# Úřední věstník C 164/5. č

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 164 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 485. července 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 164

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 485. července 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Přípravné akty |
| | Výbor regionů |
| | 58. Plenární zasedání ve dnech 23. a 24. února 2005 |
| 2005/C 164/1 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Řízení povodňových rizik – protipovodňová prevence, ochrana a zmírnění dopadů | 1 |
| 2005/C 164/2 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Budování naší společné budoucnosti: Politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013 | 4 |
| 2005/C 164/3 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady na podporu rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD) | 18 |
| 2005/C 164/4 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady o Evropském rybářském fondu | 31 |
| 2005/C 164/5 | Stanovisko Výboru regionů k | 48 |
| 2005/C 164/6 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Bílé knize o službách obecného zájmu | 53 |
| 2005/C 164/7 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí jednotný akční program v oblasti celoživotního učení | 59 |
| 2005/C 164/8 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Kultura 2007 (2007-2013) | 65 |
| 2005/C 164/9 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu podpory evropského audiovizuálního sektoru (MEDIA 2007) | 76 |
| 2005/C 164/0 | Stanovisko Výboru regionů k tématu Dopad evropské chemické politiky na evropská města a regiony | 78 |
| 2005/C 164/1 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o sociální dimenzi globalizace – politický příspěvek EU k rovnoměrnému rozdělení užitku | 82 |
| 2005/C 164/2 | Usnesení Výboru regionů k pracovnímu programu evropské komise a prioritám výboru regionů pro rok 2005 | 87 |
| 2005/C 164/3 | Usnesení Výboru regionů ke znovuoživení Lisabonské strategie | 91 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Přípravné akty

Výbor regionů

58. Plenární zasedání ve dnech 23. a 24. února 2005

2005/C 164/1

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Řízení povodňových rizik – protipovodňová prevence, ochrana a zmírnění dopadů

1

2005/C 164/2

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Budování naší společné budoucnosti: Politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013

4

2005/C 164/3

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady na podporu rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD)

18

2005/C 164/4

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady o Evropském rybářském fondu

31

2005/C 164/5

Stanovisko Výboru regionů k

48

2005/C 164/6

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Bílé knize o službách obecného zájmu

53

2005/C 164/7

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí jednotný akční program v oblasti celoživotního učení

59

2005/C 164/8

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Kultura 2007 (2007-2013)

65

2005/C 164/9

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu podpory evropského audiovizuálního sektoru (MEDIA 2007)

76

2005/C 164/0

Stanovisko Výboru regionů k tématu Dopad evropské chemické politiky na evropská města a regiony

78

2005/C 164/1

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o sociální dimenzi globalizace – politický příspěvek EU k rovnoměrnému rozdělení užitku

82

2005/C 164/2

Usnesení Výboru regionů k pracovnímu programu evropské komise a prioritám výboru regionů pro rok 2005

87

2005/C 164/3

Usnesení Výboru regionů ke znovuoživení Lisabonské strategie

91

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Přípravné akty

Výbor regionů

58. Plenární zasedání ve dnech 23. a 24. února 2005

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/1

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Řízení povodňových rizik – protipovodňová prevence, ochrana a zmírnění dopadů

(2005/C 164/01)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Řízení povodňových rizik – Protipovodňová prevence, ochrana a zmírnění následků ( KOM(2004) 472 v konečném znění),

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 12. července 2004 konzultovat ho na toto téma podle prvního odstavce článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí předsedy ze dne 26. května 2004 nařídit Komisi pro udržitelný rozvoj, aby vypracovala stanovisko k tomuto tématu,

s ohledem na závěry Rady k řízení povodňových rizik přijatým 14. října 2004,

s ohledem na své stanovisko k návrhu Komise na směrnici Rady o vypracování rámce pro činnost Společenství v oblasti vodohospodářské politiky (KOM(1997) 49 v konečném znění – VR 171/97 v konečném znění (1)),

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise k šestému programu životního prostředí Evropského společenství „Životní prostředí 2010 – naše budoucnost, naše volba; Šestý akční program pro životní prostředí“ a k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady k akčnímu programu životního prostředí Společenství 2001 – 2010 (KOM(2001) 31 v konečném znění – VR 36/2001 v konečném znění (2)),

s ohledem na své usnesení o nedávných ničivých povodních v Evropě a zřízení Fondu solidarity Evropské unie (VR 294/2002 v konečném znění (3)),

s ohledem na své stanovisko z vlastní iniciativy k tématu Řízení a následky přírodních katastrof: úloha evropské strukturální politiky (VR 104/2003 v konečném znění (4)),

s ohledem na své stanovisko k návrhu Komise na nařízení o evropském seskupení přeshraniční spolupráce (KOM(2004)496 v konečném znění – VR 62/2004 v konečném znění),

s ohledem na své stanovisko ke v konečném znění: Sdělení Evropské komise: „Budování naší společné budoucnosti – politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007-2013“ (KOM(2004) 101 v konečném znění – VR 162/2004 v konečném znění);

s ohledem na své stanovisko (VR 299/2004 rev. 1) přijaté dne 9. prosince 2004 komisí pro udržitelný rozvoj (zpravodaj: pan Aalderink, člen Výkonné rady Provincie Gelderland (NL/ALDE);

VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM

| 1) | Řízení povodňových rizik je důležitou záležitostí pro evropské regiony a obce. Mnohé regionální a místní orgány se musí zabývat rizikem záplav z rozvodněných řek nebo moře, aby ochránily a zachovaly kvalitu života svých občanů. |
| --- | --- |

1)

Řízení povodňových rizik je důležitou záležitostí pro evropské regiony a obce. Mnohé regionální a místní orgány se musí zabývat rizikem záplav z rozvodněných řek nebo moře, aby ochránily a zachovaly kvalitu života svých občanů.

| 2) | Podle různých regionálních rysů je možno určit různé typy záplav. Ke snížení pravděpodobnosti vzniku a zmírnění dopadu záplav je třeba přijmout různá opatření. Z tohoto důvodu je třeba zaujmout regionální přístup k řízení povodňových rizik. |
| --- | --- |

2)

Podle různých regionálních rysů je možno určit různé typy záplav. Ke snížení pravděpodobnosti vzniku a zmírnění dopadu záplav je třeba přijmout různá opatření. Z tohoto důvodu je třeba zaujmout regionální přístup k řízení povodňových rizik.

| 3) | Řeky a moře nerespektují hranice. Z tohoto důvodu je nutné usilovat o přeshraniční spolupráci obyvatel a správních činitelů v pobřežních oblastech a povodí řek. Je nezbytně nutné vytvořit solidaritu mezi lidmi, kteří nejsou přímo ohroženi záplavami, a těmi, kteří žijí na březích nebo pobřeží ohrožovaných záplavami. |
| --- | --- |

3)

Řeky a moře nerespektují hranice. Z tohoto důvodu je nutné usilovat o přeshraniční spolupráci obyvatel a správních činitelů v pobřežních oblastech a povodí řek. Je nezbytně nutné vytvořit solidaritu mezi lidmi, kteří nejsou přímo ohroženi záplavami, a těmi, kteří žijí na březích nebo pobřeží ohrožovaných záplavami.

přijal následující stanovisko na svém 58. plenárním zasedání dne 23. a 24. února (zasedání dne 23. února):

1.   Hledisko Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | vítá základní rysy sdělení Komise, zvláště společný akční program protipovodňové ochrany a zdůrazňuje, že moře a řeky jsou dynamické systémy, které nelze kontrolovat pomocí jednoduchého nebo odvětvového opatření; |
| --- | --- |

1.1

vítá základní rysy sdělení Komise, zvláště společný akční program protipovodňové ochrany a zdůrazňuje, že moře a řeky jsou dynamické systémy, které nelze kontrolovat pomocí jednoduchého nebo odvětvového opatření;

| 1.2 | je si vědom, že protipovodňová opatření v jednom regionu mohou ovlivnit záplavy v jiných regionech ležících proti nebo po proudu řeky. Z toho důvodu je důležité, aby byly určeny účinky opatření pro celé povodí řeky. Tento přístup by nicméně neměl vést k předepsaným modelům, standardizovaným plánům nebo dalšímu administrativnímu zatížení, neboť regionální a místní orgány vědí, že jsou vázáni rozmanitostí, nikoli jednotností; |
| --- | --- |

1.2

je si vědom, že protipovodňová opatření v jednom regionu mohou ovlivnit záplavy v jiných regionech ležících proti nebo po proudu řeky. Z toho důvodu je důležité, aby byly určeny účinky opatření pro celé povodí řeky. Tento přístup by nicméně neměl vést k předepsaným modelům, standardizovaným plánům nebo dalšímu administrativnímu zatížení, neboť regionální a místní orgány vědí, že jsou vázáni rozmanitostí, nikoli jednotností;

| 1.3 | uvědomuje si však, že určení účinků opatření pro celé povodí řeky vyžaduje minimální počet standardních ukazatelů. Tyto ukazatele dávají možnost vylepšovat a koordinovat činnosti na mezinárodní, národní, regionální a místní úrovni. K zajištění flexibility by mělo být možné měnit počet standardních ukazatelů podle okolností; |
| --- | --- |

1.3

uvědomuje si však, že určení účinků opatření pro celé povodí řeky vyžaduje minimální počet standardních ukazatelů. Tyto ukazatele dávají možnost vylepšovat a koordinovat činnosti na mezinárodní, národní, regionální a místní úrovni. K zajištění flexibility by mělo být možné měnit počet standardních ukazatelů podle okolností;

| 1.4 | zdůrazňuje, že by občané měli být informováni o tom, jak je důležité přijmout preventivní opatření, i když neexistuje žádné zřejmé ohrožení. Zainteresování občanů je velmi důležité, neboť občané jsou skutečnými hlasateli principu solidarity. To je zvláště důležité v případě občanů, kteří žijí v povodí řek, kde neexistuje akutní nebo potenciální nebezpečí záplav, ale jejichž části by mohly být zvláště citlivé na vytváření přívalů; |
| --- | --- |

1.4

zdůrazňuje, že by občané měli být informováni o tom, jak je důležité přijmout preventivní opatření, i když neexistuje žádné zřejmé ohrožení. Zainteresování občanů je velmi důležité, neboť občané jsou skutečnými hlasateli principu solidarity. To je zvláště důležité v případě občanů, kteří žijí v povodí řek, kde neexistuje akutní nebo potenciální nebezpečí záplav, ale jejichž části by mohly být zvláště citlivé na vytváření přívalů;

| 1.5 | je si vědom, že Rada došla dne 14. října 2004 k závěru, že v rámci pravidelných setkání ředitelů správ povodí EU by měl být vypracován akční program protipovodňové ochrany ve spolupráci s jinými zainteresovanými činiteli a příslušnými stranami a zdůrazňuje, že by se tohoto vypracování měly účastnit evropské regionální a místní orgány; |
| --- | --- |

1.5

je si vědom, že Rada došla dne 14. října 2004 k závěru, že v rámci pravidelných setkání ředitelů správ povodí EU by měl být vypracován akční program protipovodňové ochrany ve spolupráci s jinými zainteresovanými činiteli a příslušnými stranami a zdůrazňuje, že by se tohoto vypracování měly účastnit evropské regionální a místní orgány;

| 1.6 | podporuje a rád by hrál aktivní úlohu při podpoře regionálních a místních orgánů, aby do roku 2007 vypracovaly plány, které se budou dopředu slučovat s novými možnostmi financování v EU, vzhledem k tomu, že využití finanční podpory EU vyžaduje národní, regionální a místní finanční účast. |
| --- | --- |

1.6

podporuje a rád by hrál aktivní úlohu při podpoře regionálních a místních orgánů, aby do roku 2007 vypracovaly plány, které se budou dopředu slučovat s novými možnostmi financování v EU, vzhledem k tomu, že využití finanční podpory EU vyžaduje národní, regionální a místní finanční účast.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | má za to, že hrozba záplav je obecný problém a že je třeba se jím zabývat na úrovni celého povodí. Celkovým cílem je vytvořit společnou odpovědnost a solidaritu v celém povodí, aby v případě hledání účinných opatření proti ohrožení záplavami v části povodí byla brána v úvahu celá oblast povodí; |
| --- | --- |

2.1

má za to, že hrozba záplav je obecný problém a že je třeba se jím zabývat na úrovni celého povodí. Celkovým cílem je vytvořit společnou odpovědnost a solidaritu v celém povodí, aby v případě hledání účinných opatření proti ohrožení záplavami v části povodí byla brána v úvahu celá oblast povodí;

| 2.2 | má za to, že je nutné zvýšit informovanost všech zainteresovaných činitelů v povodí, zvláště v oblastech ležících proti proudu řeky, které nejsou tolik vystaveny záplavám, ale které přispívají díky využívání své půdy k vytvoření přívalových vln a doporučuje, aby všechny regionální a místní orgány v daném povodí byly povinny se aktivně účastnit procesu plánování preventivních opatření; |
| --- | --- |

2.2

má za to, že je nutné zvýšit informovanost všech zainteresovaných činitelů v povodí, zvláště v oblastech ležících proti proudu řeky, které nejsou tolik vystaveny záplavám, ale které přispívají díky využívání své půdy k vytvoření přívalových vln a doporučuje, aby všechny regionální a místní orgány v daném povodí byly povinny se aktivně účastnit procesu plánování preventivních opatření;

| 2.3 | podporuje přístup založený na celém povodí jako integrovaný způsob práce bez jakýchkoli odvětvových výjimek. Tato metoda se bude muset uplatňovat i při použití principu solidarity, který rovněž podporuje; |
| --- | --- |

2.3

podporuje přístup založený na celém povodí jako integrovaný způsob práce bez jakýchkoli odvětvových výjimek. Tato metoda se bude muset uplatňovat i při použití principu solidarity, který rovněž podporuje;

| 2.4 | domnívá se, že Monitorovací a informační středisko civilní ochrany při Evropské komisi by mohlo hrát rovněž důležitou úlohu při rozšiřování informací národním, regionálním a místním orgánům a doporučuje, aby středisko zavedlo činnosti směřující rovněž ke zvýšení informovanosti zainteresovaných osob z řad veřejnosti i průmyslových odvětví;k posílení solidarity v celém povodí doporučuje, aby středisko založilo partnerské protipovodňové iniciativy; |
| --- | --- |

2.4

domnívá se, že Monitorovací a informační středisko civilní ochrany při Evropské komisi by mohlo hrát rovněž důležitou úlohu při rozšiřování informací národním, regionálním a místním orgánům a doporučuje, aby středisko zavedlo činnosti směřující rovněž ke zvýšení informovanosti zainteresovaných osob z řad veřejnosti i průmyslových odvětví;k posílení solidarity v celém povodí doporučuje, aby středisko založilo partnerské protipovodňové iniciativy;

| 2.5 | domnívá se, že pouze široce integrovaný přístup zahrnující několik odvětví povede dlouhodobě k požadovanému výsledku a z tohoto důvodu navrhuje, aby akční program protipovodňové ochrany aktivně oslovoval více oborovou škálu politik souvisejících s půdou; |
| --- | --- |

2.5

domnívá se, že pouze široce integrovaný přístup zahrnující několik odvětví povede dlouhodobě k požadovanému výsledku a z tohoto důvodu navrhuje, aby akční program protipovodňové ochrany aktivně oslovoval více oborovou škálu politik souvisejících s půdou;

| 2.6 | podtrhuje význam provádění principu solidarity v rámci strategie tří kroků, a to zadržování, uchovávání a vypouštění vody. Správné využívání půdy a systém hospodaření s vodou mohou zmírnit povodně na velkých řekách a zvláště na malých řekách. Příkladem je využití schopnosti půdy uchovávat vodu, využití malých vodních systémů a malých nádrží, neboť uchovávání dešťové vody v těchto prvcích může snížit maximální průtočné množství vody v řekách; |
| --- | --- |

2.6

podtrhuje význam provádění principu solidarity v rámci strategie tří kroků, a to zadržování, uchovávání a vypouštění vody. Správné využívání půdy a systém hospodaření s vodou mohou zmírnit povodně na velkých řekách a zvláště na malých řekách. Příkladem je využití schopnosti půdy uchovávat vodu, využití malých vodních systémů a malých nádrží, neboť uchovávání dešťové vody v těchto prvcích může snížit maximální průtočné množství vody v řekách;

| 2.7 | radí Komisi, aby stanovila činnosti nutné ke snížení dopadu nebo pravděpodobnosti výskytu záplav v akčním programu zahrnujícím spolupráci na všech dotčených administrativních úrovních. Vypracování plánů řízení povodňových rizik by nemělo být znemožněno díky vyhýbavému postoji některého členského státu; |
| --- | --- |

2.7

radí Komisi, aby stanovila činnosti nutné ke snížení dopadu nebo pravděpodobnosti výskytu záplav v akčním programu zahrnujícím spolupráci na všech dotčených administrativních úrovních. Vypracování plánů řízení povodňových rizik by nemělo být znemožněno díky vyhýbavému postoji některého členského státu;

| 2.8 | navrhuje, aby při vývoji a doladění opatření protipovodňové ochrany byly použity pracovní metody a zásady rámcové směrnice pro vodní politiku, aniž by bylo nutno usilovat o změnu směrnice; |
| --- | --- |

2.8

navrhuje, aby při vývoji a doladění opatření protipovodňové ochrany byly použity pracovní metody a zásady rámcové směrnice pro vodní politiku, aniž by bylo nutno usilovat o změnu směrnice;

| 2.9 | domnívá se, že z dlouhodobého hlediska by měl být akční program protipovodňové ochrany sladěn se všemi opatřeními, které jsou výsledkem rámcové směrnice pro vodní politiku; |
| --- | --- |

2.9

domnívá se, že z dlouhodobého hlediska by měl být akční program protipovodňové ochrany sladěn se všemi opatřeními, které jsou výsledkem rámcové směrnice pro vodní politiku;

| 2.10 | zastává pozitivní postoj k akčnímu programu protipovodňové ochrany s krátkodobými a dlouhodobými cíli. Z krátkodobého hlediska je naprosto nezbytné, aby se pokračovalo v současných iniciativách, zvláště iniciativách zaměřených na realizaci strukturálních opatření. Regionální a místní orgány by měly vyvinout veškeré úsilí k realizaci konkrétních činností v oblasti protipovodňové ochrany v očekávání akčního programu; |
| --- | --- |

2.10

zastává pozitivní postoj k akčnímu programu protipovodňové ochrany s krátkodobými a dlouhodobými cíli. Z krátkodobého hlediska je naprosto nezbytné, aby se pokračovalo v současných iniciativách, zvláště iniciativách zaměřených na realizaci strukturálních opatření. Regionální a místní orgány by měly vyvinout veškeré úsilí k realizaci konkrétních činností v oblasti protipovodňové ochrany v očekávání akčního programu;

| 2.11 | zastává názor, že úspěch akčního programu protipovodňové ochrany úzce souvisí s dostatečným financováním. Tento názor se odráží v navrhovaných finančních perspektivách pro období 2007-2013 a v návrzích na Fond pro regionální rozvoj, Sociální fond EU a Kohezní fond EU; |
| --- | --- |

2.11

zastává názor, že úspěch akčního programu protipovodňové ochrany úzce souvisí s dostatečným financováním. Tento názor se odráží v navrhovaných finančních perspektivách pro období 2007-2013 a v návrzích na Fond pro regionální rozvoj, Sociální fond EU a Kohezní fond EU;

| 2.12 | důrazně podporuje metodu, kterou Komise navrhuje ke stanovení, rozšíření a podpoře osvědčené praxe. K tomu účelu je kromě členských států nutné zapojit i regionální a místní orgány a všechny subjekty, které mohou být v různých územích zainteresované. |
| --- | --- |

2.12

důrazně podporuje metodu, kterou Komise navrhuje ke stanovení, rozšíření a podpoře osvědčené praxe. K tomu účelu je kromě členských států nutné zapojit i regionální a místní orgány a všechny subjekty, které mohou být v různých územích zainteresované.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 180, 11.6.1998, s.38

1

(2)  Úř. věst. C 357 14.12.2001, s.44

2

(3)  Úř. věst. C 66, 19.3.2003, s.26

3

(4)  Úř. věst. C 256, 24.10.2003, s.74

4

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/4

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Budování naší společné budoucnosti: Politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013

(2005/C 164/02)

VÝBOR REGIONŮ,

S OHLEDEM NA sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Budování naší společné budoucnosti: Politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013“ COM (2004) 101 final;

S OHLEDEM NA žádost Evropské komise z 18. března 2004 o její názor na tento předmět podle článku 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství a v souladu s protokolem o spolupráci ze září 2001 mezi Evropskou komisí a Výborem regionů, který vyzývá Výbor regionů, aby „vypracoval strategické dokumenty revidující záležitosti, které Komise považuje za důležité“;

S OHLEDEM NA rozhodnutí svého předsedy z 26. května 2004 svěřit Komisi pro teritoriální kohezní politiku úkol vypracovat stanovisko a na rozhodnutí svého byra z 15. června 2004 ustavit pracovní skupinu mající za úkol pomáhat zpravodaji v jeho práci;

S OHLEDEM NA závěry prvního (7. července 2004) a druhého (16. listopadu 2004) zasedání pracovní skupiny v Bruselu a na příspěvky zástupců jejích interních komisí;

S OHLEDEM NA dodatečné sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Finanční výhled na období 2007-2013“, COM(2004) 487 final, které předpokládá rozvoj první sady podrobných návrhů politiky;

S OHLEDEM NA zprávu Rozpočtového výboru Evropského parlamentu o sdělení Evropské komise COM(2004) 101, A5-0268/2004, zpravodaj: p. Terence Wynn; a na dodatečné stanovisko Výboru pro regionální politiku přijaté dne 18. března 2004, zpravodaj: Samuli Pohjamo;

S OHLEDEM NA výhledovou zprávu o „Řízení a zjednodušení strukturálních fondů po roce 2006“ (CdR 389/2002 fin) (1);

S OHLEDEM NA své stanovisko (CdR 120/2004) z 12. června 2004 ke Třetí zprávě o kohezi (2);

S OHLEDEM NA svůj návrh stanoviska (CdR 162/2004 rev.3) přijatý dne 26. listopadu 2004 Komisí pro teritoriální politiku soudržnosti (zpravodaj: Sir Albert Bore, radní města Birmingham (UK, SES);

S OHLEDEM NA usnesení Evropského parlamentu o finančních výhledech, přijaté 2. prosince 2004;

S OHLEDEM NA sdělení Evropské komise Evropské jarní radě ze 2. února 2005„Společně k růstu zaměstnanosti:nový impuls Lisabonské strategii“ COM(2005) 24;

VZHLEDEM K TOMU, že klíčovým měřítkem pro hodnocení Výboru jsou nadále cíle stanovené v článcích 2 a 158 Smlouvy o založení ES (3) Posilování ekonomické a sociální koheze a solidarity s cílem podpořit celkový harmonický vývoj Společenství a omezit rozdíly mezi regiony zejména s ohledem na omezení nedostatků většiny znevýhodněných oblastí bude významným příspěvkem k posílení role regionálních a místních orgánů v Evropě a přispěje splnění cílů agendy z Lisabonu a Göteborgu;

VZHLEDEM K TOMU, ŽE článek III-116 Návrhu smlouvy zakládající Evropskou ústavu podtrhuje cíl koheze zaváděním teritoriální dimenze, „S cílem podporovat celkový harmonický rozvoj bude Unie rozvíjet a pěstovat činnost vedoucí k posílení ekonomické, sociální a teritoriální koheze“.

přijal následující stanovisko na svém 58. plenárním zasedání 23. a 24. února 2005 (zasedání dne 23. února).

