 % līdz + 5,0 %

10 % līdz 15 %

+ 5,0 % līdz + 8,0 %

Uzņēmums E

+ 3,0 % līdz + 5,0 %

– 4,0 % līdz – 6,0 %

– 7,0 % līdz – 9,0 %

18 % līdz 23 %

Apmēram 1 %

| (74) | Visvairāk zemeņu cenu kāpums ietekmēs zemeņu izstrādājumu un džema ražotājus, kas sadarbojās. Tas ir tāpēc, ka džema receptē zemeņu salīdzinošais nozīmīgums ir daudz lielāks nekā citu sastāvdaļu nozīmīgums. Attiecīgajiem uzņēmumiem peļņas normas kritums būtu 7–8 procentu punktu robežās; tas diviem no šiem uzņēmumiem radītu zaudējumus aptuveni 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(74)

Visvairāk zemeņu cenu kāpums ietekmēs zemeņu izstrādājumu un džema ražotājus, kas sadarbojās. Tas ir tāpēc, ka džema receptē zemeņu salīdzinošais nozīmīgums ir daudz lielāks nekā citu sastāvdaļu nozīmīgums. Attiecīgajiem uzņēmumiem peļņas normas kritums būtu 7–8 procentu punktu robežās; tas diviem no šiem uzņēmumiem radītu zaudējumus aptuveni 5 % apmērā.

| (75) | Jogurta ražotājiem, kas sadarbojās, zemeņu izmaksu salīdzinošais nozīmīgums produkcijas izmaksās ir mazs, jo receptes aprēķinam ir pievienotas piena produktu izmaksas. Tomēr tika konstatēts, ka to peļņas norma vidēji bija diezgan maza. Tāpēc, pat ja kopējās šāda jogurta ražošanas izmaksas pieaug tikai par 2 %, tas ir pietiekami, lai peļņu aptuveni 1 % apmērā pārvērstu zaudējumos aptuveni 1 % apmērā. |
| --- | --- |

(75)

Jogurta ražotājiem, kas sadarbojās, zemeņu izmaksu salīdzinošais nozīmīgums produkcijas izmaksās ir mazs, jo receptes aprēķinam ir pievienotas piena produktu izmaksas. Tomēr tika konstatēts, ka to peļņas norma vidēji bija diezgan maza. Tāpēc, pat ja kopējās šāda jogurta ražošanas izmaksas pieaug tikai par 2 %, tas ir pietiekami, lai peļņu aptuveni 1 % apmērā pārvērstu zaudējumos aptuveni 1 % apmērā.

| (76) | Līdz ar to pasākumu ietekme uz lietotāju nozari izmaksu kāpuma ziņā varētu būt lielāka, nekā tika novērtēts analīzē, kas kalpoja par pamatu, lai piemērotu pagaidu pasākumus. Tomēr, kā parādīts turpmāk 4.4. sadaļā, šī izmaksu ietekme ilgtermiņa perspektīvā, visticamāk, nebūs tik jūtama. |
| --- | --- |

(76)

Līdz ar to pasākumu ietekme uz lietotāju nozari izmaksu kāpuma ziņā varētu būt lielāka, nekā tika novērtēts analīzē, kas kalpoja par pamatu, lai piemērotu pagaidu pasākumus. Tomēr, kā parādīts turpmāk 4.4. sadaļā, šī izmaksu ietekme ilgtermiņa perspektīvā, visticamāk, nebūs tik jūtama.

4.3.   Nespēja sadalīt izmaksu kāpumu izplatīšanas ķēdē

| (77) | Viena lietotāju asociācija apgalvoja, ka maksājumi kaitēs Kopienā izvietoto saldēto zemeņu lietotāju starptautiskajai konkurētspējai. Tika apgalvots, ka maksājumus nevar sadalīt to klientiem (mazumtirgotājiem un izplatītājiem), jo daudzi lietotāji ir noslēguši tādus ilgtermiņa līgumus ar klientiem, kuros cenas ir fiksētas. Šīs fiksētās cenas nozīmē, ka lietotāji ir pakļauti visiem cenu kāpuma riskiem. Daudzi lietotāji sūdzējās un sniedza pierādījumus par to, ka tie izjūtot lielo mazumtirgotāju un izplatītāju cenu spiedienu un ka esot ļoti grūti paaugstināt cenas. Tika apgalvots, ka lietotāju un mazumtirdzniecības sektora līgumos cenas ir fiksētas uz periodu no sešiem mēnešiem līdz vienam gadam. Tāpēc lietotāji apgalvo, ka tiem nav citas izvēles kā vien pašiem absorbēt papildu izmaksas. Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatzīst, ka lietotājiem vismaz īstermiņa perspektīvā, visticamāk, nāksies absorbēt izmaksu kāpumu. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka, neraugoties uz pasākumu negatīvo ietekmi uz to ražojumu rentabilitāti, kuri satur attiecīgo ražojumu, lielākajai daļai lietotāju uzņēmumu būtu saglabājusies pozitīva kopējā rentabilitāte. |
| --- | --- |

(77)

Viena lietotāju asociācija apgalvoja, ka maksājumi kaitēs Kopienā izvietoto saldēto zemeņu lietotāju starptautiskajai konkurētspējai. Tika apgalvots, ka maksājumus nevar sadalīt to klientiem (mazumtirgotājiem un izplatītājiem), jo daudzi lietotāji ir noslēguši tādus ilgtermiņa līgumus ar klientiem, kuros cenas ir fiksētas. Šīs fiksētās cenas nozīmē, ka lietotāji ir pakļauti visiem cenu kāpuma riskiem. Daudzi lietotāji sūdzējās un sniedza pierādījumus par to, ka tie izjūtot lielo mazumtirgotāju un izplatītāju cenu spiedienu un ka esot ļoti grūti paaugstināt cenas. Tika apgalvots, ka lietotāju un mazumtirdzniecības sektora līgumos cenas ir fiksētas uz periodu no sešiem mēnešiem līdz vienam gadam. Tāpēc lietotāji apgalvo, ka tiem nav citas izvēles kā vien pašiem absorbēt papildu izmaksas. Ņemot vērā iepriekš minēto, jāatzīst, ka lietotājiem vismaz īstermiņa perspektīvā, visticamāk, nāksies absorbēt izmaksu kāpumu. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka, neraugoties uz pasākumu negatīvo ietekmi uz to ražojumu rentabilitāti, kuri satur attiecīgo ražojumu, lielākajai daļai lietotāju uzņēmumu būtu saglabājusies pozitīva kopējā rentabilitāte.

| (78) | Tādā mērā, kādā izmaksu kāpumu var sadalīt, tam var būt zināma ietekme uz patēriņa cenām. Augļu izstrādājumi, īpaši jogurti, ietilpst lielas daļas patērētāju pamata pārtikas produktos. Zemeņu jogurti veido aptuveni 20–30 % jogurta tirgus, un, neraugoties uz to, ka patērētāju organizācijas nav izteikušas viedokli šajā sakarā, nevar izslēgt, ka cenas paaugstinājums vismaz vidējā vai ilgtermiņa perspektīvā ietekmēs patērētājus. Tas pats attiecas uz džemiem. |
| --- | --- |

(78)

Tādā mērā, kādā izmaksu kāpumu var sadalīt, tam var būt zināma ietekme uz patēriņa cenām. Augļu izstrādājumi, īpaši jogurti, ietilpst lielas daļas patērētāju pamata pārtikas produktos. Zemeņu jogurti veido aptuveni 20–30 % jogurta tirgus, un, neraugoties uz to, ka patērētāju organizācijas nav izteikušas viedokli šajā sakarā, nevar izslēgt, ka cenas paaugstinājums vismaz vidējā vai ilgtermiņa perspektīvā ietekmēs patērētājus. Tas pats attiecas uz džemiem.

4.4.   Pagaidu ietekme uz lietotājiem

| (79) | 4.3. un 4.4. sadaļā tika pierādīts, ka pasākumu piemērošana, visticamāk, ietekmēs lietotāju izejvielu izmaksas, un lietotāji apliecināja, ka tiem būs jāsedz šis izmaksu paaugstinājums ar mazumtirdzniecības sektoru noslēgtā līguma darbības laikā. Tomēr varētu pieņemt, ka šī nespēja sadalīt iespējamo izmaksu kāpumu ir īslaicīga, jo līgumu darbības ilgums ir ierobežots. |
| --- | --- |

(79)

4.3. un 4.4. sadaļā tika pierādīts, ka pasākumu piemērošana, visticamāk, ietekmēs lietotāju izejvielu izmaksas, un lietotāji apliecināja, ka tiem būs jāsedz šis izmaksu paaugstinājums ar mazumtirdzniecības sektoru noslēgtā līguma darbības laikā. Tomēr varētu pieņemt, ka šī nespēja sadalīt iespējamo izmaksu kāpumu ir īslaicīga, jo līgumu darbības ilgums ir ierobežots.