1.   Záležitost budování naší společné budoucnosti relevantní pro místní a regionální orgány

VÝBOR REGIONŮ

vítá, že Evropská komise přijala sdělení o finančním výhledu na období 2007 – 2013 „Budování naší společné budoucnosti: politické výzvy a rozpočtové prostředky Evropské unie.“
   (4)

1.1   Priority a úkoly rozšířené Unie

| 1.1.1 | podporuje návrhy Komise, které odpovídají potřebám a úkolům, kterým čelí rozšířená Unie s 27 členskými státy, včetně Bulharska a Rumunska, v souladu s doplňkovými cíli Lisabonské a Göteborgské strategie udržitelného růstu a trvale udržitelného rozvoje životního prostředí, se kterými se shodují vlády členských států, aby tak reagovaly na současné a budoucí požadavky jednotného trhu; |
| --- | --- |

1.1.1

podporuje návrhy Komise, které odpovídají potřebám a úkolům, kterým čelí rozšířená Unie s 27 členskými státy, včetně Bulharska a Rumunska, v souladu s doplňkovými cíli Lisabonské a Göteborgské strategie udržitelného růstu a trvale udržitelného rozvoje životního prostředí, se kterými se shodují vlády členských států, aby tak reagovaly na současné a budoucí požadavky jednotného trhu;

| 1.1.2 | zdůrazňuje, že Evropská unie se od roku 1995 opožďuje za svými hlavními ekonomickými konkurenty (5); |
| --- | --- |

1.1.2

zdůrazňuje, že Evropská unie se od roku 1995 opožďuje za svými hlavními ekonomickými konkurenty (5);

| 1.1.3 | poznamenává, že od rozšíření v květnu 2004 je EU největším světovým ekonomickým a obchodním blokem, na jehož území se nachází mnoho světově inovačních a nejzámožnějších měst a regionů, ale zároveň je EU ekonomickým prostorem s mírou růstu výrazně pod celosvětovým průměrem; |
| --- | --- |

1.1.3

poznamenává, že od rozšíření v květnu 2004 je EU největším světovým ekonomickým a obchodním blokem, na jehož území se nachází mnoho světově inovačních a nejzámožnějších měst a regionů, ale zároveň je EU ekonomickým prostorem s mírou růstu výrazně pod celosvětovým průměrem;

| 1.1.4 | podtrhuje, že pokud se všechny složky evropské ekonomiky neadaptují na strukturální změny vynucené globalizací, bude evropská ekonomika v letech 2007 – 2013 dále upadat, což bude ohrožovat prosperitu, stabilitu a bezpečnost našich měst a regionů; |
| --- | --- |

1.1.4

podtrhuje, že pokud se všechny složky evropské ekonomiky neadaptují na strukturální změny vynucené globalizací, bude evropská ekonomika v letech 2007 – 2013 dále upadat, což bude ohrožovat prosperitu, stabilitu a bezpečnost našich měst a regionů;

| 1.1.5 | uznává, že čelíme jak úloze bránit a udržovat evropský sociální model založený na růstu, konkurenci a solidaritě v kontextu vzrůstajících veřejných pochybností o jeho účinnosti, tak situaci celosvětové nestability, a potřebujeme podniknout koordinovanou akci ve všech oblastech správy; |
| --- | --- |

1.1.5

uznává, že čelíme jak úloze bránit a udržovat evropský sociální model založený na růstu, konkurenci a solidaritě v kontextu vzrůstajících veřejných pochybností o jeho účinnosti, tak situaci celosvětové nestability, a potřebujeme podniknout koordinovanou akci ve všech oblastech správy;

| 1.1.6 | rovněž zdůrazňuje, že znovusjednocení Evropy prostřednictvím rozšíření musí pokračovat a vést k obnovené solidaritě a k různorodosti, která obohacuje potenciál Evropské unie. Nicméně toto rozšíření zároveň zapříčinilo novou a zvýšenou ekonomickou a sociální nerovnost v městech a regionech. Pokud nebude zastavena, ohrozí kohezi a úspěch jednotného trhu a našich společných cílů vyplývajících ze Smlouvy. Bezpečnost a posilování ducha evropské solidarity je tudíž nezbytnou předběžnou podmínkou úspěšné politiky soudržnosti a postupu evropského sociálního modelu; |
| --- | --- |

1.1.6

rovněž zdůrazňuje, že znovusjednocení Evropy prostřednictvím rozšíření musí pokračovat a vést k obnovené solidaritě a k různorodosti, která obohacuje potenciál Evropské unie. Nicméně toto rozšíření zároveň zapříčinilo novou a zvýšenou ekonomickou a sociální nerovnost v městech a regionech. Pokud nebude zastavena, ohrozí kohezi a úspěch jednotného trhu a našich společných cílů vyplývajících ze Smlouvy. Bezpečnost a posilování ducha evropské solidarity je tudíž nezbytnou předběžnou podmínkou úspěšné politiky soudržnosti a postupu evropského sociálního modelu;

| 1.1.7 | bere na vědomí názor Komise, že intenzifikace a finanční výkony jsou nutné pro nápravu asymetrického dopadu rozšíření na rozpočet Společenství a přemostí mezeru mezi politickými ambicemi a zmíněnou současnou neschopností splnit cíle; |
| --- | --- |

1.1.7

bere na vědomí názor Komise, že intenzifikace a finanční výkony jsou nutné pro nápravu asymetrického dopadu rozšíření na rozpočet Společenství a přemostí mezeru mezi politickými ambicemi a zmíněnou současnou neschopností splnit cíle;

| 1.1.8 | podporuje návrhy Komise na finanční výhled, který odpovídá modernímu řízení a zahrnuje místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

1.1.8

podporuje návrhy Komise na finanční výhled, který odpovídá modernímu řízení a zahrnuje místní a regionální orgány;

| 1.1.9 | je toho názoru, že tato situace vyžaduje uznání potřeby nastolit víceúrovňové vlastnictví, koordinovanou společnou činnost a odpovědnost napříč členskými státy s cílem maximalizovat výkonnost, viditelnost EU a přidanou hodnotu z hlediska občanů a znásobit možnou návratnost každého vydaného eura z veřejných prostředků |
| --- | --- |

1.1.9

je toho názoru, že tato situace vyžaduje uznání potřeby nastolit víceúrovňové vlastnictví, koordinovanou společnou činnost a odpovědnost napříč členskými státy s cílem maximalizovat výkonnost, viditelnost EU a přidanou hodnotu z hlediska občanů a znásobit možnou návratnost každého vydaného eura z veřejných prostředků

1.2   Rozpočtové prostředky

| 1.2.1 | vítá návrhy Komise počítat se stávajícími politickými závazky a přizpůsobit omezené finanční zdroje realistickému vyhodnocení toho, co je potřeba a co je přijatelné, aby byly splněny cíle EU; |
| --- | --- |

1.2.1

vítá návrhy Komise počítat se stávajícími politickými závazky a přizpůsobit omezené finanční zdroje realistickému vyhodnocení toho, co je potřeba a co je přijatelné, aby byly splněny cíle EU;

| 1.2.2 | podtrhuje, že s rozšířením došlo k 5 % nárůstu HDP Společenství v porovnání s 20 % nárůstem počtu obyvatel; |
| --- | --- |

1.2.2

podtrhuje, že s rozšířením došlo k 5 % nárůstu HDP Společenství v porovnání s 20 % nárůstem počtu obyvatel;

| 1.2.3 | zdůrazňuje, že HDP na hlavu zemí evropské pětadvacítky se snížil o 12,5 %, což odráží skutečnost, že nerovnosti v příjmech se rozšířením zdvojnásobily a úroveň chudoby se značně zhoršila; |
| --- | --- |

1.2.3

zdůrazňuje, že HDP na hlavu zemí evropské pětadvacítky se snížil o 12,5 %, což odráží skutečnost, že nerovnosti v příjmech se rozšířením zdvojnásobily a úroveň chudoby se značně zhoršila;

| 1.2.4 | poznamenává, že ačkoli Komise navrhuje zvýšit platební dotace na průměrných 1,14 % HND, budou během tohoto období činit přidělené prostředky průměrně 1,22 %. Strop vlastních zdrojů ve výši 1,24 HND zůstává pro období 2007 – 2013 stejný – tedy na stejné úrovni jako v období 2000 – 2006 (6); |
| --- | --- |

1.2.4

poznamenává, že ačkoli Komise navrhuje zvýšit platební dotace na průměrných 1,14 % HND, budou během tohoto období činit přidělené prostředky průměrně 1,22 %. Strop vlastních zdrojů ve výši 1,24 HND zůstává pro období 2007 – 2013 stejný – tedy na stejné úrovni jako v období 2000 – 2006 (6);

| 1.2.5 | rovněž zdůrazňuje, že tato skutečnost kontrastuje se zvýšením stropu vlastních zdrojů EU v období prvních dvou finančních plánů, nikoli však v současném výhledu.






  1988-1992 | 1,15% až 1,20% HDP |
| --- | --- | --- |
| 1993-1999 | 1,24% až 1,27% HDP |
| 2000-2006 | 1,27% HDP (nebo) 1,24% HND; |

1.2.5

rovněž zdůrazňuje, že tato skutečnost kontrastuje se zvýšením stropu vlastních zdrojů EU v období prvních dvou finančních plánů, nikoli však v současném výhledu.

1988-1992

1,15% až 1,20% HDP

1993-1999

1,24% až 1,27% HDP

2000-2006

1,27% HDP (nebo) 1,24% HND;

| 1.2.6 | zdůrazňuje, že rozšíření diktovalo Komisi reakci v oblasti politik, která (společně s jinými vnějšími vlivy) ovlivňuje přidělení prostředků. Došlo ke zvýšení prostředků pro soudržnost a konkurenceschopnost (udržitelný růst), k redukci prostředků pro rozvoj „na farmě“ (obdržitelné zemědělství) a zvýšení prostředků pro rozvoj „mimo farmu“ (rozvoj venkova); |
| --- | --- |

1.2.6

zdůrazňuje, že rozšíření diktovalo Komisi reakci v oblasti politik, která (společně s jinými vnějšími vlivy) ovlivňuje přidělení prostředků. Došlo ke zvýšení prostředků pro soudržnost a konkurenceschopnost (udržitelný růst), k redukci prostředků pro rozvoj „na farmě“ (obdržitelné zemědělství) a zvýšení prostředků pro rozvoj „mimo farmu“ (rozvoj venkova);

| 1.2.7 | zdůrazňuje však, že takto se nevyhnutelné náklady na rozšíření odrazí snížením marže mezi dotacemi na platby a mezi stropem vlastních zdrojů, které existovaly u předchozích finančních plánů pro nepředvídané výdaje; |
| --- | --- |

1.2.7

zdůrazňuje však, že takto se nevyhnutelné náklady na rozšíření odrazí snížením marže mezi dotacemi na platby a mezi stropem vlastních zdrojů, které existovaly u předchozích finančních plánů pro nepředvídané výdaje;

| 1.2.8 | poznamenává, že prostředky ve výši 1,14 % HND na finanční výhled na období 2007 – 2013 zahrnují Evropský fond rozvoje a Fond solidarity. 1,14 % HND je proto ekvivalentní přibližně prostředkům ve výši 1,10 % HND v období 2000 – 2006; |
| --- | --- |

1.2.8

poznamenává, že prostředky ve výši 1,14 % HND na finanční výhled na období 2007 – 2013 zahrnují Evropský fond rozvoje a Fond solidarity. 1,14 % HND je proto ekvivalentní přibližně prostředkům ve výši 1,10 % HND v období 2000 – 2006;

| 1.2.9 | uznává, že návrhy Komise jsou předmětem určitého nesouhlasu, a že část čistě přispěvatelských států volá po přísnější hranici výdajů nepřekračující u přidělených prostředků 1 % HND (včetně předem kvantifikovaných závazků jako jsou výdaje na zemědělství) (7); |
| --- | --- |

1.2.9

uznává, že návrhy Komise jsou předmětem určitého nesouhlasu, a že část čistě přispěvatelských států volá po přísnější hranici výdajů nepřekračující u přidělených prostředků 1 % HND (včetně předem kvantifikovaných závazků jako jsou výdaje na zemědělství) (7);

| 1.2.10 | znepokojuje se skutečností, že tento postoj by vedl k platbám ve výši 0,9 % HND a průměrná roční částka by byla tudíž významně nižší než dohodnutá výše plateb pro rok 2006, která činí 1,09 % HND; |
| --- | --- |

1.2.10

znepokojuje se skutečností, že tento postoj by vedl k platbám ve výši 0,9 % HND a průměrná roční částka by byla tudíž významně nižší než dohodnutá výše plateb pro rok 2006, která činí 1,09 % HND;

| 1.2.11 | zdůrazňuje, že to by představovalo restriktivní rozpočtová opatření, která by mohla předjímat politiku se specifickým statutem podle Smlouvy a politiku s výraznými násobícími efekty a efekty, které by rovněž měly dopad na očekávání nových členských států; |
| --- | --- |

1.2.11

zdůrazňuje, že to by představovalo restriktivní rozpočtová opatření, která by mohla předjímat politiku se specifickým statutem podle Smlouvy a politiku s výraznými násobícími efekty a efekty, které by rovněž měly dopad na očekávání nových členských států;

| 1.2.12 | věří, že návrhy Komise jsou logickou odpovědí na takové rozpočtové záležitosti v členských státech, jejichž vlastní zdroje jsou v současné době zasaženy nízkou úrovní ekonomického růstu v Evropě a proto tento Výbor zastává podobné stanovisko jako Evropská investiční banka při podpoře přesouvání zdrojů na úkoly zítřka; |
| --- | --- |

1.2.12

věří, že návrhy Komise jsou logickou odpovědí na takové rozpočtové záležitosti v členských státech, jejichž vlastní zdroje jsou v současné době zasaženy nízkou úrovní ekonomického růstu v Evropě a proto tento Výbor zastává podobné stanovisko jako Evropská investiční banka při podpoře přesouvání zdrojů na úkoly zítřka;

| 1.2.13 | poznamenává, že při HND 1,24 % dosahuje rozpočet EU pouze 2,5 % procent celkových veřejných výdajů v Unii; |
| --- | --- |

1.2.13

poznamenává, že při HND 1,24 % dosahuje rozpočet EU pouze 2,5 % procent celkových veřejných výdajů v Unii;

| 1.2.14 | souhlasí s Evropskou komisí, že je nerealistické očekávat od Evropy více za méně peněz – nové oblasti politiky v EU předpokládají nové finanční požadavky; |
| --- | --- |

1.2.14

souhlasí s Evropskou komisí, že je nerealistické očekávat od Evropy více za méně peněz – nové oblasti politiky v EU předpokládají nové finanční požadavky;

| 1.2.15 | poznamenává, že jelikož nemůže být žádný finanční plán bez dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, protože stávající Smlouva nepředvídá žádnou povinnost mít finanční plán a stanoví pouze roční rozpočty, neshody mezi členskými státy v oblasti finančních plánů musí být vyřešeny rychle. Nebylo by moudré dostat se opět do zpoždění, která nastala při přijímání Agendy 2000. Prodlužovaná jednání by vedla k rozpadu budoucích programů Strukturálních fondů; |
| --- | --- |

1.2.15

poznamenává, že jelikož nemůže být žádný finanční plán bez dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, protože stávající Smlouva nepředvídá žádnou povinnost mít finanční plán a stanoví pouze roční rozpočty, neshody mezi členskými státy v oblasti finančních plánů musí být vyřešeny rychle. Nebylo by moudré dostat se opět do zpoždění, která nastala při přijímání Agendy 2000. Prodlužovaná jednání by vedla k rozpadu budoucích programů Strukturálních fondů;

| 1.2.16 | věří, že v časovém rámci pro finanční výhled na období 2007 – 2013 je sedmileté období logické díky největším souvisejícím strukturálním úkolům. Navíc nabízí možnost zavést přijatelné mechanismy a nástroje na další fáze. Zaručené evropské financování na sedm let ve srovnání s krátkodobějším financováním, které je často charakteristické pro 4 – 5leté národní mandáty, nabízí městům a regionům čas nezbytný k uskutečnění dlouhodobých strategických kroků k udržitelnému ekonomickému a sociálnímu rozvoji; |
| --- | --- |

1.2.16

věří, že v časovém rámci pro finanční výhled na období 2007 – 2013 je sedmileté období logické díky největším souvisejícím strukturálním úkolům. Navíc nabízí možnost zavést přijatelné mechanismy a nástroje na další fáze. Zaručené evropské financování na sedm let ve srovnání s krátkodobějším financováním, které je často charakteristické pro 4 – 5leté národní mandáty, nabízí městům a regionům čas nezbytný k uskutečnění dlouhodobých strategických kroků k udržitelnému ekonomickému a sociálnímu rozvoji;

| 1.2.17 | připouští, že návrhy na budoucí pětiletá období by se mohla shodovat s funkčním obdobím Evropského parlamentu a Komise a dodalo by tak vyšší demokratickou legitimitu celému návrhu finančních výhledů; |
| --- | --- |

1.2.17

připouští, že návrhy na budoucí pětiletá období by se mohla shodovat s funkčním obdobím Evropského parlamentu a Komise a dodalo by tak vyšší demokratickou legitimitu celému návrhu finančních výhledů;

1.3   Postoj k výdajům

| 1.3.1 | je toho názoru, že tři hlavní priority stanovené Komisí v tomto sdělení týkající se finančního výhledu na období 2007 – 2013 jsou odpovídající. Jsou to konkrétně:






  — | udržitelný rozvoj; |
| --- | --- | --- |

1.3.1

je toho názoru, že tři hlavní priority stanovené Komisí v tomto sdělení týkající se finančního výhledu na období 2007 – 2013 jsou odpovídající. Jsou to konkrétně:

—

udržitelný rozvoj;

| — | naplnění obsahu evropského občanství; |
| --- | --- |

—

naplnění obsahu evropského občanství;

| — | EU jako globální partner; |
| --- | --- |

—

EU jako globální partner;

| 1.3.2 | domnívá se, že finanční výhled na období 2007 – 2013 by měl uznávat potřebu rozšířit celoevropský konsensus na společné politické úkoly, které udává, tím, že jasně stanoví evropské dimenze těchto záležitostí a zároveň zdůrazní přidanou hodnotu postupu EU, ale rovněž v souladu s principem subsidiarity i rozdílnou míru přispění jednotlivých oblastí správy – místní, regionální a národní; |
| --- | --- |

1.3.2

domnívá se, že finanční výhled na období 2007 – 2013 by měl uznávat potřebu rozšířit celoevropský konsensus na společné politické úkoly, které udává, tím, že jasně stanoví evropské dimenze těchto záležitostí a zároveň zdůrazní přidanou hodnotu postupu EU, ale rovněž v souladu s principem subsidiarity i rozdílnou míru přispění jednotlivých oblastí správy – místní, regionální a národní;

| 1.3.3 | vítá myšlenku Komise o přidané hodnotě postupu na úrovni EU a záležitosti týkající se lepší kontroly při realizaci politiky EU napříč všemi kapitolami rozpočtu finančního výhledu na období 2007-2013, jak je uvedena v jejím pozdějším sdělení; |
| --- | --- |

1.3.3

vítá myšlenku Komise o přidané hodnotě postupu na úrovni EU a záležitosti týkající se lepší kontroly při realizaci politiky EU napříč všemi kapitolami rozpočtu finančního výhledu na období 2007-2013, jak je uvedena v jejím pozdějším sdělení;

| 1.3.4 | souhlasí s cílem Komise v tomto ohledu, že samotným cílem finančního výhledu na období 2007-2013 by neměl být převod financí na úroveň EU; |
| --- | --- |

1.3.4

souhlasí s cílem Komise v tomto ohledu, že samotným cílem finančního výhledu na období 2007-2013 by neměl být převod financí na úroveň EU;

| 1.3.5 | podporuje názory Komise, že výdaje v příštích finančních obdobích by měly zajistit, aby postup na úrovni EU byl:






  — | efektivní, když je možno dosáhnout výsledků pouze na základě postupu na úrovni EU; |
| --- | --- | --- |

1.3.5

podporuje názory Komise, že výdaje v příštích finančních obdobích by měly zajistit, aby postup na úrovni EU byl:

—

efektivní, když je možno dosáhnout výsledků pouze na základě postupu na úrovni EU;

| — | účinný, když postup EU nabízí za peníze lepší hodnotu; |
| --- | --- |

—

účinný, když postup EU nabízí za peníze lepší hodnotu;

| — | komplementární, tedy generující činnosti v národní, regionální nebo místní sféře. |
| --- | --- |

—

komplementární, tedy generující činnosti v národní, regionální nebo místní sféře.

| 1.3.6 | věří, že model EU je rovnováhou mezi individuální a společenskou, státní a decentralizovanou mocí, tržním ziskem, pravidly a předpisy. Jako takové dokazuje pořadí priorit stanovené Komisí mezi jednotlivými kapitolami v oblasti finančního výhledu, že v budoucnosti je možné udržitelné rozrůstání modelu, který přinesl stabilitu a růst v Evropě za uplynulých 50 let; |
| --- | --- |

1.3.6

věří, že model EU je rovnováhou mezi individuální a společenskou, státní a decentralizovanou mocí, tržním ziskem, pravidly a předpisy. Jako takové dokazuje pořadí priorit stanovené Komisí mezi jednotlivými kapitolami v oblasti finančního výhledu, že v budoucnosti je možné udržitelné rozrůstání modelu, který přinesl stabilitu a růst v Evropě za uplynulých 50 let;

| 1.3.7 | cítí, že komise přijala vyváženou strategii kohezní politiky pro jednotlivé kapitoly své politiky a klade mimořádný důraz na potřeby nových členských států tím, že nastoluje pečlivou rovnováhu mezi ekonomickými, sociálními a územními rozdíly napříč celou EU; |
| --- | --- |

1.3.7

cítí, že komise přijala vyváženou strategii kohezní politiky pro jednotlivé kapitoly své politiky a klade mimořádný důraz na potřeby nových členských států tím, že nastoluje pečlivou rovnováhu mezi ekonomickými, sociálními a územními rozdíly napříč celou EU;

| 1.3.8 | je toho názoru, že napříč těmito politickými kapitolami vedou klíčové příklady modelu EU, který dodává přidanou hodnotu. Investice EU v oblasti výzkumu a vývoje, přeshraniční výměny a projekty infrastruktury spojuje cíle Lisabonu a Göteborgu s partnerským přístupem, který může být pákou v růstu, konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti. Dalším rysem přístupu partnerství v aktivitách výzkumu a vývoje v Evropě je široce rozvinout vzdělávací a výzkumnou infrastrukturu, což umožní mít celkový prospěch z vysoké úrovně vzdělanosti evropské populace a z růstového potenciálu. Řešení založená pouze na tržním přístupu nenabízejí udržitelnou budoucnost, kterou Evropa hledá; |
| --- | --- |

1.3.8

je toho názoru, že napříč těmito politickými kapitolami vedou klíčové příklady modelu EU, který dodává přidanou hodnotu. Investice EU v oblasti výzkumu a vývoje, přeshraniční výměny a projekty infrastruktury spojuje cíle Lisabonu a Göteborgu s partnerským přístupem, který může být pákou v růstu, konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti. Dalším rysem přístupu partnerství v aktivitách výzkumu a vývoje v Evropě je široce rozvinout vzdělávací a výzkumnou infrastrukturu, což umožní mít celkový prospěch z vysoké úrovně vzdělanosti evropské populace a z růstového potenciálu. Řešení založená pouze na tržním přístupu nenabízejí udržitelnou budoucnost, kterou Evropa hledá;

| 1.3.9 | uznává, že přijatelnost a rozpočtová disciplína jsou motivujícími faktory v pozadí procesu vyjednávání, v němž existují dva přístupy k metodologii stanovení finančního výhledu:






  — | identifikování toho, co je potřeba, a odpovídající přidělení zdrojů; |
| --- | --- | --- |

1.3.9

uznává, že přijatelnost a rozpočtová disciplína jsou motivujícími faktory v pozadí procesu vyjednávání, v němž existují dva přístupy k metodologii stanovení finančního výhledu:

—

identifikování toho, co je potřeba, a odpovídající přidělení zdrojů;

| — | identifikování toho, co je přijatelné, a odpovídající přidělení priorit. |
| --- | --- |

—

identifikování toho, co je přijatelné, a odpovídající přidělení priorit.

| 1.3.10 | uznává, že Komise obhájila první přístup z vzestupné perspektivy zkonstruované na vyhodnocení vzrůstajících požadavků; |
| --- | --- |

1.3.10

uznává, že Komise obhájila první přístup z vzestupné perspektivy zkonstruované na vyhodnocení vzrůstajících požadavků;

| 1.3.11 | odmítá logiku, že druhý přístup může poskytnout obhajitelnou odpověď na ekonomické, sociální a demokratické úkoly EU. |
| --- | --- |

1.3.11

odmítá logiku, že druhý přístup může poskytnout obhajitelnou odpověď na ekonomické, sociální a demokratické úkoly EU.