4.5.   Kopienas ražošanas nozares nodrošinājums ar izejvielām

| (80) | Lietotāji plaši atbalsta viedokli, ka Polijas zemeņu šķirnes Senga sengana piedāvājums būtiski ietekmē visu to izstrādājumu ražošanas apjomu un kvalitāti, kurus ražo no saldētām zemenēm. Tāpēc, ja Kopienas ražošanas nozares situācija pasliktinātos, tam būtu ievērojama negatīva ietekme uz lietotājiem. Ja tirgū Polijas zemenes būs pieejamas ierobežotā daudzumā vai nebūs pieejamas, nevar izslēgt, ka lietotāji saskartos ar nopietnām problēmām, lai atrastu alternatīvus to zemeņu šķirņu piedāvājuma avotus, kuras tiek ražotas Polijā. Faktiski būtu gandrīz neiespējami atrast šādus alternatīvus avotus, jo lietotāji ir atzinuši, ka tādas kvalitātes zemenes kā Polijā nekur citur nav atrodamas. Turklāt nevar izslēgt, ka ierobežotas konkurences situācijā tirgū lietotājiem katrā gadījumā būtu jārēķinās ar cenu kāpumu. |
| --- | --- |

(80)

Lietotāji plaši atbalsta viedokli, ka Polijas zemeņu šķirnes Senga sengana piedāvājums būtiski ietekmē visu to izstrādājumu ražošanas apjomu un kvalitāti, kurus ražo no saldētām zemenēm. Tāpēc, ja Kopienas ražošanas nozares situācija pasliktinātos, tam būtu ievērojama negatīva ietekme uz lietotājiem. Ja tirgū Polijas zemenes būs pieejamas ierobežotā daudzumā vai nebūs pieejamas, nevar izslēgt, ka lietotāji saskartos ar nopietnām problēmām, lai atrastu alternatīvus to zemeņu šķirņu piedāvājuma avotus, kuras tiek ražotas Polijā. Faktiski būtu gandrīz neiespējami atrast šādus alternatīvus avotus, jo lietotāji ir atzinuši, ka tādas kvalitātes zemenes kā Polijā nekur citur nav atrodamas. Turklāt nevar izslēgt, ka ierobežotas konkurences situācijā tirgū lietotājiem katrā gadījumā būtu jārēķinās ar cenu kāpumu.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (81) | Izmeklēšanā konstatēja, ka ne tikai Kopienas ražotāji, kuri nodarbina 2 700 personas, bet arī 80 000 lauksaimnieku, kuru iztika vairāk vai mazāk ir atkarīga no zemeņu ražošanas, iegūtu, ja tiktu piemēroti pasākumi. |
| --- | --- |

(81)

Izmeklēšanā konstatēja, ka ne tikai Kopienas ražotāji, kuri nodarbina 2 700 personas, bet arī 80 000 lauksaimnieku, kuru iztika vairāk vai mazāk ir atkarīga no zemeņu ražošanas, iegūtu, ja tiktu piemēroti pasākumi.

| (82) | Kā precizēts pagaidu regulas 133. apsvērumā, lietotāju ražošanas nozare ir norādījusi, ka tai ir būtiskas Kopienas ražošanas nozares veiktas attiecīgā ražojuma piegādes, lai varētu ražot pilnu ražojumu klāstu un nodrošināt augstas kvalitātes ražojumus tirgū. Izmeklēšanā konstatēts, ka šīs Kopienas ražošanas nozares izejvielas, proti, zemeņu šķirņu, cikliskajām svārstībām ir ievērojama ietekme uz cenām, ko apliecina attīstība pēc IP. Tomēr, kā precizēts pagaidu regulas 74. apsvērumā, cenas bija tik zemas attiecīgā perioda beigās un IP, ka Kopienas ražošanas nozare bija spiesta pirkt svaigās zemenes no lauksaimniekiem par cenām, kas bija zemākas par ražošanas cenām. Tāpēc daži lauksaimnieki pārtrauca zemeņu audzēšanu. Lai gan 2006. gadā cenas ir kāpušas, ir skaidrs, ka, atkārtojoties tādu zemu cenu tendencei, kāda tika pieredzēta attiecīgajā periodā, varētu būt apdraudēta svaigu zemeņu piegāde Kopienas ražošanas nozarei un tālāk – lietotājiem. |
| --- | --- |

(82)

Kā precizēts pagaidu regulas 133. apsvērumā, lietotāju ražošanas nozare ir norādījusi, ka tai ir būtiskas Kopienas ražošanas nozares veiktas attiecīgā ražojuma piegādes, lai varētu ražot pilnu ražojumu klāstu un nodrošināt augstas kvalitātes ražojumus tirgū. Izmeklēšanā konstatēts, ka šīs Kopienas ražošanas nozares izejvielas, proti, zemeņu šķirņu, cikliskajām svārstībām ir ievērojama ietekme uz cenām, ko apliecina attīstība pēc IP. Tomēr, kā precizēts pagaidu regulas 74. apsvērumā, cenas bija tik zemas attiecīgā perioda beigās un IP, ka Kopienas ražošanas nozare bija spiesta pirkt svaigās zemenes no lauksaimniekiem par cenām, kas bija zemākas par ražošanas cenām. Tāpēc daži lauksaimnieki pārtrauca zemeņu audzēšanu. Lai gan 2006. gadā cenas ir kāpušas, ir skaidrs, ka, atkārtojoties tādu zemu cenu tendencei, kāda tika pieredzēta attiecīgajā periodā, varētu būt apdraudēta svaigu zemeņu piegāde Kopienas ražošanas nozarei un tālāk – lietotājiem.

| (83) | Padziļinātajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka šajā gadījumā antidempinga maksājums ievērojami ietekmēs lietotājus. Maksājuma dēļ virknei lietotāju samazinātos rentabilitāte vai pat rastos finansiāli zaudējumi, turklāt dažos gadījumos nopietni zaudējumi, jo īpaši tāpēc, ka cenu kāpumu īstermiņa perspektīvā nevar sadalīt izplatītāju un mazumtirdzniecības līmenī. Tomēr šī ietekme ir daudz mazāka, ja aplūko izmeklēšanai pakļauto lietotāju kopējo rentabilitāti. |
| --- | --- |

(83)

Padziļinātajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka šajā gadījumā antidempinga maksājums ievērojami ietekmēs lietotājus. Maksājuma dēļ virknei lietotāju samazinātos rentabilitāte vai pat rastos finansiāli zaudējumi, turklāt dažos gadījumos nopietni zaudējumi, jo īpaši tāpēc, ka cenu kāpumu īstermiņa perspektīvā nevar sadalīt izplatītāju un mazumtirdzniecības līmenī. Tomēr šī ietekme ir daudz mazāka, ja aplūko izmeklēšanai pakļauto lietotāju kopējo rentabilitāti.

| (84) | Lietotāju ražošanas nozare apgalvoja, ka fiksētas cenas līgumi ar mazumtirgotājiem neļautu pārstrādes nozarei sadalīt cenu kāpumu mazumtirdzniecības līmenī, ja tiktu piemērotu pasākumi. Ņemot vērā to, ka šo līgumu darbības ilgums ir ierobežots, tomēr jāpieņem, ka lietotāju nozares nespēja sadalīt cenu kāpumu ilgs tikai 6–12 mēnešus. |
| --- | --- |

(84)

Lietotāju ražošanas nozare apgalvoja, ka fiksētas cenas līgumi ar mazumtirgotājiem neļautu pārstrādes nozarei sadalīt cenu kāpumu mazumtirdzniecības līmenī, ja tiktu piemērotu pasākumi. Ņemot vērā to, ka šo līgumu darbības ilgums ir ierobežots, tomēr jāpieņem, ka lietotāju nozares nespēja sadalīt cenu kāpumu ilgs tikai 6–12 mēnešus.

| (85) | Tāpēc šķiet, ka galīgo pasākumu piemērošana būtiski ietekmēs saldēto zemeņu lietotājus, bet šī ietekme, visticamāk, būs pārejoša. Turpretī, ja pasākumi netiks piemēroti un cenu kritums atkārtosies, tas būtiski negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozari un lauksaimniekus, turklāt šī ietekme būs ilgstoša. |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc šķiet, ka galīgo pasākumu piemērošana būtiski ietekmēs saldēto zemeņu lietotājus, bet šī ietekme, visticamāk, būs pārejoša. Turpretī, ja pasākumi netiks piemēroti un cenu kritums atkārtosies, tas būtiski negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozari un lauksaimniekus, turklāt šī ietekme būs ilgstoša.

| (86) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pamata nepiemērot antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes saldētu zemeņu importam. |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pamata nepiemērot antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes saldētu zemeņu importam.

F.   GALĪGO PASĀKUMU PIEMĒROŠANA

1.   Galīgo pasākumu veids

| (87) | Ņemot vērā galīgos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu tādu tālāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, kas rodas eksporta par dempinga cenām dēļ. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā galīgos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi, lai nepieļautu tādu tālāku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, kas rodas eksporta par dempinga cenām dēļ.

| (88) | Ir dažāda veida antidempinga pasākumi. Lai gan Komisijas rīcībā ir liela pasākumu veidu izvēle, tomēr mērķis ir novērst kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi. Ar pagaidu regulu atbilstīgi mazāka maksājuma noteikumam tika noteikts ad valorem maksājums 0 % apmērā tam ražotājam eksportētājam, kuram piešķīra tirgus ekonomikas statusu, 12,6 % apmērā tam ražotājam eksportētājam, kuram bija piešķirts atsevišķs režīms, un 34,2 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(88)

Ir dažāda veida antidempinga pasākumi. Lai gan Komisijas rīcībā ir liela pasākumu veidu izvēle, tomēr mērķis ir novērst kaitējumu izraisošā dempinga ietekmi. Ar pagaidu regulu atbilstīgi mazāka maksājuma noteikumam tika noteikts ad valorem maksājums 0 % apmērā tam ražotājam eksportētājam, kuram piešķīra tirgus ekonomikas statusu, 12,6 % apmērā tam ražotājam eksportētājam, kuram bija piešķirts atsevišķs režīms, un 34,2 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem.

| (89) | Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas attiecīgā ražojuma cena Kopienas tirgū 2006. gadā, proti, nākamajā gadā pēc izmeklēšanas perioda, paaugstinājās par +/– 20 % (sk. 51. apsvērumu). Ņemot vērā to, ka attiecīgais ražojums ir diezgan viendabīgs un lai izvairītos no tā, ka pasākumi šajos apstākļos rada nesamērīgu slogu lietotājiem, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā piemērotākais pasākumu veids būtu minimālā importa cena (“MIC”). Jāatzīmē, ka minimālās importa cenas mērķis ir tāds pats kā ad valorem maksājuma mērķis, proti, novērst kaitējumu izraisoša dempinga ietekmi. Šā maksājuma gadījumā nav jāmaksā par importu, ko ieved par CIF cenu līdz Kopienas robežai, kas ir vienāda vai lielāka par minimālo importa cenu. Ja importu ieved par zemāku cenu, jāmaksā faktiskās cenas un MIC starpība. |
| --- | --- |

(89)

Pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas attiecīgā ražojuma cena Kopienas tirgū 2006. gadā, proti, nākamajā gadā pēc izmeklēšanas perioda, paaugstinājās par +/– 20 % (sk. 51. apsvērumu). Ņemot vērā to, ka attiecīgais ražojums ir diezgan viendabīgs un lai izvairītos no tā, ka pasākumi šajos apstākļos rada nesamērīgu slogu lietotājiem, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā piemērotākais pasākumu veids būtu minimālā importa cena (“MIC”). Jāatzīmē, ka minimālās importa cenas mērķis ir tāds pats kā ad valorem maksājuma mērķis, proti, novērst kaitējumu izraisoša dempinga ietekmi. Šā maksājuma gadījumā nav jāmaksā par importu, ko ieved par CIF cenu līdz Kopienas robežai, kas ir vienāda vai lielāka par minimālo importa cenu. Ja importu ieved par zemāku cenu, jāmaksā faktiskās cenas un MIC starpība.

| (90) | Minimālās importa cenas līmenis tika noteikts, pamatojoties uz tiem pašiem konstatējumiem, jo īpaši tām pašām dempinga un cenu pazeminājuma starpībām, kas noteiktas pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(90)

Minimālās importa cenas līmenis tika noteikts, pamatojoties uz tiem pašiem konstatējumiem, jo īpaši tām pašām dempinga un cenu pazeminājuma starpībām, kas noteiktas pagaidu regulā.

| (91) | MIC tiek noteikta, ņemot vērā gan konstatētās dempinga starpības, gan to maksājumu apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(91)

MIC tiek noteikta, ņemot vērā gan konstatētās dempinga starpības, gan to maksājumu apjomu, kas vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

2.   Kaitējuma novēršanas pakāpe

| (92) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais maksājums jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības līmenī, ja tā ir mazāka. Tāpēc, lai piemērotu šo noteikumu, ir jānosaka tāda cena vai MIC, kas nekaitē Kopienas ražošanas nozarei. Šī MIC tika salīdzināta ar uzņēmuma MIC, kas nebija dempinga cena un kuras pamatā bija normālā vērtība, ko pielāgoja Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais maksājums jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības līmenī, ja tā ir mazāka. Tāpēc, lai piemērotu šo noteikumu, ir jānosaka tāda cena vai MIC, kas nekaitē Kopienas ražošanas nozarei. Šī MIC tika salīdzināta ar uzņēmuma MIC, kas nebija dempinga cena un kuras pamatā bija normālā vērtība, ko pielāgoja Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai.

| (93) | Tādas cenas aprēķinā, kas nekaitē Kopienas ražošanas nozarei, tika ņemts vērā to maksājumu līmenis, kuri ir vajadzīgi Kopienas ražošanas nozarei, lai segtu ražošanas izmaksas un gūtu tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida nozare varētu gūt parastos konkurences apstākļos. Ņemot vērā to, ka netika saņemtas ieinteresēto personu atsauksmes, peļņas normas (6,5 %) noteikšanā izmantoja tos pašus apsvērumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 144. apsvērumā. |
| --- | --- |

(93)

Tādas cenas aprēķinā, kas nekaitē Kopienas ražošanas nozarei, tika ņemts vērā to maksājumu līmenis, kuri ir vajadzīgi Kopienas ražošanas nozarei, lai segtu ražošanas izmaksas un gūtu tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida nozare varētu gūt parastos konkurences apstākļos. Ņemot vērā to, ka netika saņemtas ieinteresēto personu atsauksmes, peļņas normas (6,5 %) noteikšanā izmantoja tos pašus apsvērumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 144. apsvērumā.

| (94) | Saldētas zemenes tiek ievestas saskaņā ar trim atšķirīgiem kombinētās nomenklatūras kodiem (“KN kodi”) un atšķirīgām muitas nodokļu likmēm atkarībā no pievienotā cukura vai citu saldinātāju daudzuma ievestajās precēs. Lai ņemtu vērā atšķirīgās muitas nodokļu likmes, katram KN kodam bija jānosaka atšķirīga MIC. |
| --- | --- |

(94)

Saldētas zemenes tiek ievestas saskaņā ar trim atšķirīgiem kombinētās nomenklatūras kodiem (“KN kodi”) un atšķirīgām muitas nodokļu likmēm atkarībā no pievienotā cukura vai citu saldinātāju daudzuma ievestajās precēs. Lai ņemtu vērā atšķirīgās muitas nodokļu likmes, katram KN kodam bija jānosaka atšķirīga MIC.

| (95) | Kā minēts pagaidu regulas 153. apsvērumā, tika konstatēts, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neeksportēja saldētas zemenes par dempinga cenu. Līdz ar to šā uzņēmuma eksportam netiks piemērots antidempinga pasākums. |
| --- | --- |

(95)

Kā minēts pagaidu regulas 153. apsvērumā, tika konstatēts, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neeksportēja saldētas zemenes par dempinga cenu. Līdz ar to šā uzņēmuma eksportam netiks piemērots antidempinga pasākums.

| (96) | Visos pārējos gadījumos tika konstatēts, ka visam Ķīnas eksportam ir piemērojama MIC EUR 684,20 apmērā; tā nekaitē Kopienas ražošanas nozarei un ir zemāka nekā attiecīgās MIC, kas nav dempinga cenas. Tāpēc visam pārējam eksportam no ĶTR tika noteikta MIC tādā līmenī, kas atbilst MIC, kura nekaitē Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(96)

Visos pārējos gadījumos tika konstatēts, ka visam Ķīnas eksportam ir piemērojama MIC EUR 684,20 apmērā; tā nekaitē Kopienas ražošanas nozarei un ir zemāka nekā attiecīgās MIC, kas nav dempinga cenas. Tāpēc visam pārējam eksportam no ĶTR tika noteikta MIC tādā līmenī, kas atbilst MIC, kura nekaitē Kopienas ražošanas nozarei.

| (97) | Ja imports tiek ievests par tādu CIF cenu līdz Kopienas robežai, kas ir vienāda ar MIC vai lielāka par MIC, maksājums nav jāveic. Turpretī, ja importu ieved par cenām, kas ir zemākas par MIC, jāveic maksājums, kas atbilst faktiski samaksātajai cenai, turklāt MIC ir jāmaksā. |
| --- | --- |

(97)

Ja imports tiek ievests par tādu CIF cenu līdz Kopienas robežai, kas ir vienāda ar MIC vai lielāka par MIC, maksājums nav jāveic. Turpretī, ja importu ieved par cenām, kas ir zemākas par MIC, jāveic maksājums, kas atbilst faktiski samaksātajai cenai, turklāt MIC ir jāmaksā.

3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (98) | Anulē pagaidu maksājumus ad valorem maksājumu veidā, kas ir robežās no 0 līdz 34,2 % par importēto ražojumu un kas bija spēkā no 2006. gada 19. oktobra. Ad valorem maksājumu galīgā iekasēšana būtu nesamērīga, lai novērstu dempingu, kas rada kaitējumu, ņemot vērā to, ka cenas šajā periodā bija ievējojami augstākas par MIC. |
| --- | --- |

(98)

Anulē pagaidu maksājumus ad valorem maksājumu veidā, kas ir robežās no 0 līdz 34,2 % par importēto ražojumu un kas bija spēkā no 2006. gada 19. oktobra. Ad valorem maksājumu galīgā iekasēšana būtu nesamērīga, lai novērstu dempingu, kas rada kaitējumu, ņemot vērā to, ka cenas šajā periodā bija ievējojami augstākas par MIC.

4.   MIC īstenošana

| (99) | Tādu maksājumu sistēmu, kas balstīta uz MIC, var būt grūtāk īstenot, un salīdzinājumā ar citiem pasākumu veidiem ir lielāka iespēja, ka preču muitas vērtība tiks deklarēta nepareizi. Ņemot vērā iespējamo risku saistībā ar kompensējošiem pasākumiem šajā tirgus segmentā, jāievieš dubulta pasākumu sistēma. Šādu sistēmu veido MIC un fiksēts maksājums. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu fiksētais maksājums tika aprēķināts, pamatojoties uz vidējo svērto kaitējuma starpību, jo konstatēja, ka tā ir zemāka par vidējo svērto dempinga starpību. Lai nodrošinātu MIC ievērošanu, importētāji ir jāinformē par to, ka fiksēts maksājums par attiecīgajiem darījumiem ir spēkā ar atpakaļejošu datumu, ja pārbaudē pēc ievešanas tiek konstatēts, ka i) Kopienas brīvas robežpiegādes neto cena, ko faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā (cena pēc ievešanas), ir zemāka par muitas deklarācijā norādīto Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms nodokļa nomaksas; un ii) cena pēc ievešanas ir zemāka par MIC; fiksēts maksājums netiek piemērots, ja, piemērojot šo maksājumu plus cenu pēc ievešanas, iegūst summu (faktiski samaksātā cena plus fiksētais maksājums), kas ir mazāka par MIC. Šādā gadījuma piemēro tādu maksājuma summu, kas atbilst MIC un cenas pēc ievešanas starpībai. Muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija, ja tiek konstatētas norādes par nepareizām deklarācijām. |
| --- | --- |

(99)

Tādu maksājumu sistēmu, kas balstīta uz MIC, var būt grūtāk īstenot, un salīdzinājumā ar citiem pasākumu veidiem ir lielāka iespēja, ka preču muitas vērtība tiks deklarēta nepareizi. Ņemot vērā iespējamo risku saistībā ar kompensējošiem pasākumiem šajā tirgus segmentā, jāievieš dubulta pasākumu sistēma. Šādu sistēmu veido MIC un fiksēts maksājums. Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu fiksētais maksājums tika aprēķināts, pamatojoties uz vidējo svērto kaitējuma starpību, jo konstatēja, ka tā ir zemāka par vidējo svērto dempinga starpību. Lai nodrošinātu MIC ievērošanu, importētāji ir jāinformē par to, ka fiksēts maksājums par attiecīgajiem darījumiem ir spēkā ar atpakaļejošu datumu, ja pārbaudē pēc ievešanas tiek konstatēts, ka i) Kopienas brīvas robežpiegādes neto cena, ko faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā (cena pēc ievešanas), ir zemāka par muitas deklarācijā norādīto Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms nodokļa nomaksas; un ii) cena pēc ievešanas ir zemāka par MIC; fiksēts maksājums netiek piemērots, ja, piemērojot šo maksājumu plus cenu pēc ievešanas, iegūst summu (faktiski samaksātā cena plus fiksētais maksājums), kas ir mazāka par MIC. Šādā gadījuma piemēro tādu maksājuma summu, kas atbilst MIC un cenas pēc ievešanas starpībai. Muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija, ja tiek konstatētas norādes par nepareizām deklarācijām.