1.4   Finanční rámec

vítá návrh Komise na rekonstrukci nového finančního rámce u omezeného počtu politických cílů:

| — | (1a) | Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost; |
| --- | --- | --- |
| — | (1b) | Koheze pro růst a zaměstnanost; |
| — | (2) | Udržitelné řízení a ochrana přírodních zdrojů; |
| — | (3) | Občanská svoboda, zabezpečení svobody a spravedlnost; |
| — | (4) | Evropská unie jako globální partner. |

—

(1a)

Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost;

—

(1b)

Koheze pro růst a zaměstnanost;

—

(2)

Udržitelné řízení a ochrana přírodních zdrojů;

—

(3)

Občanská svoboda, zabezpečení svobody a spravedlnost;

—

(4)

Evropská unie jako globální partner.

Hlavní postřehy Výboru se vztahují ke kapitole o udržitelném rozvoji 1(a), 1(b) a (2).

1.4.1   Udržitelný růst

| — | uznává ekonomickou soudržnost a politickou logiku využití trvale udržitelného rozvoje jako rozpočtového nástroje pro tři vzájemně se doplňující pilíře: konvergence, konkurenceschopnost a zaměstnanost; |
| --- | --- |

—

uznává ekonomickou soudržnost a politickou logiku využití trvale udržitelného rozvoje jako rozpočtového nástroje pro tři vzájemně se doplňující pilíře: konvergence, konkurenceschopnost a zaměstnanost;

| — | vítá návrh rozpočtu strukturální a kohezní politiky ve výši 336,2 mld EUR pro léta 2007-2013 ve srovnání s fondy strukturálními a fondem soudržnosti ve výši 213 mld EUR v letech 2000-2006 a bere na vědomí, že 78 % (262,3 mld EUR) se přiřazuje cíli konvergence regionů, jejichž vývoj pokulhává, 18 % (68,5 mld EUR) regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti a 4 % (13,5 mld EUR) se přiřazuje cíli územní spolupráce pro příhraniční a interregionální rozvoj (8); |
| --- | --- |

—

vítá návrh rozpočtu strukturální a kohezní politiky ve výši 336,2 mld EUR pro léta 2007-2013 ve srovnání s fondy strukturálními a fondem soudržnosti ve výši 213 mld EUR v letech 2000-2006 a bere na vědomí, že 78 % (262,3 mld EUR) se přiřazuje cíli konvergence regionů, jejichž vývoj pokulhává, 18 % (68,5 mld EUR) regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti a 4 % (13,5 mld EUR) se přiřazuje cíli územní spolupráce pro příhraniční a interregionální rozvoj (8);

| — | poznamenává, že jediná rozpočtová linie 262,3 mld EUR určená pro cíl konvergence pro regiony s HND na hlavu nižším než 75 % průměru evropské pětadvacítky, 22 mld EUR je dostupných pro kohezní země evropské patnáctky nyní oprávněné, které však již nebudou tomuto kritériu vyhovovat z čistě statistických důvodů (regiony útlumu). To dosahuje 66 % částky, kterou by obdržely v období 2007-2013 jako plně konvergenční regiony; |
| --- | --- |

—

poznamenává, že jediná rozpočtová linie 262,3 mld EUR určená pro cíl konvergence pro regiony s HND na hlavu nižším než 75 % průměru evropské pětadvacítky, 22 mld EUR je dostupných pro kohezní země evropské patnáctky nyní oprávněné, které však již nebudou tomuto kritériu vyhovovat z čistě statistických důvodů (regiony útlumu). To dosahuje 66 % částky, kterou by obdržely v období 2007-2013 jako plně konvergenční regiony;

| — | poznamenává, že jediná rozpočtová linie 336,2 mld EUR odpovídá 0,41 % HND (nebo 344,9 mld EUR odpovídá 0,46 % HND při zahrnutí administrativních nákladů Fondu solidarity a dalších akcí). |
| --- | --- |

—

poznamenává, že jediná rozpočtová linie 336,2 mld EUR odpovídá 0,41 % HND (nebo 344,9 mld EUR odpovídá 0,46 % HND při zahrnutí administrativních nákladů Fondu solidarity a dalších akcí).

| — | zdůrazňuje, že ke splnění spolehlivé makroekonomie vedoucí k udržitelnému růstu musí být programy v rámci těchto pilířů namířeny výslovně k dosažení cílů z Lisabonu a Göteborgu. |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že ke splnění spolehlivé makroekonomie vedoucí k udržitelnému růstu musí být programy v rámci těchto pilířů namířeny výslovně k dosažení cílů z Lisabonu a Göteborgu.

| — | poznamenává, že Lisabonská strategie byla navržena k podpoře udržitelného hospodářského růstu a k posílení sociální soudržnosti s následujícími cíli:






  — | zvýšit zaměstnanost do roku 2010 nejméně na 70 %; |
| --- | --- | --- |

—

poznamenává, že Lisabonská strategie byla navržena k podpoře udržitelného hospodářského růstu a k posílení sociální soudržnosti s následujícími cíli:

—

zvýšit zaměstnanost do roku 2010 nejméně na 70 %;

| — | vyrovnat úroveň evropské produktivity s výkony předních světových společností; |
| --- | --- |

—

vyrovnat úroveň evropské produktivity s výkony předních světových společností;

| — | identifikovat výzvy informační společnosti a zavést evropské výzkumné oblasti; |
| --- | --- |

—

identifikovat výzvy informační společnosti a zavést evropské výzkumné oblasti;

| — | zvýšit investice do výzkumu na 3 % HDP |
| --- | --- |

—

zvýšit investice do výzkumu na 3 % HDP

| — | poznamenává, že dodatečné sdělení Komise potvrzuje, že jsme neuspěli při plnění cílů růstu a omezování disproporcí, což podporuje strategii z Lisabonu a Göteborgu. Částečně je to důsledek tlaků jak reagovat na globální konkurenci, na záležitosti trhu, stárnutí obyvatelstva a vzrůstající očekávání v oblasti péče o zdraví s odpovídajícím tlakem na veřejné výdaje; |
| --- | --- |

—

poznamenává, že dodatečné sdělení Komise potvrzuje, že jsme neuspěli při plnění cílů růstu a omezování disproporcí, což podporuje strategii z Lisabonu a Göteborgu. Částečně je to důsledek tlaků jak reagovat na globální konkurenci, na záležitosti trhu, stárnutí obyvatelstva a vzrůstající očekávání v oblasti péče o zdraví s odpovídajícím tlakem na veřejné výdaje;

| — | věří, že je třeba identifikovat a měřit kritické faktory, aby bylo možno sledovat a plnit cíle z Lisabonu a Göteborgu: inovaci a zároveň mobilizovat občanskou společnost, regionální a místní orgány a představitele obchodu, všechny v zájmu úspěchu Lisabonu – tak, aby bylo možno přinést strategii z Lisabonu a Göteborgu všem. |
| --- | --- |

—

věří, že je třeba identifikovat a měřit kritické faktory, aby bylo možno sledovat a plnit cíle z Lisabonu a Göteborgu: inovaci a zároveň mobilizovat občanskou společnost, regionální a místní orgány a představitele obchodu, všechny v zájmu úspěchu Lisabonu – tak, aby bylo možno přinést strategii z Lisabonu a Göteborgu všem.

| — | seznává, že když úrovně nákladů ve finanční perspektivě budou sníženy na méně než 1,14 % HND přidělení plateb navrhovaných Komisí, ztracené programy se budou vztahovat k podkapitole „podpora regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti mimo méně prosperující regiony“ v kapitole 1b) Soudržnost pro růst a zaměstnanost. Problém regionální nerovnosti by se prohloubil. Nebylo by pak možné, aby se všechny regiony rovnoprávně účastnily zvyšování konkurence-schopnosti, růstu a zaměstnanosti v EU jako celku. |
| --- | --- |

—

seznává, že když úrovně nákladů ve finanční perspektivě budou sníženy na méně než 1,14 % HND přidělení plateb navrhovaných Komisí, ztracené programy se budou vztahovat k podkapitole „podpora regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti mimo méně prosperující regiony“ v kapitole 1b) Soudržnost pro růst a zaměstnanost. Problém regionální nerovnosti by se prohloubil. Nebylo by pak možné, aby se všechny regiony rovnoprávně účastnily zvyšování konkurence-schopnosti, růstu a zaměstnanosti v EU jako celku.

| — | soustavně podporoval realizaci opatření v oblasti konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, aby bylo zajištěno, že celé regionální území EU může reagovat na strategii z Lisabonu a Göteborgu, ale táže se, do jaké míry plní programy v rámci pilíře cíle Lisabonu a Göteborgu, pokud jediným ukazatelem pro financování zůstává nízká prosperita regionu; |
| --- | --- |

—

soustavně podporoval realizaci opatření v oblasti konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, aby bylo zajištěno, že celé regionální území EU může reagovat na strategii z Lisabonu a Göteborgu, ale táže se, do jaké míry plní programy v rámci pilíře cíle Lisabonu a Göteborgu, pokud jediným ukazatelem pro financování zůstává nízká prosperita regionu;

| — | chápe, jak uznává třetí zpráva o kohezi, ze HDP jako hlavní ukazatel má řadu slabin, a že bylo opakovaně dokázáno, že disproporce uvnitř regionů, například nejlépe viditelná ve velkých a středně velkých městech (9), jsou často mnohem ostřejší, než disproporce mezi regiony; |
| --- | --- |

—

chápe, jak uznává třetí zpráva o kohezi, ze HDP jako hlavní ukazatel má řadu slabin, a že bylo opakovaně dokázáno, že disproporce uvnitř regionů, například nejlépe viditelná ve velkých a středně velkých městech (9), jsou často mnohem ostřejší, než disproporce mezi regiony;

| — | lituje proto, že tento problém v rámci regionů a mezi nimi působí i omezení rozpočtového rámce přiřazeného tomuto novému „cíli 2“ ve srovnání s předchozími programovými obdobími, 18 % rozpočtového rámce na regionální politiku v letech 2007-2013 ve srovnání s 23,8 % v období let 2000-2006 (10); |
| --- | --- |

—

lituje proto, že tento problém v rámci regionů a mezi nimi působí i omezení rozpočtového rámce přiřazeného tomuto novému „cíli 2“ ve srovnání s předchozími programovými obdobími, 18 % rozpočtového rámce na regionální politiku v letech 2007-2013 ve srovnání s 23,8 % v období let 2000-2006 (10);

| — | vítá vyšší uznání potenciálu velkých městských území jako hybatelů ekonomického růstu, ale věří, že navrhované předpisy pro každý národní rámec by měla zahrnovat výslovné odvolávky na trvale udržitelný rozvoj měst, aby tak odrážela roli městských center jako ekonomických hybatelů evropského hospodářství; |
| --- | --- |

—

vítá vyšší uznání potenciálu velkých městských území jako hybatelů ekonomického růstu, ale věří, že navrhované předpisy pro každý národní rámec by měla zahrnovat výslovné odvolávky na trvale udržitelný rozvoj měst, aby tak odrážela roli městských center jako ekonomických hybatelů evropského hospodářství;

| — | lituje, že zatímco existuje řádné uznání dopadu stárnutí populací (v Lisabonské strategii) na snižování míry růstu a snižování HDP – a opatření potřebná k boji proti těmto vlivům – neexistuje podobné uznání potenciálu mladých lidí při zajišťování konkurenceschopnosti a agendy růstu; |
| --- | --- |

—

lituje, že zatímco existuje řádné uznání dopadu stárnutí populací (v Lisabonské strategii) na snižování míry růstu a snižování HDP – a opatření potřebná k boji proti těmto vlivům – neexistuje podobné uznání potenciálu mladých lidí při zajišťování konkurenceschopnosti a agendy růstu;

(a)   Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost

—   Podpora konkurenceschopnosti a podnikání v podmínkách plně integrovaného jednotného trhu

| — | uznává potřebu nového prosazování průmyslové politiky v Evropě vytvořením podnikatelsky přátelského prostředí; |
| --- | --- |

—

uznává potřebu nového prosazování průmyslové politiky v Evropě vytvořením podnikatelsky přátelského prostředí;

| — | naléhá na potřebu využívat a podporovat potenciál rozvoje sektoru MSP jako stavebních kamenů pro růst na jednotném trhu, při uznání, že malé a střední podniky představují možná největší neomezený potenciál jednotného trhu; |
| --- | --- |

—

naléhá na potřebu využívat a podporovat potenciál rozvoje sektoru MSP jako stavebních kamenů pro růst na jednotném trhu, při uznání, že malé a střední podniky představují možná největší neomezený potenciál jednotného trhu;

| — | poznamenává, že při aplikaci pravidel jednotného trhu na kohezní politiku s cílem povzbudit drobné podnikání lze identifikovat měřitelnou přidanou hodnotu prostřednictvím růstu vnitřního obchodu ve společenství mezi méně rozvinutými regiony a zbytkem EU, neboť přibližně jedna čtvrtina nákladů na konkurenceschopnost v rámci kohezní politiky se vrací zbytku Unie ve formě zvýšeného exportu; |
| --- | --- |

—

poznamenává, že při aplikaci pravidel jednotného trhu na kohezní politiku s cílem povzbudit drobné podnikání lze identifikovat měřitelnou přidanou hodnotu prostřednictvím růstu vnitřního obchodu ve společenství mezi méně rozvinutými regiony a zbytkem EU, neboť přibližně jedna čtvrtina nákladů na konkurenceschopnost v rámci kohezní politiky se vrací zbytku Unie ve formě zvýšeného exportu;

| — | věří, že při reformě pravidel státní pomoci jsou potřeba nová nařízení pro úpravu paušálních výjimek podporujících oblast výzkumu a technologického rozvoje a pro MSP; |
| --- | --- |

—

věří, že při reformě pravidel státní pomoci jsou potřeba nová nařízení pro úpravu paušálních výjimek podporujících oblast výzkumu a technologického rozvoje a pro MSP;

| — | věří, že zavedení vyhodnocování dopadu pro lépe cílenou státní pomoc umožňující větší flexibilitu národních, regionálních a místních orgánů při přijímání opatření, která mají omezený účinek na konkurenci a na obchod na úrovni EU, ale řeší skutečné nedostatky trhu, přispívají k rozvoji zaostávajících oblastí a podporují podnikání. |
| --- | --- |

—

věří, že zavedení vyhodnocování dopadu pro lépe cílenou státní pomoc umožňující větší flexibilitu národních, regionálních a místních orgánů při přijímání opatření, která mají omezený účinek na konkurenci a na obchod na úrovni EU, ale řeší skutečné nedostatky trhu, přispívají k rozvoji zaostávajících oblastí a podporují podnikání.

—   Posilování evropského úsilí v oblasti výzkumu a technologického rozvoje

| — | Je toho názoru, že pokud se EU má stát dynamickou ekonomikou založenou na vědomostech, potom se vyžaduje řada ustanovení a opatření v oblasti finanční podpory – zejména vytvoření pólů vynikající kvality z velmi rozšířené vzdělávací a výzkumné infrastruktury Evropy, což by dále rozhýbalo regionální ekonomiky, šířilo kvalitní metody a zvýšilo konkurenceschopnost v celé EU. |
| --- | --- |

—

Je toho názoru, že pokud se EU má stát dynamickou ekonomikou založenou na vědomostech, potom se vyžaduje řada ustanovení a opatření v oblasti finanční podpory – zejména vytvoření pólů vynikající kvality z velmi rozšířené vzdělávací a výzkumné infrastruktury Evropy, což by dále rozhýbalo regionální ekonomiky, šířilo kvalitní metody a zvýšilo konkurenceschopnost v celé EU.

| — | souhlasí s Komisí v tom, že posílení úsilí Evropské unie ve výzkumu a technologickém rozvoji představuje významný cíl rozšířené Evropské unie, je však nezbytná rovnováha veřejného a soukromého financování (11); |
| --- | --- |

—

souhlasí s Komisí v tom, že posílení úsilí Evropské unie ve výzkumu a technologickém rozvoji představuje významný cíl rozšířené Evropské unie, je však nezbytná rovnováha veřejného a soukromého financování (11);

| — | podporuje proto rozhodnutí barcelonské Evropské rady zvýšit do roku 2010 výdaje na výzkum a vývoj na 3 % HNP Evropské unie; |
| --- | --- |

—

podporuje proto rozhodnutí barcelonské Evropské rady zvýšit do roku 2010 výdaje na výzkum a vývoj na 3 % HNP Evropské unie;

—   Spojování Evropy pomocí sítí EU

| — | Souhlasí s návrhem Evropské komise na zvýšení míry finančních zdrojů spojených s rozvojem transevropských sítí. Prioritu dává zejména přeshraničním projektům, které podporují vzájemnou modalitu a použití udržitelných forem přepravy, zejména námořních komunikací za předpokladu, že zapadají do udržitelného schématu dopravy; |
| --- | --- |

—

Souhlasí s návrhem Evropské komise na zvýšení míry finančních zdrojů spojených s rozvojem transevropských sítí. Prioritu dává zejména přeshraničním projektům, které podporují vzájemnou modalitu a použití udržitelných forem přepravy, zejména námořních komunikací za předpokladu, že zapadají do udržitelného schématu dopravy;

| — | klade důraz na úlohu, kterou mohou plnit transevropské dopravní sítě, zejména „dálnice vedoucí k moři“, aby geograficky a demograficky znevýhodněné regiony mohly překonat překážky, které jim znemožňují přístup na vnitřní trh za rovných podmínek; |
| --- | --- |

—

klade důraz na úlohu, kterou mohou plnit transevropské dopravní sítě, zejména „dálnice vedoucí k moři“, aby geograficky a demograficky znevýhodněné regiony mohly překonat překážky, které jim znemožňují přístup na vnitřní trh za rovných podmínek;

| — | uznává omezenou kapacitu členských států získat požadované částky na investice do infrastruktur v době, kdy se pokoušejí snížit veřejné výdaje s představou, že vyhoví pravidlům Paktu stability a růstu; |
| --- | --- |

—

uznává omezenou kapacitu členských států získat požadované částky na investice do infrastruktur v době, kdy se pokoušejí snížit veřejné výdaje s představou, že vyhoví pravidlům Paktu stability a růstu;

| — | podtrhuje, že financování TEN-T ze strany místních a regionálních orgánů může být nadále pouze okrajové, pokud bereme v úvahu velké závazky v oblasti investic do jiných infrastruktur, které jsou často rozhodující pro hladké fungování TEN-Ts a fungování místní ekonomiky a sociálních infrastruktur; |
| --- | --- |

—

podtrhuje, že financování TEN-T ze strany místních a regionálních orgánů může být nadále pouze okrajové, pokud bereme v úvahu velké závazky v oblasti investic do jiných infrastruktur, které jsou často rozhodující pro hladké fungování TEN-Ts a fungování místní ekonomiky a sociálních infrastruktur;

| — | všímá si, že napomáhání konkurenceschopnosti podporuje rozpoznání klíčových vzájemných závislostí mezi městy a regiony, což může na oplátku vytvořit obrovské masy, které nejsou schopna přitáhnout města nebo regiony samy, a které jsou schopné způsobit extenzivní rozvoj na těchto územích. Strategické evropské městské sítě jako URBACT jsou toho dobrými příklady a měly by být na evropské úrovni podporovány, aby zajistily výměnu nejlepších praktik a zkušeností mezi jednotlivými teritorii a potřebné investice pro plnění cíle z Lisabonu a Göteborgu. |
| --- | --- |

—

všímá si, že napomáhání konkurenceschopnosti podporuje rozpoznání klíčových vzájemných závislostí mezi městy a regiony, což může na oplátku vytvořit obrovské masy, které nejsou schopna přitáhnout města nebo regiony samy, a které jsou schopné způsobit extenzivní rozvoj na těchto územích. Strategické evropské městské sítě jako URBACT jsou toho dobrými příklady a měly by být na evropské úrovni podporovány, aby zajistily výměnu nejlepších praktik a zkušeností mezi jednotlivými teritorii a potřebné investice pro plnění cíle z Lisabonu a Göteborgu.

—   Zlepšování kvality výchovy a vzdělávání

| — | podtrhuje, že výchova a vzdělávání místního a regionálního lidského kapitálu je mimořádně důležité pro rozvoj jednotného evropského trhu a pro realizaci strategie z Lisabonu. Aktivity v celé EU na podporu mobility budou mít reálný ekonomický dopad. Individuálně i celkově představují tato opatření mimořádně kvalitní hodnotu za peníze. Jejich dodatečné rozpočtové náklady musí být uznány jako podstatné pro hladké fungování a rozvoj integrovaného trhu práce a společného evropského vzdělávacího prostoru. |
| --- | --- |

—

podtrhuje, že výchova a vzdělávání místního a regionálního lidského kapitálu je mimořádně důležité pro rozvoj jednotného evropského trhu a pro realizaci strategie z Lisabonu. Aktivity v celé EU na podporu mobility budou mít reálný ekonomický dopad. Individuálně i celkově představují tato opatření mimořádně kvalitní hodnotu za peníze. Jejich dodatečné rozpočtové náklady musí být uznány jako podstatné pro hladké fungování a rozvoj integrovaného trhu práce a společného evropského vzdělávacího prostoru.

—   Pomoc evropské společnosti předjímat a zvládat sociální změny

| — | podporuje názor Komise, že musí existovat odpovídající regulatorní rámec pro podnikání a pro pracující, aby bylo možno nastolit sociální standardy a základní práva. |
| --- | --- |

—

podporuje názor Komise, že musí existovat odpovídající regulatorní rámec pro podnikání a pro pracující, aby bylo možno nastolit sociální standardy a základní práva.

b)   Soudržnost pro růst a zaměstnanost

| — | uznává, že přidaná hodnota Společenství se neomezuje pouze na samotné financování, ale je to také metoda Společenství, která navrhuje programy s přihlédnutím k regionálním strategiím a jejich plnění. Pouze evropský institucionální rámec může zaručit komplementaritu sektorových politik a finančních nástrojů, které slouží k plnění cílů Společenství týkajících se hospodářské, sociální a územní soudržnosti. |
| --- | --- |

—

uznává, že přidaná hodnota Společenství se neomezuje pouze na samotné financování, ale je to také metoda Společenství, která navrhuje programy s přihlédnutím k regionálním strategiím a jejich plnění. Pouze evropský institucionální rámec může zaručit komplementaritu sektorových politik a finančních nástrojů, které slouží k plnění cílů Společenství týkajících se hospodářské, sociální a územní soudržnosti.

| — | uznává, že konvergence cílů musí být při rozšiřování prioritou jako akt solidarity s novými členskými státy a s nejslabšími regiony „starých“ členských států, aby bylo zajištěno, že finance jsou usměrněny do nejzaostalejších regionů a měst; |
| --- | --- |

—

uznává, že konvergence cílů musí být při rozšiřování prioritou jako akt solidarity s novými členskými státy a s nejslabšími regiony „starých“ členských států, aby bylo zajištěno, že finance jsou usměrněny do nejzaostalejších regionů a měst;

| — | upozorňuje, že návrh komise k finančnímu rozpočtu Evropských strukturálních fondů v příštím období podpory představuje i pro regiony dosavadních 15 členských států přiměřený kompromis, jestliže mají být ve „starých členských státech“ k dispozici pro nový cíl 1 109,8 mld. EUR a pro nový cíl 2 56,6 mld. EUR (oproti 154 mld. EUR resp. 46,6 mld. EUR v aktuálním období podpory); |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že návrh komise k finančnímu rozpočtu Evropských strukturálních fondů v příštím období podpory představuje i pro regiony dosavadních 15 členských států přiměřený kompromis, jestliže mají být ve „starých členských státech“ k dispozici pro nový cíl 1 109,8 mld. EUR a pro nový cíl 2 56,6 mld. EUR (oproti 154 mld. EUR resp. 46,6 mld. EUR v aktuálním období podpory);

| — | varuje před podrýváním principů partnerství a solidarity ve vztahu k těm členským státům, které již nebudou oprávněné čerpat z fondu soudržnosti v důsledku statistických důsledků rozšíření. |
| --- | --- |

—

varuje před podrýváním principů partnerství a solidarity ve vztahu k těm členským státům, které již nebudou oprávněné čerpat z fondu soudržnosti v důsledku statistických důsledků rozšíření.

| — | připouští důvody pro zavedení absorpční strop 4 % národního HDP pro všechny členské státy pro přidělování z EFRR, ESF a fondu soudržnosti včetně převodu zdrojů jako součásti restrukturalizace rozvoje venkova a rybolovu (12); Snížení ekonomické a společenské nerovnosti musí zůstat hlavní prioritou Evropské unie tyto fondy musí tedy napomoci vyrovnání úrovně regionů a členských států, které v hospodářském a společenském vývoji pokulhávají; |
| --- | --- |

—

připouští důvody pro zavedení absorpční strop 4 % národního HDP pro všechny členské státy pro přidělování z EFRR, ESF a fondu soudržnosti včetně převodu zdrojů jako součásti restrukturalizace rozvoje venkova a rybolovu (12); Snížení ekonomické a společenské nerovnosti musí zůstat hlavní prioritou Evropské unie tyto fondy musí tedy napomoci vyrovnání úrovně regionů a členských států, které v hospodářském a společenském vývoji pokulhávají;

| — | akceptuje, že princip Berlínského vzorce – čím méně vyvinutý je region, tím větší podporu má dostávat – je správně založený a v budoucnu by se měl používat. To znamená, že anomálie, které pramení z aplikace čtyřprocentního absorpčního stropu HDP daného členského státu musí být přezkoumány; |
| --- | --- |

—

akceptuje, že princip Berlínského vzorce – čím méně vyvinutý je region, tím větší podporu má dostávat – je správně založený a v budoucnu by se měl používat. To znamená, že anomálie, které pramení z aplikace čtyřprocentního absorpčního stropu HDP daného členského státu musí být přezkoumány;

| — | varuje nicméně, že pokud jakákoli úprava celkových platebních dotací bude směřovat mimo tento 4 % limit a tedy zatímco financování koheze bude zaručeno v nových členských státech, podlomí tento dopad princip agendy z Lisabonu a z Göteborgu pro všechny; |
| --- | --- |

—

varuje nicméně, že pokud jakákoli úprava celkových platebních dotací bude směřovat mimo tento 4 % limit a tedy zatímco financování koheze bude zaručeno v nových členských státech, podlomí tento dopad princip agendy z Lisabonu a z Göteborgu pro všechny;

| — | uznává význam zlepšování budování kapacity decentralizovaných orgánů členských států a nových států s nimi sousedících. Značný pokrok může nastat u přeshraniční a interregionální spolupráce formou výměny znalostí a zkušeností mezi odborníky z místních a regionálních orgánů. |
| --- | --- |

—

uznává význam zlepšování budování kapacity decentralizovaných orgánů členských států a nových států s nimi sousedících. Značný pokrok může nastat u přeshraniční a interregionální spolupráce formou výměny znalostí a zkušeností mezi odborníky z místních a regionálních orgánů.

1.4.2   Zachování a správa přírodních zdrojů

vítá, že v rámci finančních plánů je uznána potřeba diverzifikovat činnosti v krajině: rozšiřovat prostředí a zlepšovat kvalitu života jako zásadní rovnováhu k dosažení teritoriální koheze v rámci cílů strategie udržitelného rozvoje z Lisabonu a Göteborgu;

vyjadřuje obavu, že ukazatele růstu a rozvoje včetně zaměstnanosti, průmyslu a diverzity jsou stabilně nižší ve venkovských oblastech a snižují tak jejich obydlenost;

vítá schopnost městských programů rozšířit rozvoj i na venkov prostřednictvím zvláštních výzkumných a rozvojových a podnikatelských iniciativ a iniciativ v oblasti sociálních změn, ačkoli uznává, že odlehlejší oblasti venkova pravděpodobně nebudou mít z těchto iniciativ užitek;

zdůrazňuje nicméně potřebu vyvážených řešení různých situací ve venkovských oblastech včetně oblastí s přirozenými handicapy a specifickými rezervami v oblasti životního prostředí;

rovněž zdůrazňuje význam respektování územní rozmanitosti, v rámci které znamená koncept základních městských/venkovských paradigmat pro růst a soudržnost posun od průmyslových/zemědělských modelů, které již nereagují na výzvy globalizace;

podporuje uznání, které se dostalo ochraně životního prostředí ve všech jejích aspektech: celosvětové, regionální, městské, venkovské a námořní, jakožto horizontálnímu prvku napříč programy. V této souvislosti jsou místní a regionální úřady zodpovědné za zachování prostor NATURA 2000 a za zajištění vhodných finančních prostředků pro tyto prostory z příslušných nástrojů politiky.

1.4.3   Občanská svoboda, bezpečnost, spravedlnost

je potěšen, že Komise chce rozvíjet a materializovat záležitost evropského občanství a řízeným způsobem se vyrovnávat s obtížnými záležitostmi migrace a integrace, svobody, bezpečnosti a spravedlnosti, které zasahují městské a venkovské oblasti v celé Evropské unii, jak je uvedeno v preambuli k Chartě (13);

korektně uznává, že úkoly vyvolané imigrací a azylem není možno adekvátně plnit na základě opatření přijímaných členskými státy a a zdůrazňuje, že mnoho místních a regionálních úřadů v současnosti zabezpečuje přední podpůrná opatření a zařízení;

podtrhuje, že jak největší evropská města, tak oblasti venkova mají rozsáhlé a stále se rozrůstající zkušenosti s migrací pracovních sil a s novými osadníky. Proto by se měly tyto znalosti a zkušenosti s integrací přistěhovalců promítnout v ustanoveních nařízení předkládaných k této problematice Komisí;

uznává, že stávající spotřebitelské programy, programy bezpečnosti potravin a zdravotní programy již neplní očekávání evropských občanů;

podporuje tedy zavedení dvou nástrojů: programu bezpečnosti potravin a programu veřejného zdraví a ochrany spotřebitele;

1.4.4   Vnější politika

souhlasí se zjištěním finančního výhledu na období 2007-2013, že společně s rozšiřováním a s rostoucími místními a regionálními požadavky by EU měla posílit svou schopnost zajistit lidská práva, podporovat demokracii a bojovat s chudobou v podmínkách nového sousedství prostřednictvím jak multilaterální, tak bilaterální politiky;

podporuje názor Komise, že vnější aktivity by měly být soudržné a konzistentní, aby se dosáhlo více a lepších výsledků s dostupnými zdroji;

vítá názor Komise, že by měla existovat nová politika sousedství, která by stavěla na pozitivním přeshraničním vývoji, který probíhá od roku 1989 nebo i od dřívější doby, a jehož účelem by měla být podpora opatření směřujících k postupné ekonomické integraci, hlubší politické spolupráci a rozvoji společné infrastruktury;

zdůrazňuje význam zlepšující se schopnosti budovat v rámci decentralizovaných orgánů nových členských států a sousedících zemí.

1.4.5   Opravný mechanismus

chápe, že jednání o finančním výhledu 2007-2013 bude jistě zahrnovat mechanismy celkového financování Unie a rozsah příspěvků jednotlivých členských států. Komise podala samostatný návrh, který by ukončil existující srážku pro Británii a zavedl by všeobecný nápravný mechanismus, který by odrážel relativní prosperitu daného členského státu;

věří, že je potřeba zavést spravedlivý systém, který by splňoval rozpočtové potřeby, které Unie vyžaduje a že by měl tento systém odstranit systém srážek pro jednotlivé členské státy;

podporuje názor Evropské komise, že tento přístup poskytuje možnost odstranit nápravné mechanismy zavedené v předchozích finančních obdobích a v současné době upravující přílišné negativní čisté bilance některých členských států ve vztahu k příspěvkům na platební závazky z rozpočtu EU. Pokud by se toho podařilo dosáhnout, bylo by přílišné fiskální břemeno jednotlivých členských států odstraněno a solidarita na úrovni EU by byla zachována.

1.4.6   Pakt stability a růstu

uznává, že v současné době podmínky Paktu stability a růstu a jeho restriktivní zavádění, které nedovoluje členskému státu překročit hranici rozpočtového deficitu 3 % HDP nebo hranici 60 % pro zadluženost, působí pouze ve smyslu stability založené na hospodářských podmínkách konce devadesátých let, zatímco je naléhavě třeba přistoupit ke tvorbě politického rámce více orientovaného na růst. Bez zaměření na růst nebude možné plnit sociální aspekty a aspekty životního prostředí uvedené ve strategii z Lisabonu a Göteborgu;

podporuje návrhy Evropské komise na reformu Paktu stability a růstu poskytují flexibilní způsob provádění hospodářské politiky tak, aby byly omezeny problémy plynoucí z hospodářského cyklu, aniž by došlo k zanedbání významu stabilní ekonomiky. Poskytne to více prostoru pro manévrování, aby země mohly zajistit zvýšení veřejných výdajů a snižování daní během období hospodářských poklesů.

navrhuje, že jedním přístupem by mohlo být zavedení mechanismu, v němž by kapitálové investice společně s některými oblastmi pravomoci Společenství a schválenými v lisabonské strategii byly vyňaty z normálních rozpočtových zúčtovacích postupů. To by umožnilo uskutečnit nezbytné veřejné investice napomáhající růstu bez porušení finanční disciplíny dané Paktem.

doporučuje, aby ke zlepšení mechanismu prosazení Paktu stability a růstu byl použit jiný přístup, který by bral v úvahu vlastní hospodářskou situaci každého členského státu, takže střednědobý cíl vyrovnaného rozpočtu by se mezi členskými státy lišil a bral by v úvahu úroveň investic, dynamiku vývoje zadluženosti, udržitelnost veřejných financí a potenciál růstu;

1.5   Realizační nástroje a dozor

1.5.1   Mapa

poznamenává, že závěrečné kapitoly finančního výhledu na období 2007-2013 se týkají efektivity realizačních nástrojů a odpovídajícího dozoru, tedy záležitostí, které jsou významné pro místní a regionální orgány;

podtrhuje, že komunikace se nevyvíjí na základě charakteristických příspěvků, kterými každá sféra správy jak místní, tak regionální, národní a evropské může přispět k vyřešení stávajících nedostatků;

zdůrazňuje, že národní akce, koordinace a veřejné výdaje prostřednictvím rozpočtů EU vyžaduje správnou kombinaci těchto opatření ve správný čas. Otevřená metoda koordinace (OMK), která je základem strategie z Lisabonu a Göteborgu, stanoví cíle, zavádí ukazatele a orientační body, stanovuje národní a regionální politiku prostřednictvím národních akčních plánů a podněcuje periodické sledování, vyhodnocování a podrobné posuzovaní a jako taková je schopna přinést k cílům přidanou hodnotu prostřednictvím přenosu znalostí a zkušeností nahromaděných na místní a regionální úrovni;

věří však, že proces v jeho stávající formě neprokázal dostatečnou efektivitu při realizaci cílů z Lisabonu a Göteborgu. Nedocházelo k dostatečné koordinaci politik napříč členskými státy a nebyl vyvinut větší tlak na dosažení lisabonských cílů. Navíc, OMK nedokázala zapojit místní a regionální úřady, které hrají klíčovou roli při realizaci konkurenceschopnosti město-region a při regionální konkurenceschopnosti, která může stimulovat požadovaný větší tlak;

je nicméně toho názoru, že OMK je alternativou k nadnárodnímu rozhodování a může být upravena na efektivní realizační proces, dojde-li ke zjednodušení nesčetných existujících požadavků mimo jednostranné diskuse členských států s Komisí na témata jednotlivých politik;

věří, že to by naznačilo potřebu zkoumat nové pružné metody, rozvíjet tripartitní modelový přístup prostřednictvím konkrétních smluvních metod na zapojení místní a regionální správy při realizaci cílů politiky s cílem dodat realizačním mechanismům záběr. Nemělo by to přinášet další komplikace ani představovat více než abstraktní myšlenky, ale mělo by to představovat skutečný systematický dialog s místními a regionálními orgány;

důrazně doporučuje, aby mapa navržená Komisí – sdílený program zahrnující činnosti a financování na národní úrovni a na úrovni EU – povinně zapojovala místní a regionální orgány. Teritoriální složka rámcových programů je významná pro realizaci kohezních cílů mezi a v rámci členských států;.

připomíná, že tripartitní pakty jsou způsobem zahrnutí místních a regionálních orgánů do kontrolních opatření EU. Realizace rámcových programů výrazně závisí na zapojení místních a regionálních činitelů.

1.5.2   Politika a programy

poznamenává, že finanční výhled na období 2007-2013 a dodatečné sdělení navrhuje, aby nástroje, které má EU k dispozici na podporu cílů své politiky, byly pokud možno co nejvíce konsolidovány a zracionalizovány vždy na jeden nástroj na jednu oblast politiky a jeden fond na program;

vítá, že programy kohezní politiky budou podporovány prostřednictvím jednoho z fondů fond soudržnosti, EFRR a ESF) s tím, že činnosti týkající se zemědělství a rybolovu mají být nyní podporovány pod hlavou „Udržitelné řízení a ochrana přírodních zdrojů“;

vítá, že městská dimenze byla hlavním tokem napříč programy politiky soudržnosti a vedla ku prospěchu všech městských oblastí při posílení významu partnerství mezi městy a regiony;

uznává, že nové nařízení zavede strukturu pro financování společné zemědělské politiky (SZP) s jediným fondem pro každý pilíř: Evropský zemědělský záruční fond (EAGF) a Evropský zemědělský fond rozvoje venkova (EAFRD);

vítá, že všechna opatření na rozvoj venkova budou seskupena pod jediný nástroj k plnění jediného programu soustřeďujícího se na koherenci mezi rozvojem venkova a kohezními opatřeními:

| — | zvyšování konkurenceschopnosti zemědělského sektoru prostřednictvím podpory restrukturalizace, |
| --- | --- |

—

zvyšování konkurenceschopnosti zemědělského sektoru prostřednictvím podpory restrukturalizace,

| — | zlepšování životního prostředí a krajiny prostřednictvím podpory řízení půdy, |
| --- | --- |

—

zlepšování životního prostředí a krajiny prostřednictvím podpory řízení půdy,

| — | zlepšování kvality života v oblastech venkova, |
| --- | --- |

—

zlepšování kvality života v oblastech venkova,

| — | podpora různorodosti hospodářských aktivit; |
| --- | --- |

—

podpora různorodosti hospodářských aktivit;

vítá úsilí Komise o zjednodušení vytvořením finančního nástroje pro životní prostředí (LIFE+), ale zdůrazňuje obtížnost identifikování skutečných příležitostí financování environmentálních projektů různými finančními nástroji, které budou funkční v období 2007-2013. Je nezbytné koordinovat různé typy financování tak, aby pokrývaly různé priority a úpravy zasahování Společenství;

obává se, že Komise hodlá převést velmi podstatnou část rozpočtu LIFE+ (75 %-80 % tohoto nástroje) na různé členské státy bez stanovení dohod a podmínek pro tento „vývoj“ navrhovaného nařízení.

všímá si, že se navrhuje nový nástroj pro oblast sousedství určený pro přeshraniční spolupráci mezi EU a sousedními zeměmi, který podtrhuje přidanou hodnotu EU při podpoře stability a prosperity za jejími vnějšími hranicemi prostřednictvím udržitelného ekonomického a sociálního rozvoje;

vítá vytvoření Evropského rybářského fondu (EFF) jakožto jediného nástroje pro restrukturalizaci sektoru rybolovu, úzce spjatého s nástroji soudržnosti a zabezpečujícího:

| — | trvale udržitelný rozvoj pobřežních oblastí, |
| --- | --- |

—

trvale udržitelný rozvoj pobřežních oblastí,

| — | uzpůsobení loďstva pro rybolov, akvakultury a průmyslu zpracování ryb; |
| --- | --- |

—

uzpůsobení loďstva pro rybolov, akvakultury a průmyslu zpracování ryb;

domnívá se, že tyto návrhy napomohou průhlednosti finančního výhledu pro občany.

2.   Doporučení Výboru regionů

2.1   Partnerství

| 2.1.1 | požaduje, aby princip partnerství spojujícího místní, regionální, národní a nadnárodní sféry byl horizontálním vláknem prostupujícím všechny návrhy Komise. Tento princip musí být uznán a bez velkého prodlení realizován jak Evropskou komisí, tak Radou ministrů, a musí také být konzistentně sdělen jak prostřednictvím členských států, tak prostřednictvím médií, aby ukázal přidanou hodnotu EU; |
| --- | --- |

2.1.1

požaduje, aby princip partnerství spojujícího místní, regionální, národní a nadnárodní sféry byl horizontálním vláknem prostupujícím všechny návrhy Komise. Tento princip musí být uznán a bez velkého prodlení realizován jak Evropskou komisí, tak Radou ministrů, a musí také být konzistentně sdělen jak prostřednictvím členských států, tak prostřednictvím médií, aby ukázal přidanou hodnotu EU;

| 2.1.2 | vyzývá ke konzistentní aplikaci principu partnerství v podrobných předpisech, které Komise předkládá ke každé položce své politiky uvedené ve finančním výhledu na období 2007-2013; |
| --- | --- |

2.1.2

vyzývá ke konzistentní aplikaci principu partnerství v podrobných předpisech, které Komise předkládá ke každé položce své politiky uvedené ve finančním výhledu na období 2007-2013;

| 2.1.3 | naléhavě požaduje, aby princip partnerství byl zabudován do nových nařízení zabývajících se programy, zejména do transevropské spolupráce, a aby v těchto programech byly respektovány znalosti a zkušenosti příslušných místních a regionálních orgánů. |
| --- | --- |

2.1.3

naléhavě požaduje, aby princip partnerství byl zabudován do nových nařízení zabývajících se programy, zejména do transevropské spolupráce, a aby v těchto programech byly respektovány znalosti a zkušenosti příslušných místních a regionálních orgánů.

2.2   Soudržnost

| 2.2.1 | trvá na mimořádné důležitosti zvyšování koherence mezi kohezní politikou a specifickou sektorovou evropskou politikou, konkrétně politikou v oblasti zemědělství, výzkumu, soutěže, životního prostředí a dopravy umožňující přístup k těmto oblastem. Zároveň s aplikací partnerského principu musí nové programy demonstrovat závazek jak Komise tak Rady ministrů společné vládě napříč všemi sférami vládnutí – místní, regionální, národní a EU. |
| --- | --- |

2.2.1

trvá na mimořádné důležitosti zvyšování koherence mezi kohezní politikou a specifickou sektorovou evropskou politikou, konkrétně politikou v oblasti zemědělství, výzkumu, soutěže, životního prostředí a dopravy umožňující přístup k těmto oblastem. Zároveň s aplikací partnerského principu musí nové programy demonstrovat závazek jak Komise tak Rady ministrů společné vládě napříč všemi sférami vládnutí – místní, regionální, národní a EU.