| (100) | Šajā sakarā un lai kliedētu paustās bažas, Komisija plāno īstenot divus īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi ir atbilstīgi un tiek pilnībā ievēroti. Pirmkārt, pirmā pasākuma pamatā ir Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris), ar ko izveido Kopienas muitas kodeksu (6), 78. pants, saskaņā ar kuru muitas iestādes var pārbaudīt darījumu dokumentus un datus, kas saistīti ar attiecīgo preču importa vai eksporta darbībām vai tām sekojošām komerciālām darbībām ar minētajām precēm. Šādas pārbaudes var veikt deklarācijas iesniedzēja uzņēmumā, visu citu minētajās darbībās darījumu ziņā tieši vai netieši iesaistīto personu uzņēmumos vai tādu citu personu uzņēmumos, kuru īpašumā uzņēmējdarbības vajadzībām ir minētais dokuments un dati. Šīs iestādes var pārbaudīt arī preces. |
| --- | --- |

(100)

Šajā sakarā un lai kliedētu paustās bažas, Komisija plāno īstenot divus īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pasākumi ir atbilstīgi un tiek pilnībā ievēroti. Pirmkārt, pirmā pasākuma pamatā ir Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris), ar ko izveido Kopienas muitas kodeksu (6), 78. pants, saskaņā ar kuru muitas iestādes var pārbaudīt darījumu dokumentus un datus, kas saistīti ar attiecīgo preču importa vai eksporta darbībām vai tām sekojošām komerciālām darbībām ar minētajām precēm. Šādas pārbaudes var veikt deklarācijas iesniedzēja uzņēmumā, visu citu minētajās darbībās darījumu ziņā tieši vai netieši iesaistīto personu uzņēmumos vai tādu citu personu uzņēmumos, kuru īpašumā uzņēmējdarbības vajadzībām ir minētais dokuments un dati. Šīs iestādes var pārbaudīt arī preces.

| (101) | Otrkārt, lai nepieļautu iespējamu pasākumu absorbciju, īpaši starp saistītiem uzņēmumiem, Komisija ar šo paziņo nodomu nekavējoties sākt pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam un var dot rīkojumu reģistrēt ievedumus saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, ja tiktu sniegti pierādījumi par šādām darbībām. |
| --- | --- |

(101)

Otrkārt, lai nepieļautu iespējamu pasākumu absorbciju, īpaši starp saistītiem uzņēmumiem, Komisija ar šo paziņo nodomu nekavējoties sākt pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 12. panta 1. punktam un var dot rīkojumu reģistrēt ievedumus saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu, ja tiktu sniegti pierādījumi par šādām darbībām.

| (102) | Tostarp Komisija izmantos informāciju par importa uzraudzību, ko sniedz valstu muitas iestādes, kā arī datus, ko saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. pantu sniedz dalībvalstis, |
| --- | --- |

(102)

Tostarp Komisija izmantos informāciju par importa uzraudzību, ko sniedz valstu muitas iestādes, kā arī datus, ko saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. pantu sniedz dalībvalstis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zemeņu importam, kas ir termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas; tās klasificē ar KN kodiem 0811 10 11, 0811 10 19 un 0811 10 90.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma apjoms uzņēmumam Yantai Yongchang Foodstuff ir šāds:

| Uzņēmums | Galīgais maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 0,0 % | A779 |

Uzņēmums

Galīgais maksājums

TARIC papildu kods

Yantai Yongchang Foodstuff

0,0 %

A779

3.   Visiem pārējiem uzņēmumiem galīgā antidempinga maksājuma apjoms ir starpība starp 4. punktā noteikto minimālo importa cenu un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms nodokļa nomaksas, ja neto cena ir mazāka par minimālo importa cenu. Ja Kopienas brīvas robežpiegādes neto cena ir vienāda vai lielāka par 4. punktā noteikto attiecīgo minimālo importa cenu, maksājumu neiekasē.

4.   Trešā punkta vajadzībām piemēro nākamās tabulas 2. ailē norādīto minimālo importa cenu. Ja pārbaudē pēc ievešanas tiek konstatēts, ka Kopienas brīvas robežpiegādes neto cena, ko faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā (cena pēc ievešanas), ir zemāka par muitas deklarācijā norādīto Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms nodokļa nomaksas un cena pēc ievešanas ir zemāka par minimālo importa cenu, piemēro nākamās tabulas attiecīgi 3. vai 4. ailē norādīto fiksēto antidempinga maksājumu, izņemot, ja, piemērojot attiecīgi 3. vai 4. ailē norādīto fiksēto maksājumu plus cenu pēc ievešanas, iegūst summu (faktiski samaksātā cena plus fiksētais maksājums), kas ir mazāka par nākamās tabulas 2. ailē norādīto minimālo importa cenu. Šādā gadījumā piemēro maksājuma apjomu, kas atbilst starpībai starp nākamās tabulas 2. ailē norādīto minimālo importa cenu un cenu pēc ievešanas. Ja šāds fiksēts antidempinga maksājums tiek iekasēts ar atpakaļejošu spēku, to iekasē neto, proti, atskaitot visus iepriekš samaksātos antidempinga maksājumus, un aprēķina, pamatojoties uz minimālo importa cenu.

| KN kods un preces apzīmējums | Minimālā importa cena EUR/tonna neto svars | Dandong Junao piemērojamais fiksētais maksājums EUR/tonna neto svars (TARIC papildu kods A780) | Visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamais fiksētais maksājums EUR/tonna neto svars (TARIC papildu kods A999) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, satur cukura vai citu saldinātāju piedevas ar cukura saturu, kas pārsniedz 13 % no svara (KN 0811 10 11) | 496,8 | 62,6 | 169,9 |
| Zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, satur cukura vai citu saldinātāju piedevas ar cukura saturu, kas nepārsniedz 13 % no svara (KN 0811 10 19) | 566,3 | 71,3 | 193,7 |
| Zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (KN 0811 10 90) | 598 | 75,3 | 204,5 |

KN kods un preces apzīmējums

Minimālā importa cena EUR/tonna neto svars

Dandong Junao piemērojamais fiksētais maksājums EUR/tonna neto svars (TARIC papildu kods A780)

Visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamais fiksētais maksājums EUR/tonna neto svars (TARIC papildu kods A999)

Zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, satur cukura vai citu saldinātāju piedevas ar cukura saturu, kas pārsniedz 13 % no svara (KN 0811 10 11)

496,8

62,6

169,9

Zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, satur cukura vai citu saldinātāju piedevas ar cukura saturu, kas nepārsniedz 13 % no svara (KN 0811 10 19)

566,3

71,3

193,7

Zemenes, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas (KN 0811 10 90)

598

75,3

204,5

5.   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms ievešanas laišanai brīvā apgrozījumā un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7), 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minēto 3. un 4. punktu, samazina par procentuālo daļu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.

6.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Anulē summas, kas tika garantētas ar Regulā (EK) Nr. 1551/2006 paredzēto pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes zemenēm, kas ir termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2007. gada 16. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

Horst SEEHOFER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV L 287, 18.10.2006. 3. lpp.

2

(3)  Komisijas 2006. gada 28. jūnija ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par situāciju pārstrādei paredzētu mīksto augļu un ķiršu nozarē (COM(2006) 0345) un pievienotais Komisijas darba dokuments “Review of the sector of soft fruits and cherries intended for processing in the EU” (SEC(2006) 838).

3

Review of the sector of soft fruits and cherries intended for processing in the EU

(4)  Teksts tika pieņemts 2006. gada 12. oktobra sanāksmē, 2. daļa., pagaidu izdevums, P-6 TA PROV(2006) 10–12, PE 378/421, 69. lpp.

4

(5)  Tikai ar zemenēm saistīta darbība.

5

(6)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).

7

---

| 17.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 408/2007

(2007. gada 16. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 17. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 16. aprīla Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 70,4 |
| TN | 139,0 |
| TR | 155,3 |
| ZZ | 121,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 54,5 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 125,2 |
| 0709 90 70 | MA | 51,1 |
| TR | 120,3 |
| ZZ | 85,7 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 84,1 |
| ZZ | 163,2 |
| 0805 10 20 | EG | 46,3 |
| IL | 64,9 |
| MA | 42,9 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0805 50 10 | IL | 62,4 |
| TR | 38,7 |
| ZZ | 50,6 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 82,9 |
| CA | 124,4 |
| CL | 85,3 |
| CN | 69,5 |
| NZ | 120,5 |
| US | 122,5 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,3 |
| CL | 92,0 |
| ZA | 87,9 |
| ZZ | 86,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

70,4

TN

139,0

TR

155,3

ZZ

121,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

54,5

TR

149,2

ZZ

125,2

0709 90 70

MA

51,1

TR

120,3

ZZ

85,7

0709 90 80

EG

242,2

IL

84,1

ZZ

163,2

0805 10 20

EG

46,3

IL

64,9

MA

42,9

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

56,9

0805 50 10

IL

62,4

TR

38,7

ZZ

50,6

0808 10 80

AR

78,9

BR

82,9

CA

124,4

CL

85,3

CN

69,5

NZ

120,5

US

122,5

UY

48,7

ZA

84,5

ZZ

90,8

0808 20 50

AR

80,3

CL

92,0

ZA

87,9

ZZ

86,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 409/2007

(2007. gada 16. aprīlis),

ar ko aizstāj I un II pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 25. aprīļa Regulu (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (1), un jo īpaši tās 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Amerikas Savienotās Valstis nenodrošināja Akta par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (CDSOA) atbilstību ASV saistībām, kuras noteiktas PTO nolīgumos, tādēļ no 2005. gada 1. maija ar Regulu (EK) Nr. 673/2005 piemēro 15 % ad valorem papildu muitas nodokli dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs. Saskaņā ar PTO atļauju Amerikas Savienotajām Valstīm pārtraukt koncesiju piemērošanu Komisija katru gadu pielāgo pārtraukšanas apjomu tādam anulējuma vai samazinājuma apjomam, kādu attiecīgajā periodā CDSOA ir radījis Kopienai. |
| --- | --- |