2.3   Tripartitní pakty a smlouvy

| 2.3.1 | doporučuje, aby byla aplikace tripartitních paktů a smluv rozšířena, aby naplnila řízení finančních výhledů na období 2007-2013 a aby reprezentovala závazek zvolených členů místních a regionálních orgánů k navrhovanému procesu spojenému s mapou, zejména územní složení rámcových programů potřebných k realizaci cílů soudržnosti mezi členskými státy i v jejich rámci; |
| --- | --- |

2.3.1

doporučuje, aby byla aplikace tripartitních paktů a smluv rozšířena, aby naplnila řízení finančních výhledů na období 2007-2013 a aby reprezentovala závazek zvolených členů místních a regionálních orgánů k navrhovanému procesu spojenému s mapou, zejména územní složení rámcových programů potřebných k realizaci cílů soudržnosti mezi členskými státy i v jejich rámci;

| 2.3.2 | navrhuje, aby místní a regionální závazek k procesu spojenému s mapou, k regionálním strategiím, které jsou součástí národní strategie, zajistil nejen větší koherenci při plnění agendy udržitelného růstu, ale i větší viditelnost evropské kohezní politiky a stanovení priorit zdrojů tam, kde je jich potřeba nejvíce; |
| --- | --- |

2.3.2

navrhuje, aby místní a regionální závazek k procesu spojenému s mapou, k regionálním strategiím, které jsou součástí národní strategie, zajistil nejen větší koherenci při plnění agendy udržitelného růstu, ale i větší viditelnost evropské kohezní politiky a stanovení priorit zdrojů tam, kde je jich potřeba nejvíce;

| 2.3.3 | zdůrazňuje, že tyto dohody mohou být zavedeny bez ohrožení naléhavé potřeby zjednodušit a uzpůsobit podobu a uskutečňování programů konkurenceschopnosti a soudržnosti; |
| --- | --- |

2.3.3

zdůrazňuje, že tyto dohody mohou být zavedeny bez ohrožení naléhavé potřeby zjednodušit a uzpůsobit podobu a uskutečňování programů konkurenceschopnosti a soudržnosti;

| 2.3.4 | doporučuje meziinstitucionální, kritické zhodnocení dopadu, aby bylo možno stanovit, co bylo učiněno a co se osvědčilo napříč různorodou veřejnou politikou v členských státech. Jediné auditní opatření by pomohlo stanovit, zda se dosahují strategické cíle – v souladu se strategií z Lisabonu a Göteborgu – při stanovování priorit zdrojů tam, kde je jich nejvíce potřeba; |
| --- | --- |

2.3.4

doporučuje meziinstitucionální, kritické zhodnocení dopadu, aby bylo možno stanovit, co bylo učiněno a co se osvědčilo napříč různorodou veřejnou politikou v členských státech. Jediné auditní opatření by pomohlo stanovit, zda se dosahují strategické cíle – v souladu se strategií z Lisabonu a Göteborgu – při stanovování priorit zdrojů tam, kde je jich nejvíce potřeba;

2.4   Politika soudržnosti

| 2.4.1 | znovu zdůrazňuje neoddělitelné propojení mezi efektivní celoevropskou regionální politikou a realizací agendy z Lisabonu a Göteborgu. Budoucí růst EU a konkurenceschopnost ve všech částech Evropy bude podporována pokračující kohezí politiky EU cestou renacionalizace této politiky – potvrzující dnešní pozitivní dopad regionální politiky EU na posilování sociální, hospodářské a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

2.4.1

znovu zdůrazňuje neoddělitelné propojení mezi efektivní celoevropskou regionální politikou a realizací agendy z Lisabonu a Göteborgu. Budoucí růst EU a konkurenceschopnost ve všech částech Evropy bude podporována pokračující kohezí politiky EU cestou renacionalizace této politiky – potvrzující dnešní pozitivní dopad regionální politiky EU na posilování sociální, hospodářské a územní soudržnosti;

| 2.4.2 | trvá na tom, aby národní akční programy růstu a zaměstnanosti vypracované členskými státy a Komisí odrážely konzultace a zapojení místních a regionálních úřadů. Městské a regionální strategické plány musí vytvářet směry a cíle stanovené národními akčními programy; |
| --- | --- |

2.4.2

trvá na tom, aby národní akční programy růstu a zaměstnanosti vypracované členskými státy a Komisí odrážely konzultace a zapojení místních a regionálních úřadů. Městské a regionální strategické plány musí vytvářet směry a cíle stanovené národními akčními programy;

| 2.4.3 | doporučuje rovněž vytvořit mechanismus, kterým se usnadní vypracování programů, jichž by se mohlo účastnit dva či více regionů v oblasti akcí, které efektivním způsobem přispějí k růstu místní konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

2.4.3

doporučuje rovněž vytvořit mechanismus, kterým se usnadní vypracování programů, jichž by se mohlo účastnit dva či více regionů v oblasti akcí, které efektivním způsobem přispějí k růstu místní konkurenceschopnosti.

| 2.4.4 | trvá na tom, že pilíř konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost z finančního výhledu na období 2007-2013 nemůže být nastavitelnou proměnnou pro jednání o dotacích na platby pro následující rámcové období; akceptuje přitom, že v rámci kapitol soudržnosti musí dostat přednost cíl konvergence, je však toho názoru, že EU by měla podpořit cíl konkurenceschopnosti aby předjímala a prosazovala změnu k dosažení „nové“ Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

2.4.4

trvá na tom, že pilíř konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost z finančního výhledu na období 2007-2013 nemůže být nastavitelnou proměnnou pro jednání o dotacích na platby pro následující rámcové období; akceptuje přitom, že v rámci kapitol soudržnosti musí dostat přednost cíl konvergence, je však toho názoru, že EU by měla podpořit cíl konkurenceschopnosti aby předjímala a prosazovala změnu k dosažení „nové“ Lisabonské strategie.

| 2.4.5 | naléhavě žádá, aby kohezní politika byla financována nejméně 0,41 % HND EU, aby bylo zajištěno, že cíle kohezní politiky budou kompletně splněny v EU-25; |
| --- | --- |

2.4.5

naléhavě žádá, aby kohezní politika byla financována nejméně 0,41 % HND EU, aby bylo zajištěno, že cíle kohezní politiky budou kompletně splněny v EU-25;

| 2.4.6 | podporuje potřebu koherence aplikace čtyřprocentního absorpčního stropu HDP na úrovni členského státu a důsledky Berlínské formule pro méně rozvinuté regiony; |
| --- | --- |

2.4.6

podporuje potřebu koherence aplikace čtyřprocentního absorpčního stropu HDP na úrovni členského státu a důsledky Berlínské formule pro méně rozvinuté regiony;

| 2.4.7 | požaduje, aby programy udržitelného rozvoje venkova byly úzce propojeny s programy kohezní politiky a nestaly se náhradními zemědělskými programy jako výsledek tlaků na vlastní zdroje; |
| --- | --- |

2.4.7

požaduje, aby programy udržitelného rozvoje venkova byly úzce propojeny s programy kohezní politiky a nestaly se náhradními zemědělskými programy jako výsledek tlaků na vlastní zdroje;

| 2.4.8 | naléhá na to, aby regionální kritéria rozdělování pro pilíř konkurenceschopnosti a zaměstnanosti byla založena na různých ukazatelích, které odrážejí regionální a místní potřeby, dostupnost a příležitosti, a která jsou schopna změřit disproporce uvnitř regionů; |
| --- | --- |

2.4.8

naléhá na to, aby regionální kritéria rozdělování pro pilíř konkurenceschopnosti a zaměstnanosti byla založena na různých ukazatelích, které odrážejí regionální a místní potřeby, dostupnost a příležitosti, a která jsou schopna změřit disproporce uvnitř regionů;

| 2.4.9 | požaduje, aby příležitosti nabízené městy na sociální a ekonomický rozvoj celé EU byly uznány a zapracovány do strategického plánování na národní úrovni; |
| --- | --- |

2.4.9

požaduje, aby příležitosti nabízené městy na sociální a ekonomický rozvoj celé EU byly uznány a zapracovány do strategického plánování na národní úrovni;

| 2.4.10 | naléhá na to, aby byl Výbor regionů aktivně konzultován prostřednictvím účasti na jarní výroční kontrole Evropské rady týkající se agend konkurenceschopnosti a soudržnosti. To by zajistilo místním a regionálním úřadům příležitosti k předložení problémů a dobrých praktik, což je požadováno pro zlepšení fungování otevřené metody koordinace při uskutečňování Lisabonské a Göteborské agendy; |
| --- | --- |

2.4.10

naléhá na to, aby byl Výbor regionů aktivně konzultován prostřednictvím účasti na jarní výroční kontrole Evropské rady týkající se agend konkurenceschopnosti a soudržnosti. To by zajistilo místním a regionálním úřadům příležitosti k předložení problémů a dobrých praktik, což je požadováno pro zlepšení fungování otevřené metody koordinace při uskutečňování Lisabonské a Göteborské agendy;

2.5   Strategie z Lisabonu a Göteborgu

| 2.5.1 | naléhá, aby byl uplatněn koherentnější přístup k zavádění makroekonomických opatření, zaměstnanosti a sociálních záležitostí a iniciativ v oblasti životního prostředí a výzkumu jakožto prostředků pro oživení strategie a řízení národních akčních programů členských států; |
| --- | --- |

2.5.1

naléhá, aby byl uplatněn koherentnější přístup k zavádění makroekonomických opatření, zaměstnanosti a sociálních záležitostí a iniciativ v oblasti životního prostředí a výzkumu jakožto prostředků pro oživení strategie a řízení národních akčních programů členských států;

| 2.5.2 | volá po radikálním zlepšení správy Lisabonsko-göteborgské strategie, která se musí stát účinnější a pochopitelnější; |
| --- | --- |

2.5.2

volá po radikálním zlepšení správy Lisabonsko-göteborgské strategie, která se musí stát účinnější a pochopitelnější;

| 2.5.3 | vyzývá proto, aby střednědobé hodnocení Lisabonské strategie zahrnovalo kritické hodnocení uplatňování vládnutí a rovněž analýzu dopadu administrativní decentralizace, pokud jde o účinnost uskutečňování této strategie; |
| --- | --- |

2.5.3

vyzývá proto, aby střednědobé hodnocení Lisabonské strategie zahrnovalo kritické hodnocení uplatňování vládnutí a rovněž analýzu dopadu administrativní decentralizace, pokud jde o účinnost uskutečňování této strategie;

| 2.5.4 | zdůrazňuje, že ačkoli je celkový obrázek pojící se s implementací Lisabonské strategie chmurný a pesimistický, některým členským státům se podařilo dosáhnout cílů v mnoha politických oblastech. Výbor regionů se domnívá, že faktory, které jsou toho příčinou, by měly být podrobně analyzovány a zohledněny při používání otevřené metody koordinace; |
| --- | --- |

2.5.4

zdůrazňuje, že ačkoli je celkový obrázek pojící se s implementací Lisabonské strategie chmurný a pesimistický, některým členským státům se podařilo dosáhnout cílů v mnoha politických oblastech. Výbor regionů se domnívá, že faktory, které jsou toho příčinou, by měly být podrobně analyzovány a zohledněny při používání otevřené metody koordinace;

| 2.5.5 | požaduje výslovně, aby důležité faktory úspěchu na místní a regionální úrovni byly stanoveny a změřeny v celé EU a vstoupily do rámce čtrnácti indikátorů a cílů navržených ve zprávě Wim Koka (14), které mají být použity na určení dobrého a špatného výkonu na úrovni členského státu; |
| --- | --- |

2.5.5

požaduje výslovně, aby důležité faktory úspěchu na místní a regionální úrovni byly stanoveny a změřeny v celé EU a vstoupily do rámce čtrnácti indikátorů a cílů navržených ve zprávě Wim Koka (14), které mají být použity na určení dobrého a špatného výkonu na úrovni členského státu;

| 2.5.6 | zdůrazňuje, že ekonomická konkurenceschopnost má zásadní význam pro dosažení sociální soudržnosti a trvale udržitelného životního prostředí; |
| --- | --- |

2.5.6

zdůrazňuje, že ekonomická konkurenceschopnost má zásadní význam pro dosažení sociální soudržnosti a trvale udržitelného životního prostředí;

| 2.5.7 | naléhá, aby byla dána větší úloha místní a regionální vládě za účelem rozšíření znalostí a zavedením inovací a podnikání, což je požadováno pro úspěšné splnění lisabonských a göteborských cílů a strategii by to dodalo větší politické vlastnictví; |
| --- | --- |

2.5.7

naléhá, aby byla dána větší úloha místní a regionální vládě za účelem rozšíření znalostí a zavedením inovací a podnikání, což je požadováno pro úspěšné splnění lisabonských a göteborských cílů a strategii by to dodalo větší politické vlastnictví;

| 2.5.8 | také doporučuje, aby byl v průběžné zprávě o lisabonských a göteborgských cílech vypracován Evropský pakt mládeže, který se zaměří na problémy nezaměstnanosti, sociální a profesní integrace a který doplní opatření Lisabonské a Göteborgské agendy o stárnoucích populacích; |
| --- | --- |

2.5.8

také doporučuje, aby byl v průběžné zprávě o lisabonských a göteborgských cílech vypracován Evropský pakt mládeže, který se zaměří na problémy nezaměstnanosti, sociální a profesní integrace a který doplní opatření Lisabonské a Göteborgské agendy o stárnoucích populacích;

| 2.5.9 | naléhavě žádá, aby postup dosahování cílů Lisabonu a Göteborgu byl předmětem souhrnných výročních zpráv na úrovních národních i úrovni EU, které by byly s Výborem regionů konzultovány a umožnily jarnímu setkání Evropské rady soustředit se na klíčové politické záležitosti nutné k postupu k cílům Lisabonu a Göteborgu; |
| --- | --- |

2.5.9

naléhavě žádá, aby postup dosahování cílů Lisabonu a Göteborgu byl předmětem souhrnných výročních zpráv na úrovních národních i úrovni EU, které by byly s Výborem regionů konzultovány a umožnily jarnímu setkání Evropské rady soustředit se na klíčové politické záležitosti nutné k postupu k cílům Lisabonu a Göteborgu;

| 2.5.10 | naléhá na to, aby po rozšíření, jednotné měně a jednotném trhu byla dalším velkým projektem EU maximalizace růstu a zaměstnanosti – prostřednictvím obnoveného soustředění se na Lisabonskou a göteborgskou agendu. |
| --- | --- |

2.5.10

naléhá na to, aby po rozšíření, jednotné měně a jednotném trhu byla dalším velkým projektem EU maximalizace růstu a zaměstnanosti – prostřednictvím obnoveného soustředění se na Lisabonskou a göteborgskou agendu.

2.6   Výzkum a technologický rozvoj

| 2.6.1 | požaduje, aby v opatřeních vztahujících se k výzkumu a technologickému rozvoji, tedy k oblasti se slibovaným podstatným zvýšením přídělu finančních zdrojů, bylo povinně jasné rozpoznání teritoriálních složek rámcového programu pro výzkum; |
| --- | --- |

2.6.1

požaduje, aby v opatřeních vztahujících se k výzkumu a technologickému rozvoji, tedy k oblasti se slibovaným podstatným zvýšením přídělu finančních zdrojů, bylo povinně jasné rozpoznání teritoriálních složek rámcového programu pro výzkum;

| 2.6.2 | požaduje, aby národní a regionální programy a politika výzkumu byly koordinovány tak, aby vytvořily skutečný evropský výzkumný prostor schopný udržitelné konkurence a cílů růstu; |
| --- | --- |

2.6.2

požaduje, aby národní a regionální programy a politika výzkumu byly koordinovány tak, aby vytvořily skutečný evropský výzkumný prostor schopný udržitelné konkurence a cílů růstu;

| 2.6.3 | požaduje rozvoj vzájemných vzdělávacích platforem a inovačních bodů, který pomůže vytvořit a udržet model regionálních výzkumných strategií a regionálního rozvoje znalostí a bude podporovat zapojení univerzit do místních ekonomik. Tyto platformy a sítě by měly být navrženy tak, aby usnadnily rychlou aplikaci nových myšlenek a výrobků; aby podpořily výstupy ze základního a aplikovaného výzkumu; a aby zkrátily čas mezi inovací a aplikací; |
| --- | --- |

2.6.3

požaduje rozvoj vzájemných vzdělávacích platforem a inovačních bodů, který pomůže vytvořit a udržet model regionálních výzkumných strategií a regionálního rozvoje znalostí a bude podporovat zapojení univerzit do místních ekonomik. Tyto platformy a sítě by měly být navrženy tak, aby usnadnily rychlou aplikaci nových myšlenek a výrobků; aby podpořily výstupy ze základního a aplikovaného výzkumu; a aby zkrátily čas mezi inovací a aplikací;

| 2.6.4 | žádá, aby členské státy musely navrhnout ve svých národních akčních programech opatření, která podniknou k dosažení cílových investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP; |
| --- | --- |

2.6.4

žádá, aby členské státy musely navrhnout ve svých národních akčních programech opatření, která podniknou k dosažení cílových investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP;

2.7   Mobilita

| 2.7.1 | vítá návrhy ztrojnásobit počet studentů v programu Erasmus a zvýšit počet akcí v rámci školní studentské mobility a učňovských výměn. |
| --- | --- |

2.7.1

vítá návrhy ztrojnásobit počet studentů v programu Erasmus a zvýšit počet akcí v rámci školní studentské mobility a učňovských výměn.

2.8   Správa

| 2.8.1 | vítá návrhy na posílení opatření v oblasti partnerství a na zavedení zjednodušených rozhodovacích nástrojů – od místních přes regionální, národní a na úrovni EU – napříč a mezi všemi sférami správy, ale naléhá na to, aby byla tato opatření zavedena s určitou naléhavostí; |
| --- | --- |

2.8.1

vítá návrhy na posílení opatření v oblasti partnerství a na zavedení zjednodušených rozhodovacích nástrojů – od místních přes regionální, národní a na úrovni EU – napříč a mezi všemi sférami správy, ale naléhá na to, aby byla tato opatření zavedena s určitou naléhavostí;

| 2.8.2 | doporučuje, aby v rámci sledování lisabonských a göteborgských cílů Evropská komise každoročně hodnotila národní akční plány a z prostorového hlediska do těchto hodnocení zařadila místní a regionální úřady; |
| --- | --- |

2.8.2

doporučuje, aby v rámci sledování lisabonských a göteborgských cílů Evropská komise každoročně hodnotila národní akční plány a z prostorového hlediska do těchto hodnocení zařadila místní a regionální úřady;

| 2.8.3 | také doporučuje, aby Evropská komise každoročně vydávala prohlášení o pokroku, jakého bylo dosaženo směrem k politickým výzvám stanoveným ve finančních perspektivách pro období 2007-2013, a o podílu každé úrovně vlády – místní, regionální a národní – na poskytování impulsu, pokud je zapotřebí, hospodářské reformě a většímu zapojení a odpovědnosti všech ústředních orgánů, místních, regionálních a národních vlád; |
| --- | --- |

2.8.3

také doporučuje, aby Evropská komise každoročně vydávala prohlášení o pokroku, jakého bylo dosaženo směrem k politickým výzvám stanoveným ve finančních perspektivách pro období 2007-2013, a o podílu každé úrovně vlády – místní, regionální a národní – na poskytování impulsu, pokud je zapotřebí, hospodářské reformě a většímu zapojení a odpovědnosti všech ústředních orgánů, místních, regionálních a národních vlád;

2.9   Občanství EU

| 2.9.1 | podtrhuje, že kromě zvýšení zdrojů navrhovaného Komisí pro činnost spojenou s občanstvím, zabezpečením svobody a spravedlnosti musí existovat i plné uznání, že práce v oblasti spravedlnosti a domácích záležitostí není pouze věcí jednání mezi Bruselem a členskými státy pokud se týče subsidiarity v místních a regionálních sférách správy. Zvláštní pozornost je v tomto ohledu třeba věnovat uznání místních a regionálních orgánů z nových členských států; |
| --- | --- |

2.9.1

podtrhuje, že kromě zvýšení zdrojů navrhovaného Komisí pro činnost spojenou s občanstvím, zabezpečením svobody a spravedlnosti musí existovat i plné uznání, že práce v oblasti spravedlnosti a domácích záležitostí není pouze věcí jednání mezi Bruselem a členskými státy pokud se týče subsidiarity v místních a regionálních sférách správy. Zvláštní pozornost je v tomto ohledu třeba věnovat uznání místních a regionálních orgánů z nových členských států;

| 2.9.2 | požaduje, aby viditelnost mechanismů, které určují přidanou hodnotu programů EU, byla vystupňována přes místní a regionální správu s cílem zvýšit veřejné povědomí a podporovat evropskou politiku přicházející na místní úroveň; |
| --- | --- |

2.9.2

požaduje, aby viditelnost mechanismů, které určují přidanou hodnotu programů EU, byla vystupňována přes místní a regionální správu s cílem zvýšit veřejné povědomí a podporovat evropskou politiku přicházející na místní úroveň;

2.10   Finanční výhled 2007-2013

| 2.10.1 | opakuje svůj souhlas s 1,24 % HND rozpočtového stropu vlastních zdrojů pro finanční výhled 2007-2013, jelikož tento strop odráží nezbytnost rozpočtové disciplíny a přidané hodnoty společenství a jelikož číslo reprezentující tento zdroj je jediným prostředkem jak plnit závazky ze soudržnosti a konkurenceschopnosti, jednotného trhu a naší společné smlouvy; |
| --- | --- |

2.10.1

opakuje svůj souhlas s 1,24 % HND rozpočtového stropu vlastních zdrojů pro finanční výhled 2007-2013, jelikož tento strop odráží nezbytnost rozpočtové disciplíny a přidané hodnoty společenství a jelikož číslo reprezentující tento zdroj je jediným prostředkem jak plnit závazky ze soudržnosti a konkurenceschopnosti, jednotného trhu a naší společné smlouvy;

| 2.10.2 | varuje před možným nebezpečím, které může vzejít z kompromisního rozpočtu; |
| --- | --- |

2.10.2

varuje před možným nebezpečím, které může vzejít z kompromisního rozpočtu;

| 2.10.3 | podporuje Evropský parlament, který je názoru, že stávající finanční výhledy jsou částí celkové interinstitucionální dohody, kterou lze obnovit pouze v atmosféře vzájemné důvěry mezi institucemi a na základě společné shody se dvěma větvemi rozpočtového orgánu. |
| --- | --- |

2.10.3

podporuje Evropský parlament, který je názoru, že stávající finanční výhledy jsou částí celkové interinstitucionální dohody, kterou lze obnovit pouze v atmosféře vzájemné důvěry mezi institucemi a na základě společné shody se dvěma větvemi rozpočtového orgánu.

| 2.10.4 | trvá na tom, že tato hledaná omezení závazných dotací se nejspíše zaměří na programy strukturálního fondu, zejména na ty, které se vztahují k regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti a jsou pod záhlavím (1b) Soudržnost pro růst a zaměstnanost. Nevyvážená omezení rozpočtu v této oblasti by u většiny zemí bývalé EU-15 opět účinně renacionalizovala regionální politiku; |
| --- | --- |

2.10.4

trvá na tom, že tato hledaná omezení závazných dotací se nejspíše zaměří na programy strukturálního fondu, zejména na ty, které se vztahují k regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti a jsou pod záhlavím (1b) Soudržnost pro růst a zaměstnanost. Nevyvážená omezení rozpočtu v této oblasti by u většiny zemí bývalé EU-15 opět účinně renacionalizovala regionální politiku;

| 2.10.5 | trvá na tom, že jakémukoliv tlaku na podkapitolu Povinné dotace v rámci pilíře Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost je třeba se výslovně bránit s ohledem na iniciativy v oblasti výzkumu a technologického rozvoje tak, aby byl respektován a dodržen závazek členských států v oblasti cílů z Barcelony a růst výdajů na výzkum a vývoj do roku 2010 na 3 % HDP; |
| --- | --- |

2.10.5

trvá na tom, že jakémukoliv tlaku na podkapitolu Povinné dotace v rámci pilíře Konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost je třeba se výslovně bránit s ohledem na iniciativy v oblasti výzkumu a technologického rozvoje tak, aby byl respektován a dodržen závazek členských států v oblasti cílů z Barcelony a růst výdajů na výzkum a vývoj do roku 2010 na 3 % HDP;

| 2.10.6 | varuje, že opožděné zahájení období zpracovávání programu, které by bylo důsledkem prodlužovaných jednání, povede k finančnímu rozkolu a nestabilitě v regionálních orgánech EU; |
| --- | --- |

2.10.6

varuje, že opožděné zahájení období zpracovávání programu, které by bylo důsledkem prodlužovaných jednání, povede k finančnímu rozkolu a nestabilitě v regionálních orgánech EU;

| 2.10.7 | naléhá na to, aby výstup z jednání zaručoval zachování principu solidarity, kterým se řídí politika EU od vytvoření strukturální politiky v letech 1973-1975, zejména aby EU podporovala všechny regiony, které podporu potřebují, bez ohledu na to, zda se nacházejí v bohatších nebo chudších zemích. |
| --- | --- |

2.10.7

naléhá na to, aby výstup z jednání zaručoval zachování principu solidarity, kterým se řídí politika EU od vytvoření strukturální politiky v letech 1973-1975, zejména aby EU podporovala všechny regiony, které podporu potřebují, bez ohledu na to, zda se nacházejí v bohatších nebo chudších zemích.

| 2.10.8 | vyzývá členské státy ke spolupráci s jejich městy a regiony při hledání politického řešení pro ty členské státy, které již v budoucnosti nebudou mít nárok na prostředky z Fondu soudržnosti v důsledku statistického účinku rozšíření. |
| --- | --- |

2.10.8

vyzývá členské státy ke spolupráci s jejich městy a regiony při hledání politického řešení pro ty členské státy, které již v budoucnosti nebudou mít nárok na prostředky z Fondu soudržnosti v důsledku statistického účinku rozšíření.

2.11   Princip jediného fondu

| 2.11.1 | vítá krok směrem ke vždy jedinému fondu pro různé oblasti politiky včetně kohezní politiky, rozvoje venkova, programů v oblasti životního prostředí a restrukturalizace rybářského průmyslu, jelikož tento přístup zharmonizuje administrativní požadavky na zavádění těchto opatření a zjednoduší realizaci. |
| --- | --- |

2.11.1

vítá krok směrem ke vždy jedinému fondu pro různé oblasti politiky včetně kohezní politiky, rozvoje venkova, programů v oblasti životního prostředí a restrukturalizace rybářského průmyslu, jelikož tento přístup zharmonizuje administrativní požadavky na zavádění těchto opatření a zjednoduší realizaci.

2.12   Státní pomoc

| 2.12.1 | vyzývá Evropskou komisi, aby připravila podpůrný rámec pro teritoriální diferenciaci v pravidlech a předpisech pro státní pomoc a vytvořila tak prostor pro cílené veřejné investice, které mohou napravit skutečný propad trhu bez narušení podmínek hospodářské soutěže nebo poskytnout širší rozsah podpoře výzkumu a inovace zejména v malých a středních podnicích, aby bylo možné splnit cíle v oblasti teritoriální soudržnosti; |
| --- | --- |

2.12.1

vyzývá Evropskou komisi, aby připravila podpůrný rámec pro teritoriální diferenciaci v pravidlech a předpisech pro státní pomoc a vytvořila tak prostor pro cílené veřejné investice, které mohou napravit skutečný propad trhu bez narušení podmínek hospodářské soutěže nebo poskytnout širší rozsah podpoře výzkumu a inovace zejména v malých a středních podnicích, aby bylo možné splnit cíle v oblasti teritoriální soudržnosti;

| 2.12.2 | naléhá na vytvoření nového nařízení o státní pomoci, které bude odpovídat novým nařízením pro kohezní a regionální politiku, a umožní, aby státní pomoc byla přípustná v oblastech, které již nemají nárok na kohezní financování – v závislosti na úrovni problémů, kterým čelí; |
| --- | --- |

2.12.2

naléhá na vytvoření nového nařízení o státní pomoci, které bude odpovídat novým nařízením pro kohezní a regionální politiku, a umožní, aby státní pomoc byla přípustná v oblastech, které již nemají nárok na kohezní financování – v závislosti na úrovni problémů, kterým čelí;

| 2.12.3 | požaduje, aby Komise objasnila budoucnost regionální pomoci podle článku 87 odst. 3c pokud jde o rozlišení mezi regiony majícími nárok podle hlavy „podpora regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ ležící mimo méně prosperující oblasti pod hlavou „konvevergence“; |
| --- | --- |

2.12.3

požaduje, aby Komise objasnila budoucnost regionální pomoci podle článku 87 odst. 3c pokud jde o rozlišení mezi regiony majícími nárok podle hlavy „podpora regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ ležící mimo méně prosperující oblasti pod hlavou „konvevergence“;

| 2.12.4 | je toho názoru, že udržitelnost je rovněž významným důvodem a veřejné investice prostřednictvím státní pomoci by měly být co nejvíce v souladu s principy udržitelnosti. |
| --- | --- |

2.12.4

je toho názoru, že udržitelnost je rovněž významným důvodem a veřejné investice prostřednictvím státní pomoci by měly být co nejvíce v souladu s principy udržitelnosti.

2.13   Opravný mechanismus

| 2.13.1 | obhajuje návrh Komise otevřít diskusi o nedostatcích stávajícího systému financování EU; |
| --- | --- |

2.13.1

obhajuje návrh Komise otevřít diskusi o nedostatcích stávajícího systému financování EU;

| 2.13.2 | podporuje návrh Komise na vytvoření nového, spravedlivějšího opravného mechanismu. |
| --- | --- |

2.13.2

podporuje návrh Komise na vytvoření nového, spravedlivějšího opravného mechanismu.

2.14   Stabilita a růst

| 2.14.1 | naléhá, že jelikož při zavádění Paktu stability a růstu chybí konzistence a důvěryhodnost, je výrazně zapotřebí, aby Pakt bral ohled na stávající ekonomickou realitu EU tím, že zlepší ekonomické principy pravidel stability a růstu. Konzistence národních postupů a postupu EU musí být posílena a národní instituce musí být lépe zapojeny v mnohostranném dohledu nad hospodářskou politikou. Musí se zlepšit zajišťování koherence fiskální a měnové politiky; |
| --- | --- |

2.14.1

naléhá, že jelikož při zavádění Paktu stability a růstu chybí konzistence a důvěryhodnost, je výrazně zapotřebí, aby Pakt bral ohled na stávající ekonomickou realitu EU tím, že zlepší ekonomické principy pravidel stability a růstu. Konzistence národních postupů a postupu EU musí být posílena a národní instituce musí být lépe zapojeny v mnohostranném dohledu nad hospodářskou politikou. Musí se zlepšit zajišťování koherence fiskální a měnové politiky;

| 2.14.2 | navrhuje, protože se v rozpočtech členských států objevují vlivem stávajícího nízkého růstu evropských ekonomik podstatné problémy, což zahrnuje vysokou nezaměstnanost a přetrvávající sociální problémy v mnoha regionech a místech, jako nejdůležitější způsob, kterým může Komise řešit tento problém, možnou revizi implementace Paktu stability a růstu pro zajištění trvalé udržitelnosti hospodářské politiky. Konec konců, Evropská unie nedosáhne potřebné úrovně růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, pokud nebude rovněž evropský makroekonomický kontext držet krok s Lisabonskou strategií a nezlepší se koordinace nástrojů Společenství; |
| --- | --- |

2.14.2

navrhuje, protože se v rozpočtech členských států objevují vlivem stávajícího nízkého růstu evropských ekonomik podstatné problémy, což zahrnuje vysokou nezaměstnanost a přetrvávající sociální problémy v mnoha regionech a místech, jako nejdůležitější způsob, kterým může Komise řešit tento problém, možnou revizi implementace Paktu stability a růstu pro zajištění trvalé udržitelnosti hospodářské politiky. Konec konců, Evropská unie nedosáhne potřebné úrovně růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, pokud nebude rovněž evropský makroekonomický kontext držet krok s Lisabonskou strategií a nezlepší se koordinace nástrojů Společenství;

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 256, 24.10. 2003, str. 1

1

(2)  Úř. věstník C 318, 22.12. 2004, str. 1

2

(3)  „S cílem podporovat celkový harmonický rozvoj bude Společenství rozvíjet a pěstovat činnost vedoucí k posílení ekonomické, sociální a teritoriální koheze. Společenství se bude zejména zaměřovat na omezení disproporcí mezi úrovní rozvoje různých regionů a na zaostalost nejméně zvýhodněných oblastí nebo ostrovů včetně venkovských oblastí.“

3

(4)  COM (2004) 101 final

4

(5)  „Od roku 1995 byla průměrná míra růstu EU 15, 2,2 % v porovnání s celosvětovým průměrem 3,6 % a 3,2 % pro Spojené státy.“ COM(2004)101 final str. 3

5

„Od roku 1995 byla průměrná míra růstu EU 15, 2,2 % v porovnání s celosvětovým průměrem 3,6 % a 3,2 % pro Spojené státy.“

(6)  Suma přidělených zdrojů převyšuje sumu plateb, protože představuje zdroje přidělené programům s dobou trvání delší než jeden rok, které tedy nemohou být čerpány v roce, v jehož rozpočtu jsou přiděleny. U plateb se úhrada očekává v rozpočtovém roce, ve kterém byly přiděleny. Platby členských států jsou vypočítávány ročně na základě přidělení plateb uvedených v rozpočtu. Strop vlastních zdrojů je stanoven rozhodnutím Rady a určuje maximální částku příspěvků členských států.

6

(7)  ODKAZ NA DOPIS ŠESTI HLAV STÁTŮ „Průměrné výdaje v období příštího finančního plánu by měly být podle našeho názoru stabilizované na úrovni současných výdajů a neměly by překračovat 1,0 % HND včetně výdajů do zemědělství v rámci stropu stanoveného Evropskou radou v říjnu 2002.“

7

(8)  Konvergenční cíl se týká regionů, které dosahují HND na hlavu nižšího než 75 % průměru evropské pětadvacítky a přechodná podpora doběhne v regionech evropské patnáctky s HND nižším, než je 90 % průměru evropské patnáctky. Fond soudržnosti na léta 2000-2006 dosahuje 18 mld EUR a fondy strukturální 195 mld EUR (EFRR, ESF, Finanční nástroj pro orientaci rybolovu a orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu);

8

(9)  Podle Auditu měst 2004.

9

(10)  11,5 % cíl 2 a 12,3 % cíl 3

10

(11)  „EU v současnosti vydává pouze 2 % HNP na výzkum a vývoj, tedy asi o třetinu méně než USA. Osmdesát procent tohoto rozdílu je způsobeno nízkými investicemi do výzkumu a vývoje v soukromém sektoru.“ Odstavec 3.31 sdělení Evropské komise Evropské jarní radě COM (2005) 24 Společně k růstu a zaměstnanosti: nový impuls Lisabonské strategii,2. února 2005

11

Společně k růstu a zaměstnanosti: nový impuls Lisabonské strategii,

(12)  Převod finančních zdrojů do Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského fondu pro rybolov je vypočítán po aplikaci stropu, aby rozpočet zůstal vyvážený.

12

(13)  „Unie přispívá k zachování a k rozvoji těchto společných hodnot při respektování diverzity kultur a tradic národů Evropy stejně tak jako k národní identitě členských států a organizaci jejich veřejné moci na národní, regionální a místní úrovni“

13

(14)  Čelíme výzvě: Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost, zpráva skupiny na vysoké úrovni, které předsedal Wim Kok, listopad 2004.

14

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/18

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady na podporu rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD)

(2005/C 164/03)

VÝBOR REGIONŮ

S ohledem na návrh nařízení Rady na podporu rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD), KOM(2004) 490 v konečném znění – 2004/161 (CNS);

S ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 15. července 2004 konzultovat tuto problematiku s Výborem regionů, v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství;

S ohledem na rozhodnutí svého předsednictva ze dne 15. června 2004 pověřit Komisi pro trvale udržitelný rozvoj vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

S ohledem na závěry Druhé evropské konference o rozvoji venkova, která proběhla v Solnohradu (Salzburg) ve dnech 12.–14. listopadu 2003;

S ohledem na dokument Evropské komise „Posuzování širších důsledků – politika rozvoje venkova po roce 2006“;

S ohledem na příspěvek Komise pro trvale udržitelný rozvoj ke stanovisku Výboru regionů ke Třetí zprávě o soudržnosti (DI VR 15/2004 rev. 1);

S ohledem na své stanovisko k reformě všeobecné zemědělské politiky – (CdR 66/2003 v konečném znění) (1);

S ohledem na návrh stanoviska (VR 255/2004) přijatý dne 9. prosince 2004 Komisí pro trvale udržitelný rozvoj (zpravodaj pan Jan Pieter Lokker, člen výkonné rady provincie Utrecht (NL, ELS);

na svém 58. plenárním zasedání ve dnech 23. a 24. února 2005 (jednání dne 23. února) přijal následující stanovisko:

1.   Stanoviska Výboru regionů

1.   Úvod

| 1.1 | Rozmanitost venkova je rysem Evropské unie. Nová politika rozvoje venkova musí zohlednit a chránit tuto rozmanitost – ta zahrnuje i sociální strukturu a životní prostředí venkovských oblastí. Živoucí krajina přináší prospěch nejen venkovskému obyvatelstvu, ale celé společnosti. |
| --- | --- |

1.1

Rozmanitost venkova je rysem Evropské unie. Nová politika rozvoje venkova musí zohlednit a chránit tuto rozmanitost – ta zahrnuje i sociální strukturu a životní prostředí venkovských oblastí. Živoucí krajina přináší prospěch nejen venkovskému obyvatelstvu, ale celé společnosti.

| 1.2 | V Evropské unii se pomalu tvoří politika rozvoje venkova, která je obsažnější než pouhé rozšíření politiky zemědělské. Při klesajícím ekonomickém významu zemědělství v mnoha venkovských oblastech se musí venkovská ekonomika kromě výroby potravin rozšířit i do jiných oborů. To je jediný způsob, jak udržet evropské venkovské oblasti z hlediska životního prostředí a z hospodářského a sociálního hlediska při životě. Je nutné sledovat dosažení tří cílů: a) venkovské obyvatelstvo musí mít dlouhodobé vyhlídky zvyšování počtu pracovních příležitostí, rozvoje infrastruktury a širší nabídky zaměstnání; b) zemědělská výroba musí být více orientovaná na spotřebitele spíše než na výrobce, jak tomu bylo v minulosti; c) kvalita potravin se musí zlepšit a je třeba lépe chránit přírodu, krajinu, prostředí a vodu. |
| --- | --- |

1.2

V Evropské unii se pomalu tvoří politika rozvoje venkova, která je obsažnější než pouhé rozšíření politiky zemědělské. Při klesajícím ekonomickém významu zemědělství v mnoha venkovských oblastech se musí venkovská ekonomika kromě výroby potravin rozšířit i do jiných oborů. To je jediný způsob, jak udržet evropské venkovské oblasti z hlediska životního prostředí a z hospodářského a sociálního hlediska při životě. Je nutné sledovat dosažení tří cílů: a) venkovské obyvatelstvo musí mít dlouhodobé vyhlídky zvyšování počtu pracovních příležitostí, rozvoje infrastruktury a širší nabídky zaměstnání; b) zemědělská výroba musí být více orientovaná na spotřebitele spíše než na výrobce, jak tomu bylo v minulosti; c) kvalita potravin se musí zlepšit a je třeba lépe chránit přírodu, krajinu, prostředí a vodu.

| 1.3 | Důležitý je i realistický přístup. To předpokládá uvědomit si roli evropského zemědělství v ochraně životního prostředí včetně závažných dopadů na oblasti, jež by ohrožení této role v důsledku případného uplatnění těchto kritérií na zemědělské a lesnické činnosti způsobilo. Politika rozvoje venkova nemůže sama o sobě vyřešit všechny obtíže, před kterými stojí venkovské oblasti EU. V některých místech problémy přesahují rámec nařízení a budou vyžadovat společnou snahu řady různých fondů. Proto je nezbytná koordinace mezi politikou rozvoje venkova a regionální politikou na oblastní úrovni. (2) VR nicméně požaduje další návrhy na přezkoušení politik EU a národních politik, aby byla zajištěna lepší komplementarita s politikami EU a národními politikami pro rozvoj venkova. EAFRD by měl být také přezkoušen ve vztahu s ostatními politikami, aby byly zaručeny vzájemně prospěšné cíle. |
| --- | --- |

1.3

Důležitý je i realistický přístup. To předpokládá uvědomit si roli evropského zemědělství v ochraně životního prostředí včetně závažných dopadů na oblasti, jež by ohrožení této role v důsledku případného uplatnění těchto kritérií na zemědělské a lesnické činnosti způsobilo. Politika rozvoje venkova nemůže sama o sobě vyřešit všechny obtíže, před kterými stojí venkovské oblasti EU. V některých místech problémy přesahují rámec nařízení a budou vyžadovat společnou snahu řady různých fondů. Proto je nezbytná koordinace mezi politikou rozvoje venkova a regionální politikou na oblastní úrovni. (2) VR nicméně požaduje další návrhy na přezkoušení politik EU a národních politik, aby byla zajištěna lepší komplementarita s politikami EU a národními politikami pro rozvoj venkova. EAFRD by měl být také přezkoušen ve vztahu s ostatními politikami, aby byly zaručeny vzájemně prospěšné cíle.

| 1.4 | Konference v Solnohradu (Salzburg) v roce 2003 dodala politice rozvoje venkova nový silný impuls. VR vítá skutečnost, že závěry ze Solnohradu byly z podstatné části zahrnuty do tohoto nařízení. Klíčovými prvky úspěchu je aplikace této politiky ve všech regionech EU společně se zjednodušením jejího zavádění i její finanční úpravy. Výbor regionů také vyslovuje podporu partnerství, tak jak je definuje článek 6 tohoto nařízení. Je velmi důležité, aby se místní a regionální orgány zapojovaly ve všech fázích politiky rozvoje venkova. Je to nejlepší způsob, jak zajistit v regionech, kterých se to týká, zavedení opatření, která přinesou zvýšení sociální a ekonomické soudržnosti, a to jak v rámci samotných regionů, tak i mezi regiony navzájem a v sousedních oblastech. |
| --- | --- |

1.4

Konference v Solnohradu (Salzburg) v roce 2003 dodala politice rozvoje venkova nový silný impuls. VR vítá skutečnost, že závěry ze Solnohradu byly z podstatné části zahrnuty do tohoto nařízení. Klíčovými prvky úspěchu je aplikace této politiky ve všech regionech EU společně se zjednodušením jejího zavádění i její finanční úpravy. Výbor regionů také vyslovuje podporu partnerství, tak jak je definuje článek 6 tohoto nařízení. Je velmi důležité, aby se místní a regionální orgány zapojovaly ve všech fázích politiky rozvoje venkova. Je to nejlepší způsob, jak zajistit v regionech, kterých se to týká, zavedení opatření, která přinesou zvýšení sociální a ekonomické soudržnosti, a to jak v rámci samotných regionů, tak i mezi regiony navzájem a v sousedních oblastech.

| 1.5 | Následující poznámky k nařízení je třeba vnímat v tomto kontextu. Hlavní prioritou je vytvořit politiku skutečného rozvoje venkova. |
| --- | --- |

1.5

Následující poznámky k nařízení je třeba vnímat v tomto kontextu. Hlavní prioritou je vytvořit politiku skutečného rozvoje venkova.