(1)

Amerikas Savienotās Valstis nenodrošināja Akta par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (CDSOA) atbilstību ASV saistībām, kuras noteiktas PTO nolīgumos, tādēļ no 2005. gada 1. maija ar Regulu (EK) Nr. 673/2005 piemēro 15 % ad valorem papildu muitas nodokli dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs. Saskaņā ar PTO atļauju Amerikas Savienotajām Valstīm pārtraukt koncesiju piemērošanu Komisija katru gadu pielāgo pārtraukšanas apjomu tādam anulējuma vai samazinājuma apjomam, kādu attiecīgajā periodā CDSOA ir radījis Kopienai.

| (2) | CDSOA maksājumi par pēdējo gadu, par kuru ir pieejami dati, saistīti ar antidempinga un pretsubsīdiju maksājumiem, kas iekasēti 2006. budžeta gadā (no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim). Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu Muitas un robežaizsardzības iestādes publicētajiem datiem, Kopienai radītais anulējuma vai samazinājuma apjoms ir aprēķināts USD 81,19 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(2)

CDSOA maksājumi par pēdējo gadu, par kuru ir pieejami dati, saistīti ar antidempinga un pretsubsīdiju maksājumiem, kas iekasēti 2006. budžeta gadā (no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim). Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu Muitas un robežaizsardzības iestādes publicētajiem datiem, Kopienai radītais anulējuma vai samazinājuma apjoms ir aprēķināts USD 81,19 miljonu apmērā.

| (3) | Anulējuma vai samazinājuma apjoms un līdz ar to pārtraukšanas apjoms ir palielinājies, tāpēc pirmās 32 preces, kas uzskaitītas II pielikumā Regulai (EK) Nr. 673/2005, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 632/2006, jāiekļauj minētās regulas I pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Anulējuma vai samazinājuma apjoms un līdz ar to pārtraukšanas apjoms ir palielinājies, tāpēc pirmās 32 preces, kas uzskaitītas II pielikumā Regulai (EK) Nr. 673/2005, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 632/2006, jāiekļauj minētās regulas I pielikuma sarakstā.

| (4) | Tā rezultātā 15 % ad valorem importa papildu nodoklis, kuru piemēro I pielikuma grozījumos uzskaitīto preču importam no Amerikas Savienotajām Valstīm, viena gada periodā atbilst tirdzniecības vērtībai, kas nepārsniedz USD 81,19 miljonus. |
| --- | --- |

(4)

Tā rezultātā 15 % ad valorem importa papildu nodoklis, kuru piemēro I pielikuma grozījumos uzskaitīto preču importam no Amerikas Savienotajām Valstīm, viena gada periodā atbilst tirdzniecības vērtībai, kas nepārsniedz USD 81,19 miljonus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 673/2005 6. panta 1. un 2. punktā ir paredzēti īpaši atbrīvojumi no importa papildu nodokļa. Šos atbrīvojumus var piemērot tad, ja pirms Regulas (EK) Nr. 673/2005 stāšanās spēkā vai tās piemērošanas dienā ir ievēroti konkrēti nosacījumi, tādēļ praksē šos atbrīvojumus nevar piemērot I pielikuma sarakstā pašreiz iekļauto 32 preču importam. Tādēļ ir jāpieņem īpaši noteikumi, lai šos atbrīvojumus varētu piemērot šo preču importam. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 673/2005 6. panta 1. un 2. punktā ir paredzēti īpaši atbrīvojumi no importa papildu nodokļa. Šos atbrīvojumus var piemērot tad, ja pirms Regulas (EK) Nr. 673/2005 stāšanās spēkā vai tās piemērošanas dienā ir ievēroti konkrēti nosacījumi, tādēļ praksē šos atbrīvojumus nevar piemērot I pielikuma sarakstā pašreiz iekļauto 32 preču importam. Tādēļ ir jāpieņem īpaši noteikumi, lai šos atbrīvojumus varētu piemērot šo preču importam.

| (6) | Lai izvairītos no papildu nodokļa maksāšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā. |
| --- | --- |

(6)

Lai izvairītos no papildu nodokļa maksāšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tirdzniecības represāliju komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tirdzniecības represāliju komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 673/2005 I pielikuma tekstu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 673/2005 II pielikuma tekstu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

1.   Papildu nodokli neattiecina uz precēm, attiecībā uz kurām pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas ir izdota importa licence ar atbrīvojumu no nodokļa vai tā samazinājumu, ja šīs preces klasificē ar kādu no šiem KN kodiem (2): 4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 un 9406 00 11.

2.   Papildu nodokli neattiecina uz precēm, attiecībā uz kurām var pierādīt, ka šīs regulas piemērošanas dienā tās jau ir en route uz Kopienu, un kuru nosūtīšanas galamērķi nevar mainīt, ja šīs preces klasificē ar kādu no šiem KN kodiem (3): 4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 un 9406 00 11.

4. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 110, 30.4.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 632/2006 (OV L 111, 25.4.2006., 5. lpp.).

1

(2)  Saskaņā ar šiem kodiem klasificēto preču apraksts ir I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.).

2

(3)  Saskaņā ar šiem kodiem klasificēto preču apraksts ir I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Preces, kurām piemēro papildu nodokļus, ir identificētas ar astoņu ciparu KN kodiem. Saskaņā ar minētajiem kodiem klasificēto preču apraksts ir I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (2).

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

| | 4818 20 10 |
| --- | --- |

4818 20 10

| | 9403 70 90 |
| --- | --- |

9403 70 90

| | 6110 90 10 |
| --- | --- |

6110 90 10

| | 6110 19 10 |
| --- | --- |

6110 19 10

| | 6110 19 90 |
| --- | --- |

6110 19 90

| | 6110 12 10 |
| --- | --- |

6110 12 10

| | 6110 11 10 |
| --- | --- |

6110 11 10

| | 6110 30 10 |
| --- | --- |

6110 30 10

| | 6110 12 90 |
| --- | --- |

6110 12 90

| | 6110 20 10 |
| --- | --- |

6110 20 10

| | 6110 11 30 |
| --- | --- |

6110 11 30

| | 6110 11 90 |
| --- | --- |

6110 11 90

| | 6110 90 90 |
| --- | --- |

6110 90 90

| | 6110 30 91 |
| --- | --- |

6110 30 91

| | 6110 30 99 |
| --- | --- |

6110 30 99

| | 6110 20 99 |
| --- | --- |

6110 20 99

| | 6110 20 91 |
| --- | --- |

6110 20 91

| | 9608 10 10 |
| --- | --- |

9608 10 10

| | 6402 19 00 |
| --- | --- |

6402 19 00

| | 6404 11 00 |
| --- | --- |

6404 11 00

| | 6403 19 00 |
| --- | --- |

6403 19 00

| | 6105 20 90 |
| --- | --- |

6105 20 90

| | 6105 20 10 |
| --- | --- |

6105 20 10

| | 6106 10 00 |
| --- | --- |

6106 10 00

| | 6206 40 00 |
| --- | --- |

6206 40 00

| | 6205 30 00 |
| --- | --- |

6205 30 00

| | 6206 30 00 |
| --- | --- |

6206 30 00

| | 6105 10 00 |
| --- | --- |

6105 10 00

| | 6205 20 00 |
| --- | --- |

6205 20 00

| | 9406 00 11 |
| --- | --- |

9406 00 11

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

(2)  OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

Preces šajā pielikumā identificētas ar astoņu ciparu KN kodiem. Saskaņā ar minētajiem kodiem klasificēto preču apraksts ir I pielikumā Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 493/2005.

| | 9406 00 38 |
| --- | --- |

9406 00 38

| | 6101 30 10 |
| --- | --- |

6101 30 10

| | 6102 30 10 |
| --- | --- |

6102 30 10

| | 6201 12 10 |
| --- | --- |

6201 12 10

| | 6201 13 10 |
| --- | --- |

6201 13 10

| | 6102 30 90 |
| --- | --- |

6102 30 90

| | 6201 92 00 |
| --- | --- |

6201 92 00

| | 6101 30 90 |
| --- | --- |

6101 30 90

| | 6202 93 00 |
| --- | --- |

6202 93 00

| | 6202 11 00 |
| --- | --- |

6202 11 00

| | 6201 13 90 |
| --- | --- |

6201 13 90

| | 6201 93 00 |
| --- | --- |

6201 93 00

| | 6201 12 90 |
| --- | --- |

6201 12 90

| | 6204 42 00 |
| --- | --- |

6204 42 00

| | 6104 43 00 |
| --- | --- |

6104 43 00

| | 6204 49 10 |
| --- | --- |

6204 49 10

| | 6204 44 00 |
| --- | --- |

6204 44 00

| | 6204 43 00 |
| --- | --- |

6204 43 00

| | 6203 42 31 |
| --- | --- |

6203 42 31

| | 6204 62 31 |
| --- | --- |

6204 62 31

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 17.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 26. marts)

par eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3), kas ģēnētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1234)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu un franču valodā)

(2007/232/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (1), un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta pirmo daļu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK attiecīgā kompetentā iestāde minētajā direktīvā noteiktajā kārtībā dod rakstisku piekrišanu tādu produktu laišanai tirgū, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem vai ģenētiski modificētu organismu kombinācijām vai satur tos. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK attiecīgā kompetentā iestāde minētajā direktīvā noteiktajā kārtībā dod rakstisku piekrišanu tādu produktu laišanai tirgū, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem vai ģenētiski modificētu organismu kombinācijām vai satur tos.

| (2) | Uzņēmums Bayer BioScience nv iesniedza Beļģijas kompetentajai iestādei paziņojumu par ģenētiski modificētu eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Bayer BioScience nv iesniedza Beļģijas kompetentajai iestādei paziņojumu par ģenētiski modificētu eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) laišanu tirgū.