2.   K politice rozvoje venkova ve více sektorech

| 2.1 | Výbor regionů přijímá s potěšením skutečnost, že Komise v souladu s ustanoveními čl. 159 smlouvy vyhrazuje významnou část Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) pro regiony spadající do rámce nového cíle „Konvergence“. |
| --- | --- |

2.1

Výbor regionů přijímá s potěšením skutečnost, že Komise v souladu s ustanoveními čl. 159 smlouvy vyhrazuje významnou část Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) pro regiony spadající do rámce nového cíle „Konvergence“.

| 2.2 | Výbor regionů vítá nová navrhovaná legislativní opatření k politice rozvoje venkova, lituje však, že preambule nařízení chápe tuto politiku jako doplňující a průvodní ve vztahu k politice tržní a politice podpory příjmů, nikoli jako politiku nezávislou. Oprávněnou otázkou však zůstává, zda bude k dispozici dostatek zdrojů pro naplňování velkorysé politiky rozvoje venkova. |
| --- | --- |

2.2

Výbor regionů vítá nová navrhovaná legislativní opatření k politice rozvoje venkova, lituje však, že preambule nařízení chápe tuto politiku jako doplňující a průvodní ve vztahu k politice tržní a politice podpory příjmů, nikoli jako politiku nezávislou. Oprávněnou otázkou však zůstává, zda bude k dispozici dostatek zdrojů pro naplňování velkorysé politiky rozvoje venkova.

| 2.3 | Výbor regionů podporuje prospěšný strategický přístup k rozvoji venkova. Je důležité zabránit jakémukoli tříštění zdrojů. Otázkou však zůstává přidaná hodnota pro evropskou strategii. Lisabonská a göteborgská strategie a závěry ze Solnohradu již poskytují odpovídající rámec na úrovni Evropské unie. Záleží na členských státech, regionech a místních orgánech, jak uskuteční směry tohoto rámce ve venkovských oblastech a politice rozvoje venkova. Je to jediný způsob, jak se vypořádat s rozpornými cíli: na jedné straně zajištěním strategického přístupu k politice rozvoje venkova na úrovni EU, na straně druhé udržením přiměřené pružnosti na národní, místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

2.3

Výbor regionů podporuje prospěšný strategický přístup k rozvoji venkova. Je důležité zabránit jakémukoli tříštění zdrojů. Otázkou však zůstává přidaná hodnota pro evropskou strategii. Lisabonská a göteborgská strategie a závěry ze Solnohradu již poskytují odpovídající rámec na úrovni Evropské unie. Záleží na členských státech, regionech a místních orgánech, jak uskuteční směry tohoto rámce ve venkovských oblastech a politice rozvoje venkova. Je to jediný způsob, jak se vypořádat s rozpornými cíli: na jedné straně zajištěním strategického přístupu k politice rozvoje venkova na úrovni EU, na straně druhé udržením přiměřené pružnosti na národní, místní a regionální úrovni.

| 2.4 | Výbor regionů vítá návrh, jenž zajišťuje, že členské státy musí konzultovat své regionální a místní orgány. Výbor regionů však vyjadřuje znepokojení ohledně doby, kterou dostanou členské státy na zpracování národních strategických plánů a programů rozvoje venkova. Výbor regionů také lituje skutečnosti, že tyto národní strategické plány musí být nejprve předloženy a teprve poté je možné Evropské komisi zaslat programy pro rozvoj venkova, protože se jedná o těsně související opatření. Z tohoto hlediska Výbor regionů navrhuje, aby se použil stejný postup jako v případě regionální politiky, kdy mohou členské státy předložit strategický rámec současně s operačními programy (doporučení 1). |
| --- | --- |

2.4

Výbor regionů vítá návrh, jenž zajišťuje, že členské státy musí konzultovat své regionální a místní orgány. Výbor regionů však vyjadřuje znepokojení ohledně doby, kterou dostanou členské státy na zpracování národních strategických plánů a programů rozvoje venkova. Výbor regionů také lituje skutečnosti, že tyto národní strategické plány musí být nejprve předloženy a teprve poté je možné Evropské komisi zaslat programy pro rozvoj venkova, protože se jedná o těsně související opatření. Z tohoto hlediska Výbor regionů navrhuje, aby se použil stejný postup jako v případě regionální politiky, kdy mohou členské státy předložit strategický rámec současně s operačními programy (doporučení 1).

| 2.5 | Z dlouhodobé perspektivy je cílem zavedení jediného regionálního fondu, což by odstranilo rozdílnosti mezi financováním politiky regionálního rozvoje a regionální politiky. V jednotlivých regionech by mělo být záměrem řešení možností a nesnází celého regionu na základě jediné strategie soudržnosti, zaměřené na celé území regionu. |
| --- | --- |

2.5

Z dlouhodobé perspektivy je cílem zavedení jediného regionálního fondu, což by odstranilo rozdílnosti mezi financováním politiky regionálního rozvoje a regionální politiky. V jednotlivých regionech by mělo být záměrem řešení možností a nesnází celého regionu na základě jediné strategie soudržnosti, zaměřené na celé území regionu.

| 2.6 | Politika rozvoje venkova je formulovaná na základě jednoho nebo více programů rozvoje venkova. Na základě vyhodnocení předností a slabin daného regionu a členského státu programy rozvoje venkova zavádějí opatření podle potřeb regionu a členského státu. Tato akce může být v rozporu s ustanoveními článku 16 nařízení, která stanoví minimální finanční příspěvek Společenství ohledně každého prioritního cíle (15 % v případě os I a III a 25 % v případě osy II). Výbor regionů podporuje požadavek vyváženosti výdajů na politiku regionálního rozvoje. Z tohoto pohledu je možné doporučit především v případě třetího prioritního cíle – jmenovitě podpoře diversifikace hospodářství venkovských oblastí – přidělování minimálního příspěvku. Hodnocení různých regionálních rozvojových programů pokrývajících období 2000-2006 skutečně ukázalo, že právě tato součást politiky regionálního rozvoje byla málo vyvinutá. Hodnocení předností a slabin prováděné ve spojení s výše uvedenými programy nicméně musí být faktorem, který bude určovat, jak mají být zdroje různým prioritním cílům přidělovány. VR tedy žádá, aby bylo možné odchýlit se od procentních podílů stanovených ve článku 16 v případech, kdy je takový postup odpovídajícím způsobem zdůvodněný podle výše zmíněné analýzy (Doporučení 3). |
| --- | --- |

2.6

Politika rozvoje venkova je formulovaná na základě jednoho nebo více programů rozvoje venkova. Na základě vyhodnocení předností a slabin daného regionu a členského státu programy rozvoje venkova zavádějí opatření podle potřeb regionu a členského státu. Tato akce může být v rozporu s ustanoveními článku 16 nařízení, která stanoví minimální finanční příspěvek Společenství ohledně každého prioritního cíle (15 % v případě os I a III a 25 % v případě osy II). Výbor regionů podporuje požadavek vyváženosti výdajů na politiku regionálního rozvoje. Z tohoto pohledu je možné doporučit především v případě třetího prioritního cíle – jmenovitě podpoře diversifikace hospodářství venkovských oblastí – přidělování minimálního příspěvku. Hodnocení různých regionálních rozvojových programů pokrývajících období 2000-2006 skutečně ukázalo, že právě tato součást politiky regionálního rozvoje byla málo vyvinutá. Hodnocení předností a slabin prováděné ve spojení s výše uvedenými programy nicméně musí být faktorem, který bude určovat, jak mají být zdroje různým prioritním cílům přidělovány. VR tedy žádá, aby bylo možné odchýlit se od procentních podílů stanovených ve článku 16 v případech, kdy je takový postup odpovídajícím způsobem zdůvodněný podle výše zmíněné analýzy (Doporučení 3).

| 2.7 | Je také nezbytné rozdělovat zdroje tak, aby nebránily těm projektům, které celkově vzato spadají do působnosti nařízení, ale zacházejí mimo rozsah působnosti některého jednotlivého prioritního cíle. Podmínka článku 71, odst. 6, že určitá akce může být financovaná pouze pod jednou prioritní osou, však zřejmě vylučuje dosažení výše uvedeného cíle. Výbor regionů tedy navrhuje odpovídající úpravu tohoto článku (Doporučení 19). |
| --- | --- |

2.7

Je také nezbytné rozdělovat zdroje tak, aby nebránily těm projektům, které celkově vzato spadají do působnosti nařízení, ale zacházejí mimo rozsah působnosti některého jednotlivého prioritního cíle. Podmínka článku 71, odst. 6, že určitá akce může být financovaná pouze pod jednou prioritní osou, však zřejmě vylučuje dosažení výše uvedeného cíle. Výbor regionů tedy navrhuje odpovídající úpravu tohoto článku (Doporučení 19).

| 2.8 | Nařízení se vyznačuje pozoruhodnou podrobností, zejména ve srovnání s nařízeními zabývajícími se regionální politikou. Možná by bylo lepší svěřit zodpovědnost za zpracování některých jednotlivých záležitostí osobám, které zodpovídají za přípravu programu rozvoje venkova. Názorným příkladem jsou opatření, podle kterých pouze malé a velmi malé podniky mají možnost získat podporu ke zlepšení zpracování a marketingu. Článek 50 stanoví, že pouze jedno z dětí rolníka může získat podporu pro diverzifikaci a maximální úrovně podpory EU jsou vyčísleny v Příloze I. |
| --- | --- |

2.8

Nařízení se vyznačuje pozoruhodnou podrobností, zejména ve srovnání s nařízeními zabývajícími se regionální politikou. Možná by bylo lepší svěřit zodpovědnost za zpracování některých jednotlivých záležitostí osobám, které zodpovídají za přípravu programu rozvoje venkova. Názorným příkladem jsou opatření, podle kterých pouze malé a velmi malé podniky mají možnost získat podporu ke zlepšení zpracování a marketingu. Článek 50 stanoví, že pouze jedno z dětí rolníka může získat podporu pro diverzifikaci a maximální úrovně podpory EU jsou vyčísleny v Příloze I.

| 2.9 | Jedním ze závěrů solnohradské konference bylo konstatování, že život na venkově je nepostradatelný pro zemědělství, stejně jako je zemědělství nepostradatelnou součástí života na venkově. Je velmi důležité, aby programy regionálního rozvoje věnovaly odpovídající pozornost zahájení hospodaření mladými rolníky. V současné době neexistuje integrovaná politika zabývající se mladými rolníky. Jedním z případů takové integrované politiky by bylo zavedení startovacího balíčku, který by soustředil v jediném nástroji všechny záležitosti vztahující se k převzetí podniku a zahájení hospodaření mladými rolníky. |
| --- | --- |

2.9

Jedním ze závěrů solnohradské konference bylo konstatování, že život na venkově je nepostradatelný pro zemědělství, stejně jako je zemědělství nepostradatelnou součástí života na venkově. Je velmi důležité, aby programy regionálního rozvoje věnovaly odpovídající pozornost zahájení hospodaření mladými rolníky. V současné době neexistuje integrovaná politika zabývající se mladými rolníky. Jedním z případů takové integrované politiky by bylo zavedení startovacího balíčku, který by soustředil v jediném nástroji všechny záležitosti vztahující se k převzetí podniku a zahájení hospodaření mladými rolníky.

| 2.10 | Výbor regionů bere na vědomí návrh přestat používat socioekonomická kritéria pro označení „jiných znevýhodněných oblastí kromě oblastí horských“ a sladění základu pro výpočet příspěvků s platbami pro zemědělství a životní prostředí. Důvody Komise pro tento krok jsou zřejmé, Výbor regionů však vyjadřuje znepokojení nad možným dopadem takových změn kritérií na zemědělské podnikání v oblastech, kterých se to týká. V případě, že by navrhované změny měly významnější socioekonomické dopady, je nezbytné vytvořit podmínky zavádění ostatních politických opatření, které by takové účinky zmírnily. Přinejmenším by se mělo také zvážit stanovení přechodného období pro postupný útlum pomoci rolníkům v oblastech, které v blízké budoucnosti pozbudou možnost podpory. |
| --- | --- |

2.10

Výbor regionů bere na vědomí návrh přestat používat socioekonomická kritéria pro označení „jiných znevýhodněných oblastí kromě oblastí horských“ a sladění základu pro výpočet příspěvků s platbami pro zemědělství a životní prostředí. Důvody Komise pro tento krok jsou zřejmé, Výbor regionů však vyjadřuje znepokojení nad možným dopadem takových změn kritérií na zemědělské podnikání v oblastech, kterých se to týká. V případě, že by navrhované změny měly významnější socioekonomické dopady, je nezbytné vytvořit podmínky zavádění ostatních politických opatření, které by takové účinky zmírnily. Přinejmenším by se mělo také zvážit stanovení přechodného období pro postupný útlum pomoci rolníkům v oblastech, které v blízké budoucnosti pozbudou možnost podpory.

| 2.11 | Výbor regionů vítá skutečnost, že kromě rolníků mají nyní možnost zemědělsko-ekologických opatření i jiní vlastníci půdy. Tyto subjekty mohou představovat chybějící propojení v oblasti řízení půdy, jehož záměrem je pokrýt veškerou půdu v oblasti, tedy nejen půdu zemědělskou. V této souvislosti Výbor regionů výslovně navrhuje přijetí ustanovení, která by odměňovala zemědělsko-ekonomická opatření, s ohledem na skutečnost, že stávající schéma odměn – založené na dodatečných nákladech a ušlém příjmu z důvodu plnění závazku – není vždy možné použít. Jednou z možností je úprava náhrad, založená na skutečném výstupu a s ním spojenými přínosy (Doporučení 84). |
| --- | --- |

2.11

Výbor regionů vítá skutečnost, že kromě rolníků mají nyní možnost zemědělsko-ekologických opatření i jiní vlastníci půdy. Tyto subjekty mohou představovat chybějící propojení v oblasti řízení půdy, jehož záměrem je pokrýt veškerou půdu v oblasti, tedy nejen půdu zemědělskou. V této souvislosti Výbor regionů výslovně navrhuje přijetí ustanovení, která by odměňovala zemědělsko-ekonomická opatření, s ohledem na skutečnost, že stávající schéma odměn – založené na dodatečných nákladech a ušlém příjmu z důvodu plnění závazku – není vždy možné použít. Jednou z možností je úprava náhrad, založená na skutečném výstupu a s ním spojenými přínosy (Doporučení 84).

| 2.12 | Toto nařízení již neobsahuje přijímající iniciativu pro zemědělsko-ekologická opatření, tj. možnost 20 % navýšení příspěvku. Je to nevhodné, uvážíme-li užitečnost takových opatření a jejich význam pro hospodaření s půdou. Výbor regionů navrhuje opětovné zavedení této iniciativy (Doporučení 84). |
| --- | --- |

2.12

Toto nařízení již neobsahuje přijímající iniciativu pro zemědělsko-ekologická opatření, tj. možnost 20 % navýšení příspěvku. Je to nevhodné, uvážíme-li užitečnost takových opatření a jejich význam pro hospodaření s půdou. Výbor regionů navrhuje opětovné zavedení této iniciativy (Doporučení 84).

| 2.13 | Existují dosti výrazné rozdíly mezi zeměmi s dobře rozvinutým a méně rozvinutým sektorem lesnictví. Návrhy Komise nejsou dostatečně flexibilní, aby podporovaly zalesňování v zemích, kde je nedostatek lesů. Rozvoj lesnického průmyslu bude v těchto zemích ohrožen a environmentální výhody ztraceny, nebudou-li vyčleněny prostředky na překlenutí rozdílů. |
| --- | --- |

2.13

Existují dosti výrazné rozdíly mezi zeměmi s dobře rozvinutým a méně rozvinutým sektorem lesnictví. Návrhy Komise nejsou dostatečně flexibilní, aby podporovaly zalesňování v zemích, kde je nedostatek lesů. Rozvoj lesnického průmyslu bude v těchto zemích ohrožen a environmentální výhody ztraceny, nebudou-li vyčleněny prostředky na překlenutí rozdílů.

| 2.14 | Každý rok hledá mnoho zemědělců práci mimo zemědělský sektor. V některých regionech to může prohlubovat problém vylidňování. Kromě vytváření pracovních míst je třeba věnovat pozornost i přeškolování zemědělských pracovníků a možnostem zemědělských profesí na částečný pracovní úvazek. Programy rozvoje venkova musí poskytnout prostor pro toto přeškolování a/nebo výkon několika činností, a to včetně nezemědělských, v nemalé míře v regionech, které budou mít menší prospěch ze strukturálního financování (zejména z Evropského sociálního fondu). V regionech, kam se více soustředí financování z ESF, by měly příslušné programy ESF výslovně umožňovat přeškolování zemědělských pracovníků a výkon několika činností. |
| --- | --- |

2.14

Každý rok hledá mnoho zemědělců práci mimo zemědělský sektor. V některých regionech to může prohlubovat problém vylidňování. Kromě vytváření pracovních míst je třeba věnovat pozornost i přeškolování zemědělských pracovníků a možnostem zemědělských profesí na částečný pracovní úvazek. Programy rozvoje venkova musí poskytnout prostor pro toto přeškolování a/nebo výkon několika činností, a to včetně nezemědělských, v nemalé míře v regionech, které budou mít menší prospěch ze strukturálního financování (zejména z Evropského sociálního fondu). V regionech, kam se více soustředí financování z ESF, by měly příslušné programy ESF výslovně umožňovat přeškolování zemědělských pracovníků a výkon několika činností.

| 2.15 | Venkovské oblasti Unie uchovávají vzácné přírodní a kulturní dědictví, jež může hrát klíčovou roli v diverzifikaci ekonomiky venkova. Nicméně schopnost místního turistického průmyslu využívat těchto zajímavostí trvale udržitelným způsobem a poskytovat turistovi vysoce kvalitní zkušenosti je často omezena špatným poskytováním služeb nebo nevhodným rozvojem produktů. Proto je důležité zmínit výslovně vytváření dle článku 52 nařízení, jež se týká turistiky (Doporučení 6). |
| --- | --- |

2.15

Venkovské oblasti Unie uchovávají vzácné přírodní a kulturní dědictví, jež může hrát klíčovou roli v diverzifikaci ekonomiky venkova. Nicméně schopnost místního turistického průmyslu využívat těchto zajímavostí trvale udržitelným způsobem a poskytovat turistovi vysoce kvalitní zkušenosti je často omezena špatným poskytováním služeb nebo nevhodným rozvojem produktů. Proto je důležité zmínit výslovně vytváření dle článku 52 nařízení, jež se týká turistiky (Doporučení 6).

| 2.16 | Ženy hrají podstatnou úlohu v diverzifikaci hospodářství venkovských oblastí, ale často také čelí specifickým problémům, jako je omezenější přístup ke kapitálu potřebnému k zahájení hospodaření. Výbor regionů je toho názoru, že nařízení by mělo pomoci zajistit větší účast žen na venkovském hospodaření (Doporučení 11). Nezastupitelnou úlohu v diversifikaci venkovského hospodaření má také internet. Mnohé venkovské oblasti však mají přístup k internetu omezený nebo žádný. Výbor vítá návrh Komise, využít Evropský fond pro rozvoj venkova (EFRV) na dostatečné vybavení venkovských oblastí infrastrukturami IKT. Významně se tím přispěje k překlenutí tohoto „digitálního rozdělení“.; vyřešení tohoto problému by také napomohlo zvýšit přitažlivost dotčených oblastí pro nové podnikatelské subjekty a mohlo by umožnit stávajícím podnikům vstup na nové trhy. Doplňující opatření by byla možná v rámci priority diversifikace venkovského hospodářství Evropského fondu regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

2.16

Ženy hrají podstatnou úlohu v diverzifikaci hospodářství venkovských oblastí, ale často také čelí specifickým problémům, jako je omezenější přístup ke kapitálu potřebnému k zahájení hospodaření. Výbor regionů je toho názoru, že nařízení by mělo pomoci zajistit větší účast žen na venkovském hospodaření (Doporučení 11). Nezastupitelnou úlohu v diversifikaci venkovského hospodaření má také internet. Mnohé venkovské oblasti však mají přístup k internetu omezený nebo žádný. Výbor vítá návrh Komise, využít Evropský fond pro rozvoj venkova (EFRV) na dostatečné vybavení venkovských oblastí infrastrukturami IKT. Významně se tím přispěje k překlenutí tohoto „digitálního rozdělení“.; vyřešení tohoto problému by také napomohlo zvýšit přitažlivost dotčených oblastí pro nové podnikatelské subjekty a mohlo by umožnit stávajícím podnikům vstup na nové trhy. Doplňující opatření by byla možná v rámci priority diversifikace venkovského hospodářství Evropského fondu regionálního rozvoje.

3.   ... s pozoruhodným rozsahem možností uskutečňování na regionální úrovni ...

| 3.1 | Výbor regionů přičítá podstatný význam zahrnutí místních a regionálních orgánů do přípravy a uskutečňování programů rozvoje venkova a má za to, že tato úloha by se měla výrazněji odrazit v nařízení (Doporučení 13). Výbor regionů vybízí k tomu, aby národní strategie nabízely odpovídající rozsah opatření přizpůsobených potřebám regionů a místních oblastí (viz též výše, bod 2.2). VR přičítá význam tomu, aby strategie braly v úvahu potřeby vyváženého prostorového rozvoje v každém regionu. Příliš mnoho evropských nebo národních pravidel pro strategii může zbrzdit zavádění regionálních iniciativ přizpůsobených místním příležitostem a obtížím. |
| --- | --- |

3.1

Výbor regionů přičítá podstatný význam zahrnutí místních a regionálních orgánů do přípravy a uskutečňování programů rozvoje venkova a má za to, že tato úloha by se měla výrazněji odrazit v nařízení (Doporučení 13). Výbor regionů vybízí k tomu, aby národní strategie nabízely odpovídající rozsah opatření přizpůsobených potřebám regionů a místních oblastí (viz též výše, bod 2.2). VR přičítá význam tomu, aby strategie braly v úvahu potřeby vyváženého prostorového rozvoje v každém regionu. Příliš mnoho evropských nebo národních pravidel pro strategii může zbrzdit zavádění regionálních iniciativ přizpůsobených místním příležitostem a obtížím.

| 3.2 | Tvorba programů, financování a monitorování musejí být přizpůsobeny skutečným potřebám. Proto je podivné, že by nařízení mělo stanovit, že členské státy musí připravovat program rozvoje venkova buď na celostátní nebo regionální úrovni. Bylo by lepší poskytnout v tomto bodu členským státům více volnosti, včetně možnosti kombinovat regionální a národní programy. Nadto se právě v členských státech s federální správou v právě probíhajícím období podpory osvědčila možnost povolení národních rámcových řešení, která pak mohla být realizována v regionálních programech. (Doporučení 2). |
| --- | --- |

3.2

Tvorba programů, financování a monitorování musejí být přizpůsobeny skutečným potřebám. Proto je podivné, že by nařízení mělo stanovit, že členské státy musí připravovat program rozvoje venkova buď na celostátní nebo regionální úrovni. Bylo by lepší poskytnout v tomto bodu členským státům více volnosti, včetně možnosti kombinovat regionální a národní programy. Nadto se právě v členských státech s federální správou v právě probíhajícím období podpory osvědčila možnost povolení národních rámcových řešení, která pak mohla být realizována v regionálních programech. (Doporučení 2).

| 3.3 | Výbor regionů vítá návrh Komise, aby se třetí priorita prováděla především prostředky strategií místního rozvoje. Nelze pochybovat o tom, že nové ekonomické činnosti jsou pro venkovské oblasti životně důležité. Tyto činnosti doplňují zemědělskou činnost. Nové činnosti je však nutné zavádět s rozmyslem a tyto činnosti nesmí snižovat kvalitu venkovských oblastí. V tomto kontextu Výbor sdílí názor vyjádřený ve stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru, (3) že je nutné se vyhnout „venkovské urbanizaci“, tj. uplatňování stejných opatření ve venkovských i městských oblastech. To určitě platí pro venkovské oblasti pod městským tlakem, kde zachování povahy a charakteristických rysů těchto oblastí je životně důležité pro kvalitu městského života. Problémy, se kterými se tyto oblasti potýkají, včetně problémů spojených s městským zemědělstvím, vyžadují zcela odlišný přístup, než kterým je možné čelit nesnázím v okrajovějších venkovských oblastech. Nařízení musí nabídnout odpovídající rozsah, který by tyto požadavky pokryl. |
| --- | --- |

3.3

Výbor regionů vítá návrh Komise, aby se třetí priorita prováděla především prostředky strategií místního rozvoje. Nelze pochybovat o tom, že nové ekonomické činnosti jsou pro venkovské oblasti životně důležité. Tyto činnosti doplňují zemědělskou činnost. Nové činnosti je však nutné zavádět s rozmyslem a tyto činnosti nesmí snižovat kvalitu venkovských oblastí. V tomto kontextu Výbor sdílí názor vyjádřený ve stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru, (3) že je nutné se vyhnout „venkovské urbanizaci“, tj. uplatňování stejných opatření ve venkovských i městských oblastech. To určitě platí pro venkovské oblasti pod městským tlakem, kde zachování povahy a charakteristických rysů těchto oblastí je životně důležité pro kvalitu městského života. Problémy, se kterými se tyto oblasti potýkají, včetně problémů spojených s městským zemědělstvím, vyžadují zcela odlišný přístup, než kterým je možné čelit nesnázím v okrajovějších venkovských oblastech. Nařízení musí nabídnout odpovídající rozsah, který by tyto požadavky pokryl.