| (3) | Paziņojums attiecās uz ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) audzēšanu un importu Kopienā tiem pašiem lietošanas veidiem, kādi paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, tostarp lietošanai lopbarībā vai tās sastāvā, izņemot tā lietošanu pārtikā vai tās sastāvā. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojums attiecās uz ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) audzēšanu un importu Kopienā tiem pašiem lietošanas veidiem, kādi paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, tostarp lietošanai lopbarībā vai tās sastāvā, izņemot tā lietošanu pārtikā vai tās sastāvā.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 14. pantu Beļģijas kompetentā iestāde sagatavoja novērtējuma ziņojumu, ko iesniedza Komisijai un pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Minētajā novērtējuma ziņojumā bija secināts, ka ģenētiski modificētie eļļas rapša produkti (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) ir jālaiž tirgū importam un pārstrādei, kā arī tiem pašiem lietošanas veidiem, kas paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, bet ne pieprasītajam lietošanas veidam – audzēšanai. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 14. pantu Beļģijas kompetentā iestāde sagatavoja novērtējuma ziņojumu, ko iesniedza Komisijai un pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Minētajā novērtējuma ziņojumā bija secināts, ka ģenētiski modificētie eļļas rapša produkti (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) ir jālaiž tirgū importam un pārstrādei, kā arī tiem pašiem lietošanas veidiem, kas paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, bet ne pieprasītajam lietošanas veidam – audzēšanai.

| (5) | Dažu dalībvalstu kompetentās iestādes iebilda pret šo produktu laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Dažu dalībvalstu kompetentās iestādes iebilda pret šo produktu laišanu tirgū.

| (6) | Ņemot vērā Beļģijas un citu dalībvalstu kompetento iestāžu iebildumus attiecībā uz ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) audzēšanu, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) izteiktais atzinums attiecas tikai uz importu un pārstrādi, tostarp lietošanu lopbarībā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Beļģijas un citu dalībvalstu kompetento iestāžu iebildumus attiecībā uz ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) audzēšanu, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) izteiktais atzinums attiecas tikai uz importu un pārstrādi, tostarp lietošanu lopbarībā.

| (7) | EFSA 2005. gada septembrī pieņemtajā atzinumā secināja, ka ģenētiski modificētie eļļas rapša produkti (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) ir cilvēku un dzīvnieku pārtikai, un – attiecībā uz paredzētajiem lietošanas veidiem – arī videi tikpat droši kā parastais eļļas rapsis. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde arī noteica, ka paziņojumā minētais monitoringa plāns attiecībā uz paredzētajiem lietošanas veidiem ir pieņemams. |
| --- | --- |

(7)

EFSA 2005. gada septembrī pieņemtajā atzinumā secināja, ka ģenētiski modificētie eļļas rapša produkti (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) ir cilvēku un dzīvnieku pārtikai, un – attiecībā uz paredzētajiem lietošanas veidiem – arī videi tikpat droši kā parastais eļļas rapsis. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde arī noteica, ka paziņojumā minētais monitoringa plāns attiecībā uz paredzētajiem lietošanas veidiem ir pieņemams.

| (8) | Izskatot katru iebildumu saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, paziņojumā sniegto informāciju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, nav atklāti iemesli, kas liktu uzskatīt, ka ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) laišana tirgū negatīvi ietekmēs cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi. |
| --- | --- |

(8)

Izskatot katru iebildumu saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, paziņojumā sniegto informāciju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, nav atklāti iemesli, kas liktu uzskatīt, ka ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) laišana tirgū negatīvi ietekmēs cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi.

| (9) | Pārstrādāta eļļa, kas iegūta no ģenētiski modificēta rapša, proti, no a) eļļas rapša Ms8 līnijas un visiem tradicionālajiem krustojumiem, b) eļļas rapša Rf3 līnijas un visiem tradicionālajiem krustojumiem un c) Ms8xRf3 hibrīdu kombinācijas, ir laista tirgū saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (2). Tādēļ uz to attiecas prasības, kas paredzētas 8. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (3), un to var laist tirgū un lietot saskaņā ar ģenētiski modificētās pārtikas un lopbarības Kopienas reģistrā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Pārstrādāta eļļa, kas iegūta no ģenētiski modificēta rapša, proti, no a) eļļas rapša Ms8 līnijas un visiem tradicionālajiem krustojumiem, b) eļļas rapša Rf3 līnijas un visiem tradicionālajiem krustojumiem un c) Ms8xRf3 hibrīdu kombinācijas, ir laista tirgū saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (2). Tādēļ uz to attiecas prasības, kas paredzētas 8. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (3), un to var laist tirgū un lietot saskaņā ar ģenētiski modificētās pārtikas un lopbarības Kopienas reģistrā minētajiem nosacījumiem.

| (10) | Ģenētiski modificētajiem eļļas rapša produktiem (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) jāpiešķir unikālie indentifikatori atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulai (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (4), un Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulai (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (5). |
| --- | --- |

(10)

Ģenētiski modificētajiem eļļas rapša produktiem (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) jāpiešķir unikālie indentifikatori atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulai (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (4), un Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulai (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (5).

| (11) | Uz ģenētiski modificētu organismu nejaušu vai tehniski nenovēršamu klātbūtni produktos neattiecina marķēšanas un izsekojamības prasības saskaņā ar robežvērtībām, kas noteiktas Direktīvā 2001/18/EK un Regulā (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(11)

Uz ģenētiski modificētu organismu nejaušu vai tehniski nenovēršamu klātbūtni produktos neattiecina marķēšanas un izsekojamības prasības saskaņā ar robežvērtībām, kas noteiktas Direktīvā 2001/18/EK un Regulā (EK) Nr. 1829/2003.

| (12) | Ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, nav nepieciešams noteikt īpašus nosacījumus attiecībā uz produktu apstrādi vai iesaiņojumu un konkrētu ekosistēmu, vides vai ģeogrāfisko apgabalu aizsardzību. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, nav nepieciešams noteikt īpašus nosacījumus attiecībā uz produktu apstrādi vai iesaiņojumu un konkrētu ekosistēmu, vides vai ģeogrāfisko apgabalu aizsardzību.

| (13) | Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu ir jāizveido atbilstoša pārvaldības sistēma, lai nepieļautu ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) sēklu nonākšanu audzēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu ir jāizveido atbilstoša pārvaldības sistēma, lai nepieļautu ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) sēklu nonākšanu audzēšanā.

| (14) | Pirms produktu laišanas tirgū jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu tā marķēšanu un izsekojamību visos tirgū laišanas posmos, tajā skaitā pārbaudes, kurās izmanto atbilstīgas noteikšanas metodes. |
| --- | --- |

(14)

Pirms produktu laišanas tirgū jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu tā marķēšanu un izsekojamību visos tirgū laišanas posmos, tajā skaitā pārbaudes, kurās izmanto atbilstīgas noteikšanas metodes.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi nav saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 30. pantam izveidotā komiteja, tāpēc Komisija ir iesniegusi Padomei priekšlikumu saistībā ar šiem pasākumiem. Tā kā pēc Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktā paredzētā laikposma beigām Padome nav pieņēmusi ierosinātos pasākumus un nav arī izteikusi iebildumus attiecībā uz tiem, Komisijai jāpieņem šie pasākumi saskaņā ar 5. panta 6. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi nav saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 30. pantam izveidotā komiteja, tāpēc Komisija ir iesniegusi Padomei priekšlikumu saistībā ar šiem pasākumiem. Tā kā pēc Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktā paredzētā laikposma beigām Padome nav pieņēmusi ierosinātos pasākumus un nav arī izteikusi iebildumus attiecībā uz tiem, Komisijai jāpieņem šie pasākumi saskaņā ar 5. panta 6. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Piekrišana

Neskarot citus Kopienas tiesību aktus, jo īpaši Regulu (EK) Nr. 258/97 un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Beļģijas kompetentā iestāde dod rakstisku piekrišanu saskaņā ar šo lēmumu laist tirgū 2. pantā norādītos produktus, par ko ir paziņojis uzņēmums Bayer BioScience nv (atsauce C/BE/96/01).

Atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 19. panta 3. punktam piekrišanas dokumentā nepārprotami jānorāda piekrišanas nosacījumi, kas paredzēti 3. un 4. pantā.

2. pants

Produkti

1.   Ģenētiski modificētie organismi, ko paredzēts laist tirgū kā produktus vai produktu sastāvdaļas, turpmāk tekstā – “produkti”, ir eļļas rapša (Brassica napus L.) sēklas, kas iegūtas no atsevišķas sievišķās un vīrišķās līnijas, kas attiecīgi satur gan Ms8, gan Rf3 elementus, kā arī sēklas, kas iegūtas no šo sievišķo un vīrišķo vecākaugu līniju tradicionāliem krustojumiem (Ms8xRf3 hibrīds), ar šādu pievienotu DNS.

| | Sievišķā līnija (Ms8)







  1) | PTA29-barnase-3’nos:






  — | Tapetum šūnām specifiskais promoters PTA29 no Nicotiana tabacum, |
| --- | --- | --- | --- |

Sievišķā līnija (Ms8)

1)

PTA29-barnase-3’nos:

—

Tapetum šūnām specifiskais promoters PTA29 no Nicotiana tabacum,

| — | barnase gēns no Bacillus amyloliquefaciens vīrišķās sterilitātes iegūšanai, |
| --- | --- |

—

barnase gēns no Bacillus amyloliquefaciens vīrišķās sterilitātes iegūšanai,

| — | daļa no Agrobacterium tumefaciens nopalīna sintāzes gēna 3’ nekodējošā rajona (3’nos). |
| --- | --- |

—

daļa no Agrobacterium tumefaciens nopalīna sintāzes gēna 3’ nekodējošā rajona (3’nos).

| 2) | PssuAra-bar-3’g7:






  — | PssuAra promoters no Arabidopsis thaliana, |
| --- | --- | --- |

2)

PssuAra-bar-3’g7:

—

PssuAra promoters no Arabidopsis thaliana,

| — | bar gēns, kas izolēts no Streptomyces hygroscopicus un kodē toleranci pret glufozinātamonija herbicīdu, |
| --- | --- |

—

bar gēns, kas izolēts no Streptomyces hygroscopicus un kodē toleranci pret glufozinātamonija herbicīdu,

| — | Agrobacterium tumefaciens TL-DNS gēna 7 3’ netranslējamā sekvence. |
| --- | --- |

—

Agrobacterium tumefaciens TL-DNS gēna 7 3’ netranslējamā sekvence.

| | Vīrišķā līnija (Rf3)







  3) | PTA29-barstar-3’nos:






  — | Tapetum šūnām specifiskais promoters PTA29 no Nicotiana tabacum, |
| --- | --- | --- | --- |

Vīrišķā līnija (Rf3)

3)

PTA29-barstar-3’nos:

—

Tapetum šūnām specifiskais promoters PTA29 no Nicotiana tabacum,

| — | barstar gēns no Bacillus amyloliquefaciens fertilitātes atjaunošanas iegūšanai, |
| --- | --- |

—

barstar gēns no Bacillus amyloliquefaciens fertilitātes atjaunošanas iegūšanai,

| — | daļa no Agrobacterium tumefaciens nopalīna sintāzes gēna 3’ nekodējošā rajona (3’nos). |
| --- | --- |

—

daļa no Agrobacterium tumefaciens nopalīna sintāzes gēna 3’ nekodējošā rajona (3’nos).

| 4) | PssuAra-bar-3’g7:






  — | PssuAra promoters no Arabidopsis thaliana, |
| --- | --- | --- |

4)

PssuAra-bar-3’g7:

—

PssuAra promoters no Arabidopsis thaliana,

| — | bar gēns, kas izolēts no Streptomyces hygroscopicus un kodē toleranci pret glufozinātamonija herbicīdu, |
| --- | --- |

—

bar gēns, kas izolēts no Streptomyces hygroscopicus un kodē toleranci pret glufozinātamonija herbicīdu,

| — | Agrobacterium tumefaciens TL-DNS gēna 7 3’ netranslējamā sekvence. |
| --- | --- |

—

Agrobacterium tumefaciens TL-DNS gēna 7 3’ netranslējamā sekvence.

2.   Piekrišana attiecas uz sēklām, kas iegūtas, krustojot eļļas rapša Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 līniju ar jebkuru citu tradicionāli audzētu rapsi, un ko izmanto kā produktu vai produktu sastāvdaļu.

3. pants

Nosacījumi laišanai tirgū

Minētos produktus var izmantot tāpat kā jebkuru citu eļļas rapsi, izņemot audzēšanai, lietošanai pārtikā vai pārtikas sastāvā, un to var laist tirgū, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | piekrišana ir spēkā 10 gadus, sākot no tās izdošanas dienas; |
| --- | --- |

a)

piekrišana ir spēkā 10 gadus, sākot no tās izdošanas dienas;

| b) | unikālie indentifikatori šiem produktiem ir:






  — | ACS-BNØØ5-8 līnijām, kurās ir tikai Ms8 elements, |
| --- | --- | --- |

b)

unikālie indentifikatori šiem produktiem ir:

—

ACS-BNØØ5-8 līnijām, kurās ir tikai Ms8 elements,

| — | ACS-BNØØ3-6 līnijām, kurās ir tikai Rf3 elements, |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ3-6 līnijām, kurās ir tikai Rf3 elements,

| — | ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hibrīdlīnijām, kurās ir gan Ms8, gan Rf3 elements; |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hibrīdlīnijām, kurās ir gan Ms8, gan Rf3 elements;

| c) | neskarot Direktīvas 2001/18/EK 25. pantu, piekrišanas saņēmējs pēc pieprasījuma kompetentajām iestādēm dara pieejamus minēto produktu pozitīvos un negatīvos kontrolparaugus, to ģenētisko materiālu vai standartmateriālus; |
| --- | --- |

c)

neskarot Direktīvas 2001/18/EK 25. pantu, piekrišanas saņēmējs pēc pieprasījuma kompetentajām iestādēm dara pieejamus minēto produktu pozitīvos un negatīvos kontrolparaugus, to ģenētisko materiālu vai standartmateriālus;

| d) | neskarot Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īpašās marķējuma prasības, teksts “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts eļļas rapsis” vai “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Ms8 eļļas rapsis”, vai “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Rf3 eļļas rapsis”, vai “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Ms8xRf3 eļļas rapsis” attiecīgi ir jānorāda uz etiķetes vai minētā produkta pavaddokumentā, izņemot gadījumus, ja citos Kopienas tiesību aktos paredzēta robežvērtība, kuras nesasniegšanas gadījumā minētā informācija nav jānorāda; kā arī |
| --- | --- |

d)

neskarot Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īpašās marķējuma prasības, teksts “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts eļļas rapsis” vai “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Ms8 eļļas rapsis”, vai “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Rf3 eļļas rapsis”, vai “Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Ms8xRf3 eļļas rapsis” attiecīgi ir jānorāda uz etiķetes vai minētā produkta pavaddokumentā, izņemot gadījumus, ja citos Kopienas tiesību aktos paredzēta robežvērtība, kuras nesasniegšanas gadījumā minētā informācija nav jānorāda; kā arī

| e) | kamēr produktus nav atļauts laist tirgū audzēšanai, marķējumā vai arī produktu pavaddokumentā ir teksts “Nav paredzēts audzēšanai”. |
| --- | --- |

e)

kamēr produktus nav atļauts laist tirgū audzēšanai, marķējumā vai arī produktu pavaddokumentā ir teksts “Nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Monitorings

1.   Visā piekrišanas derīguma termiņa laikā piekrišanas saņēmējs nodrošina, lai tiktu izstrādāts un īstenots paziņojumā minētais monitoringa plāns, kurš aptver vispārējas uzraudzības plānu, lai pārbaudītu, vai minēto produktu apstrāde vai izmantošana negatīvi neietekmē cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi.

2.   Piekrišanas saņēmējs nekavējoties informē uzņēmējus un lietotājus par minēto produktu nekaitīgumu un to vispārējām īpašībām, kā arī par monitoringa nosacījumiem, ieskaitot atbilstošu pārvaldības pasākumu veikšanu gadījumā, ja notiek nejauša sēklu izbiršana. Tehniskie norādījumi šā panta īstenošanai ir noteikti šā lēmuma pielikumā.

3.   Piekrišanas saņēmējs iesniedz Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm gada pārskatus par monitoringa pasākumu rezultātiem.

4.   Neskarot Direktīvas 2001/18/EK 20. pantu, piekrišanas saņēmējs un/vai dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņēmusi sākotnējo paziņojumu, attiecīgā gadījumā pēc vienošanās ar Komisiju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kas saņēmusi sākotnējo paziņojumu, pārskata iesniegto monitoringa plānu, ņemot vērā monitoringa pasākumu rezultātus. Pārskatītā monitoringa plāna priekšlikumus iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

5.   Piekrišanas saņēmējs sniedz apliecinājumus Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm:

| a) | par to, ka esošie monitoringa tīkli apkopo informāciju, kas attiecas uz minēto produktu monitoringu, kā norādīts paziņojumā iekļautajā monitoringa plānā; kā arī |
| --- | --- |

a)

par to, ka esošie monitoringa tīkli apkopo informāciju, kas attiecas uz minēto produktu monitoringu, kā norādīts paziņojumā iekļautajā monitoringa plānā; kā arī

| b) | par to, ka šie esošie monitoringa tīkli ir piekrituši sniegt šo informāciju piekrišanas saņēmējam pirms monitoringa ziņojumu iesniegšanas dienas Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

par to, ka šie esošie monitoringa tīkli ir piekrituši sniegt šo informāciju piekrišanas saņēmējam pirms monitoringa ziņojumu iesniegšanas dienas Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar 3. punktu.

5. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro no brīža, kad Kopienas references laboratorija apstiprina eļļas rapsim ar Ms8 un Rf3 elementiem un Ms8xRf3 hibrīdam specifiskas noteikšanas metodes, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 pielikumā un norādīts Komisijas Regulā (EK) Nr. 641/2004 (7) par sīki izstrādātiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 īstenošanas noteikumiem.

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2007. gada 26. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

1

(2)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).

3

(4)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

4

(5)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

6

(7)  OV L 102, 7.4.2004., 14. lpp.

7

---

PIELIKUMS

Tehniskie norādījumi 4. panta 2. punkta īstenošanai

| 1. | Piekrišanas saņēmējam jāinformē Kopienas uzņēmēji, kuri tirgo un apstrādā nefasēta importētā eļļas rapša sēklu maisījumus, kas var saturēt Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi par to, ka:






  a) | ir saņemta piekrišana importēt un lietot Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi Kopienā saskaņā ar šā lēmuma 3. pantā sniegto definīciju; |
| --- | --- | --- |

1.

Piekrišanas saņēmējam jāinformē Kopienas uzņēmēji, kuri tirgo un apstrādā nefasēta importētā eļļas rapša sēklu maisījumus, kas var saturēt Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi par to, ka:

a)

ir saņemta piekrišana importēt un lietot Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi Kopienā saskaņā ar šā lēmuma 3. pantā sniegto definīciju;

| b) | šīs piekrišanas nosacījums ir izveidot vispārējas uzraudzības plānu jebkādai neparedzētai negatīvai ietekmei, kas rastos, laižot tirgū Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi iepriekš minētajiem lietošanas veidiem. |
| --- | --- |

b)

šīs piekrišanas nosacījums ir izveidot vispārējas uzraudzības plānu jebkādai neparedzētai negatīvai ietekmei, kas rastos, laižot tirgū Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi iepriekš minētajiem lietošanas veidiem.

| 2. | Piekrišanas saņēmējam jānosauc uzņēmējiem valsts kontaktpersona, kurai ziņo par jebkādu neparedzētu negatīvu ietekmi. |
| --- | --- |

2.

Piekrišanas saņēmējam jānosauc uzņēmējiem valsts kontaktpersona, kurai ziņo par jebkādu neparedzētu negatīvu ietekmi.

| 3. | Piekrišanas saņēmējam jāinformē uzņēmēji, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ir izvērtējusi nejaušas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša izbiršanas iespējas un tās sekas saistībā ar paredzētajiem lietošanas veidiem. Piekrišanas saņēmējam regulāri jāsazinās ar uzņēmējiem, lai tos informētu par jebkādām izmaiņām pašreizējā praksē, kas varētu mainīt vides riska novērtējuma secinājumus. |
| --- | --- |

3.

Piekrišanas saņēmējam jāinformē uzņēmēji, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ir izvērtējusi nejaušas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša izbiršanas iespējas un tās sekas saistībā ar paredzētajiem lietošanas veidiem. Piekrišanas saņēmējam regulāri jāsazinās ar uzņēmējiem, lai tos informētu par jebkādām izmaiņām pašreizējā praksē, kas varētu mainīt vides riska novērtējuma secinājumus.

| 4. | Piekrišanas saņēmējam jānodrošina, lai uzņēmēji apzinās iespēju, ka importēta eļļas rapša sēklas, nejauši izbirstot ostās un smalcināšanas iekārtās, var dīgt un veidot pašizsējas augus, tostarp Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi. |
| --- | --- |

4.

Piekrišanas saņēmējam jānodrošina, lai uzņēmēji apzinās iespēju, ka importēta eļļas rapša sēklas, nejauši izbirstot ostās un smalcināšanas iekārtās, var dīgt un veidot pašizsējas augus, tostarp Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi.

| 5. | Gadījumā, ja starp eļļas rapša pašizsējas augiem ir Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsis, piekrišanas saņēmējam:






  a) | jāinformē uzņēmēji, ka šie augi jāizskauž, lai mazinātu iespēju, ka no Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša rodas neparedzēta negatīva ietekme; |
| --- | --- | --- |

5.

Gadījumā, ja starp eļļas rapša pašizsējas augiem ir Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsis, piekrišanas saņēmējam:

a)

jāinformē uzņēmēji, ka šie augi jāizskauž, lai mazinātu iespēju, ka no Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša rodas neparedzēta negatīva ietekme;

| b) | jāsniedz uzņēmējiem atbilstoši plāni, kā iznīcināt eļļas rapša pašizsējas augus, starp kuriem ir Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsis. |
| --- | --- |

b)

jāsniedz uzņēmējiem atbilstoši plāni, kā iznīcināt eļļas rapša pašizsējas augus, starp kuriem ir Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsis.

| 6. | Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 4. panta 5. punktu un C.1.6 iedaļu pielikumā Padomes Lēmumam 2002/811/EK (1) par metodiskām norādēm, ar ko papildina VII pielikumu Direktīvai 2001/18/EK, dalībvalstis var veikt pārbaudes un/vai papildu monitoringu attiecībā uz nejaušu Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša sēklu izbiršanu un šīs izbiršanas iespējamās neparedzētās negatīvās ietekmes atpazīšanu. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 4. panta 5. punktu un C.1.6 iedaļu pielikumā Padomes Lēmumam 2002/811/EK (1) par metodiskām norādēm, ar ko papildina VII pielikumu Direktīvai 2001/18/EK, dalībvalstis var veikt pārbaudes un/vai papildu monitoringu attiecībā uz nejaušu Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša sēklu izbiršanu un šīs izbiršanas iespējamās neparedzētās negatīvās ietekmes atpazīšanu.

---

(1)  OV L 280, 18.10.2002., 27. lpp.

---

| 17.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 12. aprīlis)

par privātā sektora pārstāvju iecelšanu Kopējā iekšējo cenu noteikšanas foruma iekšējo cenu noteikšanas ekspertu grupā

(2007/233/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. decembra Lēmumu 2007/75/EK, ar ko izveido iekšējo cenu noteikšanas ekspertu grupu (1), kura informē Komisiju par iekšējo cenu noteikšanas nodokļu jautājumiem, un jo īpaši tā 4. pantu,

ņemot vērā Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē 2006. gada 22. decembrī publicēto uzaicinājumu pieteikties uz uzņēmēju pārstāvju un priekšsēdētāja vietām Kopējā iekšējo cenu noteikšanas forumā,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmuma 2007/75/EK 4. pantu Komisija ieceļ priekšsēdētāju un lielākais piecpadsmit speciālistus no privātā sektora, kam ir pieredze un kas ir kompetenti iekšējo cenu noteikšanas jautājumos. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmuma 2007/75/EK 4. pantu Komisija ieceļ priekšsēdētāju un lielākais piecpadsmit speciālistus no privātā sektora, kam ir pieredze un kas ir kompetenti iekšējo cenu noteikšanas jautājumos.

| (2) | Saskaņā ar uzaicinājuma iesniegt pieteikumus 15. punktu tām personām, kuras ieceļ pārstāvēt uzņēmējus Kopējā iekšējo cenu noteikšanas forumā, jābūt autoritatīvām personām iekšējo cenu noteikšanas jomā, kuras izvēlējusies Eiropas Komisija ar ES Padomes prezidentvalsts un UNICE Fiskālo jautājumu komitejas palīdzību no atbilstīgi kvalificētiem kandidātiem, kas darbojas rūpniecībā, pakalpojumu nozarē, uzņēmēju aprindās vai jomās, kuras ir saistītas ar iekšējo cenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar uzaicinājuma iesniegt pieteikumus 15. punktu tām personām, kuras ieceļ pārstāvēt uzņēmējus Kopējā iekšējo cenu noteikšanas forumā, jābūt autoritatīvām personām iekšējo cenu noteikšanas jomā, kuras izvēlējusies Eiropas Komisija ar ES Padomes prezidentvalsts un UNICE Fiskālo jautājumu komitejas palīdzību no atbilstīgi kvalificētiem kandidātiem, kas darbojas rūpniecībā, pakalpojumu nozarē, uzņēmēju aprindās vai jomās, kuras ir saistītas ar iekšējo cenu noteikšanu.

| (3) | Pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus saņēma 44 pieteikumus, |
| --- | --- |

(3)

Pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus saņēma 44 pieteikumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Komisija uz diviem gadiem ieceļ 15 privātā sektora pārstāvjus un priekšsēdētāju, kuru vārdi ir minēti pielikumā, par Kopējā iekšējo cenu noteikšanas foruma ekspertu grupas dalībniekiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. martā.

Briselē, 2007. gada 12. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 32, 6.2.2007., 189. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Ieceltais priekšsēdētājs

Bruno GIBERT

Ieceltie privātā sektora pārstāvji

| | Dirk VAN STAPPEN |
| --- | --- |

Dirk VAN STAPPEN

| | Isabel VERLINDEN |
| --- | --- |

Isabel VERLINDEN

| | Svetla MARINOVA |
| --- | --- |

Svetla MARINOVA

| | Werner STUFFER |
| --- | --- |

Werner STUFFER

| | Heinz-Klaus KROPPEN |
| --- | --- |

Heinz-Klaus KROPPEN

| | Kennet PETTERSSON |
| --- | --- |

Kennet PETTERSSON

| | Sabine WAHL |
| --- | --- |

Sabine WAHL

| | Guglielmo MAISTO |
| --- | --- |

Guglielmo MAISTO

| | Guy KERSCH |
| --- | --- |

Guy KERSCH

| | Theo KEIJZER |
| --- | --- |

Theo KEIJZER

| | Monique VAN HERKSEN |
| --- | --- |

Monique VAN HERKSEN

| | Håkan ANDREASSON |
| --- | --- |

Håkan ANDREASSON

| | Eduardo GRACIA |
| --- | --- |

Eduardo GRACIA

| | Michael SUFRIN |
| --- | --- |

Michael SUFRIN

| | Nicholas DEE |
| --- | --- |

Nicholas DEE

---

| 17.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 16. aprīlis)

par vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti, ko iesniegusi Rumānija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1493/1999

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1587)

(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)

(2007/234/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1493/1999 paredzēts, ka priekšnoteikums, lai saņemtu jaunas stādīšanas tiesības, kā arī pārstrukturēšanas un pārorientēšanas atbalstu, ir tas, ka ieinteresētajai dalībvalstij jāveic vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaite. Šai uzskaitei jāatbilst minētās regulas 16. pantā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1493/1999 paredzēts, ka priekšnoteikums, lai saņemtu jaunas stādīšanas tiesības, kā arī pārstrukturēšanas un pārorientēšanas atbalstu, ir tas, ka ieinteresētajai dalībvalstij jāveic vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaite. Šai uzskaitei jāatbilst minētās regulas 16. pantā izklāstītajiem noteikumiem.

| (2) | Ar 19. pantu Komisijas 2000. gada 31. maija Regulā (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu (2), paredzēts, kāda informācija jāiekļauj minētajā uzskaitē un kā šī informācija jāstrukturē. |
| --- | --- |

(2)

Ar 19. pantu Komisijas 2000. gada 31. maija Regulā (EK) Nr. 1227/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju attiecībā uz ražošanas potenciālu (2), paredzēts, kāda informācija jāiekļauj minētajā uzskaitē un kā šī informācija jāstrukturē.

| (3) | Ar 2007. gada 23. februāra vēstuli Rumānija nosūtīja Komisijai Regulas (EK) Nr. 1493/1999 16. pantā un Regulas (EK) Nr. 1227/2000 19. pantā paredzēto informāciju. Šīs informācijas pārbaude ļauj secināt, ka Rumānija minēto uzskaiti ir veikusi. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2007. gada 23. februāra vēstuli Rumānija nosūtīja Komisijai Regulas (EK) Nr. 1493/1999 16. pantā un Regulas (EK) Nr. 1227/2000 19. pantā paredzēto informāciju. Šīs informācijas pārbaude ļauj secināt, ka Rumānija minēto uzskaiti ir veikusi.

| (4) | Šis lēmums nenozīmē, ka Komisija atzītu uzskaitē ietvertās informācijas precizitāti vai tajā minēto tiesību aktu saderību ar Kopienas tiesību aktiem. Šis lēmums netraucē Komisijai pieņemt jebkādu citu lēmumu par minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums nenozīmē, ka Komisija atzītu uzskaitē ietvertās informācijas precizitāti vai tajā minēto tiesību aktu saderību ar Kopienas tiesību aktiem. Šis lēmums netraucē Komisijai pieņemt jebkādu citu lēmumu par minētajiem jautājumiem.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vīna pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisija konstatē, ka Rumānija ir veikusi vīnkopības produkcijas potenciāla uzskaiti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1493/1999 16. pantam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2007. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 143, 16.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1216/2005 (OV L 199, 29.7.2005., 32. lpp.).

2

---