4.   ... a jasná úloha programu LEADER

| 4.1 | Výbor regionů přičítá velkou důležitost programu LEADER a lituje proto nejasné formulace nařízení, pokud se týká úlohy programu LEADER. Na jedné straně je přístup LEADER ve článku 4.2 označený jako čtvrtý prioritní cíl, na straně druhé je popisovaný také jako metodologie zavádění opatření pro první tři prioritní cíle. Výbor regionů vyzývá, aby se přístupu LEADER dostalo oprávněného postavení, jmenovitě postavení samostatné priority, srovnatelné s úlohou, kterou v regionální politice sehrává Interreg. Podřazování přístupu LEADER hlavnímu proudu ohrožuje jeho jedinečný charakter a přidanou hodnotu. Výbor regionů vyzývá Evropskou komisi k upřesnění nařízení v otázce budoucí úlohy programu LEADER a jasné stanovení programu LEADER jako samostatné priority. |
| --- | --- |

4.1

Výbor regionů přičítá velkou důležitost programu LEADER a lituje proto nejasné formulace nařízení, pokud se týká úlohy programu LEADER. Na jedné straně je přístup LEADER ve článku 4.2 označený jako čtvrtý prioritní cíl, na straně druhé je popisovaný také jako metodologie zavádění opatření pro první tři prioritní cíle. Výbor regionů vyzývá, aby se přístupu LEADER dostalo oprávněného postavení, jmenovitě postavení samostatné priority, srovnatelné s úlohou, kterou v regionální politice sehrává Interreg. Podřazování přístupu LEADER hlavnímu proudu ohrožuje jeho jedinečný charakter a přidanou hodnotu. Výbor regionů vyzývá Evropskou komisi k upřesnění nařízení v otázce budoucí úlohy programu LEADER a jasné stanovení programu LEADER jako samostatné priority.

| 4.2 | Pokud se týká zavádění místních strategií, zdá se, že článek 63 odst. 1 říká, že tyto strategie musí plnit všechny cíle čtyř prioritních os. To je v rozporu s ustanovením článku 62, písm. a), které stanoví, že uskutečňování iniciativy LEADER se děje „s ohledem na dosažení cílů jedné nebo několika ze tří prioritních os...“; Výbor regionů navrhuje odstranění této nekonzistence ze znění nařízení (Doporučení 14). |
| --- | --- |

4.2

Pokud se týká zavádění místních strategií, zdá se, že článek 63 odst. 1 říká, že tyto strategie musí plnit všechny cíle čtyř prioritních os. To je v rozporu s ustanovením článku 62, písm. a), které stanoví, že uskutečňování iniciativy LEADER se děje „s ohledem na dosažení cílů jedné nebo několika ze tří prioritních os...“; Výbor regionů navrhuje odstranění této nekonzistence ze znění nařízení (Doporučení 14).

| 4.3 | Výbor regionů podporuje návrh Komise vyhradit pro LEADER nejméně podstatnou část prostředků EU, kterými disponují členské státy, podle potřeb oblastí, kterých se to týká. Výbor regionů též vítá návrh zřídit evropskou síť pro vývoj venkova. V procesu vytváření by bylo možné čerpat ze zkušeností z vytváření národních sítí v rámci programu LEADER. Výbor regionů nicméně varuje před opakováním nepřípustných průtahů, které nastaly při zřizování Observatoře venkovských oblastí EU (LEADER+), Evropské observatoře LEADER (LEADER II) a mnoha národních sítí LEADER. Pro Evropskou komisi a členské státy by mělo být zřízení těchto orgánů od samého počátku programovacího období prioritou. Místní orgány mají velké zkušenosti s prací podle programu LEADER, které by měly být využity členskými státy při vypracovávání koncepce LEADER. |
| --- | --- |

4.3

Výbor regionů podporuje návrh Komise vyhradit pro LEADER nejméně podstatnou část prostředků EU, kterými disponují členské státy, podle potřeb oblastí, kterých se to týká. Výbor regionů též vítá návrh zřídit evropskou síť pro vývoj venkova. V procesu vytváření by bylo možné čerpat ze zkušeností z vytváření národních sítí v rámci programu LEADER. Výbor regionů nicméně varuje před opakováním nepřípustných průtahů, které nastaly při zřizování Observatoře venkovských oblastí EU (LEADER+), Evropské observatoře LEADER (LEADER II) a mnoha národních sítí LEADER. Pro Evropskou komisi a členské státy by mělo být zřízení těchto orgánů od samého počátku programovacího období prioritou. Místní orgány mají velké zkušenosti s prací podle programu LEADER, které by měly být využity členskými státy při vypracovávání koncepce LEADER.

| 4.4 | Výbor regionů odmítá ponechávat významnou část dostupného rozpočtu jako rezervu pro ty členské státy, jejichž programy LEADER dosahují nejlepších výsledků. To pravděpodobně povede k tomu, že se bude dávat přednost krátkodobým, „snadným“ projektům před střednědobými a dlouhodobými projekty. Z důvodů spolehlivého plánování musí být určeno, jaké prostředky jsou ve kterém členském státu k dispozici. (Doporučení 15 a 18). |
| --- | --- |

4.4

Výbor regionů odmítá ponechávat významnou část dostupného rozpočtu jako rezervu pro ty členské státy, jejichž programy LEADER dosahují nejlepších výsledků. To pravděpodobně povede k tomu, že se bude dávat přednost krátkodobým, „snadným“ projektům před střednědobými a dlouhodobými projekty. Z důvodů spolehlivého plánování musí být určeno, jaké prostředky jsou ve kterém členském státu k dispozici. (Doporučení 15 a 18).

5.   Závěry

| 5.1 | Výbor regionů je toho názoru, že důležité je neohrozit kontinuitu akcí a opatření během přechodu mezi programovým obdobím 2000 – 2006 a programovým obdobím 2007 – 2013. Musí se proto zajistit, aby se opatření, které byly povoleny na několik let ještě ve starém období, např. v oblasti zemědělství a životního prostředí, financovala až do ukončení příslušného období a aby byl ponechán přislíbený příspěvek Společenství (podíl spolufinancování). Výbor regionů podporuje návrh Komise na vyčlenění částky 88,75 miliard euro z rozpočtu (vyjma modulace) na financování politiky rozvoje venkova v EU, aby se dostala efektivní politika rozvoje venkova do nové fáze. Opětovnou nacionalizaci politiky nebo její části VR výrazně odmítá. |
| --- | --- |

5.1

Výbor regionů je toho názoru, že důležité je neohrozit kontinuitu akcí a opatření během přechodu mezi programovým obdobím 2000 – 2006 a programovým obdobím 2007 – 2013. Musí se proto zajistit, aby se opatření, které byly povoleny na několik let ještě ve starém období, např. v oblasti zemědělství a životního prostředí, financovala až do ukončení příslušného období a aby byl ponechán přislíbený příspěvek Společenství (podíl spolufinancování). Výbor regionů podporuje návrh Komise na vyčlenění částky 88,75 miliard euro z rozpočtu (vyjma modulace) na financování politiky rozvoje venkova v EU, aby se dostala efektivní politika rozvoje venkova do nové fáze. Opětovnou nacionalizaci politiky nebo její části VR výrazně odmítá.

| 5.2 | Výbor regionů bere na vědomí, že podle návrhu nařízení se musí mimo ex-ante, ex-post a střednědobého hodnocení předložit i průběžné roční hodnocení, zajímá ho ale, jaká je přidaná hodnota průběžného ročního hodnocení. |
| --- | --- |

5.2

Výbor regionů bere na vědomí, že podle návrhu nařízení se musí mimo ex-ante, ex-post a střednědobého hodnocení předložit i průběžné roční hodnocení, zajímá ho ale, jaká je přidaná hodnota průběžného ročního hodnocení.

| 5.3 | Jedním z cílů nařízení je zjednodušení legislativy, která tuto oblast upravuje. Aby bylo možné posoudit, je-li tohoto cíle dosaženo, je nezbytné prozkoumat prováděcí nařízení. Výbor regionů by přivítal žádost o stanovisko k těmto prováděcím nařízením, vzhledem ke zkušenostem, které mají členové Výboru regionů s implementační politikou v této oblasti. |
| --- | --- |

5.3

Jedním z cílů nařízení je zjednodušení legislativy, která tuto oblast upravuje. Aby bylo možné posoudit, je-li tohoto cíle dosaženo, je nezbytné prozkoumat prováděcí nařízení. Výbor regionů by přivítal žádost o stanovisko k těmto prováděcím nařízením, vzhledem ke zkušenostem, které mají členové Výboru regionů s implementační politikou v této oblasti.

2.   Doporučení Výboru regionů

Doporučení 1

Článek 11a(2)

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Každý členský stát pošle svůj národní strategický plán Komisi před předložením svých programů rozvoje venkova. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

2.

Každý členský stát pošle svůj národní strategický plán Komisi před předložením svých programů rozvoje venkova.

| 2. | Každý členský stát pošle svůj národní a/nebo regionální strategický plán Komisi před předložením svých programů rozvoje venkova nebo zároveň s nimi. |
| --- | --- |

2.

Každý členský stát pošle svůj národní a/nebo regionální strategický plán Komisi před předložením svých programů rozvoje venkova nebo zároveň s nimi.

Odůvodnění:

Smyslem pozměňovacího návrhu je dosáhnout konzistence postupu předkládání národního strategického plánu a programů rozvoje venkova s postupem podle nařízení o regionální politice. Strategie rozvoje venkova v souladu s principem subsidiarity přísluší členským státům na místní úrovni nejvhodnější pro konkrétní situaci v daném členském státě.

Doporučení 2

Článek 14(2)

| Navrhovaný text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členský stát může předložit buď samostatný program pro celé území, nebo program pro každý region. | Členský stát může předložit buď samostatný program pro celé území, nebo program pro každý region. Pokud jsou programy na národní i regionální úrovni, musí být jasná jejich vzájemná souvislost. Členské státy mohou předložit ke schválení také všeobecná rámcová řešení, která mají být celá nebo z části součástí programů regionů. |

Navrhovaný text Komise

Pozměňovací návrh VR

Členský stát může předložit buď samostatný program pro celé území, nebo program pro každý region.

Členský stát může předložit buď samostatný program pro celé území, nebo program pro každý region. Pokud jsou programy na národní i regionální úrovni, musí být jasná jejich vzájemná souvislost. Členské státy mohou předložit ke schválení také všeobecná rámcová řešení, která mají být celá nebo z části součástí programů regionů.

Odůvodnění:

Změna by umožnila členským státům možnost přizpůsobit programy vlastním potřebám.

Doporučení 3

Článek 16

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Finanční příspěvek Společenství každému ze tří cílů uvedených v článku 4 pokrývá alespoň 15 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osy 1 a 3 uvedeného v hlavě IV kapitole I oddíle I a III a 25 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osu 2 uvedeného v oddíle II kapitoly I. | Finanční příspěvek Společenství každému ze tří cílů uvedených v článku 4 pokrývá alespoň 15 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osy 1 a 3 uvedeného v hlavě IV kapitole I oddíle I a III a 25 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osu 2 uvedeného v oddíle II kapitoly I. Tyto procentní podíly nemusí být požadovány, existuje-li pro to dostatečné odůvodnění založené na analýze podle článku 15(a). |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Finanční příspěvek Společenství každému ze tří cílů uvedených v článku 4 pokrývá alespoň 15 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osy 1 a 3 uvedeného v hlavě IV kapitole I oddíle I a III a 25 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osu 2 uvedeného v oddíle II kapitoly I.

Finanční příspěvek Společenství každému ze tří cílů uvedených v článku 4 pokrývá alespoň 15 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osy 1 a 3 uvedeného v hlavě IV kapitole I oddíle I a III a 25 % celkového příspěvku fondu k programu pro prioritní osu 2 uvedeného v oddíle II kapitoly I. Tyto procentní podíly nemusí být požadovány, existuje-li pro to dostatečné odůvodnění založené na analýze podle článku 15(a).

Odůvodnění:

Úprava umožní orgánu připravujícímu program rozvoje venkova větší flexibilitu přidělování rozpočtových zdrojů různým opatřením podle potřeb programu.

Doporučení 4

Článek 19 písm. c) odst. iii)

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora zaměřená na konkurenceschopnost sektoru zemědělství a lesnictví se týká:
  (...) | Podpora zaměřená na konkurenceschopnost sektoru zemědělství a lesnictví se týká:
  (...) |
| c) | opatření zaměřených na zlepšení kvality zemědělské produkce a výrobků na základě:
  (...) |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Podpora zaměřená na konkurenceschopnost sektoru zemědělství a lesnictví se týká:

(...)

Podpora zaměřená na konkurenceschopnost sektoru zemědělství a lesnictví se týká:

(...)

c)

opatření zaměřených na zlepšení kvality zemědělské produkce a výrobků na základě:

(...)

| c) | opatření zaměřených na zlepšení kvality zemědělské produkce a výrobků na základě:
  (...) |
| --- | --- |

c)

opatření zaměřených na zlepšení kvality zemědělské produkce a výrobků na základě:

(...)

| iii) | podpory seskupení producentů pro informační a reklamní akce týkající se výrobků v rámci programů jakosti potravin; |
| --- | --- |

iii)

podpory seskupení producentů pro informační a reklamní akce týkající se výrobků v rámci programů jakosti potravin;

| iii) | podpory seskupení producentů, včetně řídicích orgánů pro normy nebo nástroje kvality a meziprofesních asociací, pro informační a reklamní akce týkající se výrobků v rámci programů jakosti potravin; |
| --- | --- |

iii)

podpory seskupení producentů, včetně řídicích orgánů pro normy nebo nástroje kvality a meziprofesních asociací, pro informační a reklamní akce týkající se výrobků v rámci programů jakosti potravin;

Odůvodnění:

Odkazuje se na seskupení producentů čerstvých a zpracovaných výrobků v širším smyslu. Jedná se o řídicí orgány, v nichž jsou zastoupeni producenti a/nebo zpracovatelé.

Doporučení 5

Článek 27

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| 1. | Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě iii) se poskytuje pro investice, které: |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

1.

Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě iii) se poskytuje pro investice, které:

| 1. | Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě iii) se poskytuje pro investice, které: |
| --- | --- |

1.

Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bodě iii) se poskytuje pro investice, které:

| a) | zlepšují celkovou produktivitu podniku; |
| --- | --- |

a)

zlepšují celkovou produktivitu podniku;

| a) | zlepšují celkovou produktivitu podniku; |
| --- | --- |

a)

zlepšují celkovou produktivitu podniku;

| b) | týkají se zpracování a prodeje výrobků uvedených v příloze I Smlouvy s výjimkou produktů rybářství a produktů lesnictví a |
| --- | --- |

b)

týkají se zpracování a prodeje výrobků uvedených v příloze I Smlouvy s výjimkou produktů rybářství a produktů lesnictví a

| b) | týkají se zpracování a prodeje výrobků uvedených v příloze I Smlouvy s výjimkou produktů rybářství a produktů lesnictví a |
| --- | --- |

b)

týkají se zpracování a prodeje výrobků uvedených v příloze I Smlouvy s výjimkou produktů rybářství a produktů lesnictví a

| c) | dodržují normy Společenství platné pro příslušné investice.
  Pokud jsou investice uskutečněny za účelem splnění norem Společenství, může být podpora poskytnuta jen těm investicím, které jsou uskutečněny mikropodniky podle odstavce 2, aby byly splněny nově zavedené normy Společenství. V tomto případě může být zemědělcům pro splnění tohoto standardu poskytnuta dodatečná lhůta nepřekračující 36 měsíců od data, kdy se norma stane pro podnik závaznou. |
| --- | --- |

c)

dodržují normy Společenství platné pro příslušné investice.

Pokud jsou investice uskutečněny za účelem splnění norem Společenství, může být podpora poskytnuta jen těm investicím, které jsou uskutečněny mikropodniky podle odstavce 2, aby byly splněny nově zavedené normy Společenství. V tomto případě může být zemědělcům pro splnění tohoto standardu poskytnuta dodatečná lhůta nepřekračující 36 měsíců od data, kdy se norma stane pro podnik závaznou.

| c) | dodržují normy Společenství platné pro příslušné investice.
  Pokud jsou investice uskutečněny za účelem splnění norem Společenství, může být podpora poskytnuta jen těm investicím, které jsou uskutečněny mikropodniky podle odstavce 2, aby byly splněny nově zavedené normy Společenství. V tomto případě může být zemědělcům pro splnění tohoto standardu poskytnuta dodatečná lhůta nepřekračující 36 měsíců od data, kdy se norma stane pro podnik závaznou. |
| --- | --- |

c)

dodržují normy Společenství platné pro příslušné investice.

Pokud jsou investice uskutečněny za účelem splnění norem Společenství, může být podpora poskytnuta jen těm investicím, které jsou uskutečněny mikropodniky podle odstavce 2, aby byly splněny nově zavedené normy Společenství. V tomto případě může být zemědělcům pro splnění tohoto standardu poskytnuta dodatečná lhůta nepřekračující 36 měsíců od data, kdy se norma stane pro podnik závaznou.

| 2. | Podpora podle odstavce 1 je omezena na mikropodniky a malé podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES. V případě lesnické produkce se podpora omezuje na mikropodniky.
  Podpora nesmí být udělena podnikům, které mají obtíže ve smyslu obecných směrů Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. |
| --- | --- |

2.

Podpora podle odstavce 1 je omezena na mikropodniky a malé podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES. V případě lesnické produkce se podpora omezuje na mikropodniky.

Podpora nesmí být udělena podnikům, které mají obtíže ve smyslu obecných směrů Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.

| 2. | Podpora podle odstavce 1 je omezena na mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES a na organizace v rámci zemědělsko-potravinářského sektoru.

  V případě lesnické produkce se podpora omezuje na mikropodniky. |
| --- | --- |

2.

Podpora podle odstavce 1 je omezena na mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES a na organizace v rámci zemědělsko-potravinářského sektoru.

V případě lesnické produkce se podpora omezuje na mikropodniky.

| 3. | Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I. |
| --- | --- |

3.

Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.

| 3. | Podpora nesmí být udělena podnikům, které mají obtíže ve smyslu obecných směrů Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. |
| --- | --- |

3.

Podpora nesmí být udělena podnikům, které mají obtíže ve smyslu obecných směrů Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.

Odůvodnění:

Tato úprava je navrhována analogicky k opatřením jiných strukturálních fondů a podtrhuje skutečnost, že zemědělsko-potravinářský sektor vytváří více pracovních míst než jiné výrobní sektory.

Doporučení 6

Článek 34

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| Podpora v rámci tohoto oddílu se týká následujících opatření: | Podpora v rámci tohoto oddílu se týká následujících opatření: |
| a) | opatření zaměřených na udržitelné využívání zemědělské půdy prostřednictvím: |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Podpora v rámci tohoto oddílu se týká následujících opatření:

Podpora v rámci tohoto oddílu se týká následujících opatření:

a)

opatření zaměřených na udržitelné využívání zemědělské půdy prostřednictvím:

| a) | opatření zaměřených na udržitelné využívání zemědělské půdy prostřednictvím: |
| --- | --- |

a)

opatření zaměřených na udržitelné využívání zemědělské půdy prostřednictvím:

| i) | plateb za přírodní znevýhodnění poskytovaných zemědělcům v horských oblastech; |
| --- | --- |

i)

plateb za přírodní znevýhodnění poskytovaných zemědělcům v horských oblastech;

| i) | plateb za přírodní znevýhodnění poskytovaných zemědělcům v horských oblastech; |
| --- | --- |

i)

plateb za přírodní znevýhodnění poskytovaných zemědělcům v horských oblastech;

| ii) | plateb zemědělcům v znevýhodněných oblastech jiných než horských oblastech; |
| --- | --- |

ii)

plateb zemědělcům v znevýhodněných oblastech jiných než horských oblastech;

| ii) | plateb zemědělcům v znevýhodněných oblastech jiných než horských oblastech; |
| --- | --- |

ii)

plateb zemědělcům v znevýhodněných oblastech jiných než horských oblastech;

| iii) | plateb v rámci programu NATURA 2000; |
| --- | --- |

iii)

plateb v rámci programu NATURA 2000;

| iii) | plateb v rámci programu NATURA 2000; |
| --- | --- |

iii)

plateb v rámci programu NATURA 2000;

| iv) | plateb v rámci agroenvironmentu a zajištění dobrých životních podmínek zvířat; |
| --- | --- |

iv)

plateb v rámci agroenvironmentu a zajištění dobrých životních podmínek zvířat;

| iv) | plateb v rámci agroenvironmentu a zajištění dobrých životních podmínek zvířat; |
| --- | --- |

iv)

plateb v rámci agroenvironmentu a zajištění dobrých životních podmínek zvířat;

| v) | podpory neproduktivních investic. |
| --- | --- |

v)

podpory neproduktivních investic.

| v) | podpory neproduktivních investic. |
| --- | --- |

v)

podpory neproduktivních investic.

| b) | opatření zaměřených na udržitelné užívání lesní půdy prostřednictvím: |
| --- | --- |

b)

opatření zaměřených na udržitelné užívání lesní půdy prostřednictvím:

| b) | opatření zaměřených na udržitelné užívání lesní půdy prostřednictvím: |
| --- | --- |

b)

opatření zaměřených na udržitelné užívání lesní půdy prostřednictvím:

| i) | prvního zalesnění zemědělské půdy; |
| --- | --- |

i)

prvního zalesnění zemědělské půdy;

| i) | prvního zalesnění zemědělské půdy; |
| --- | --- |

i)

prvního zalesnění zemědělské půdy;

| ii) | prvního založení agrolesnických systémů na zemědělské půdě; |
| --- | --- |

ii)

prvního založení agrolesnických systémů na zemědělské půdě;

| ii) | prvního založení agrolesnických systémů na zemědělské půdě; |
| --- | --- |

ii)

prvního založení agrolesnických systémů na zemědělské půdě;

| iii) | prvního zalesnění nezemědělské půdy; |
| --- | --- |

iii)

prvního zalesnění nezemědělské půdy;

| iii) | prvního zalesnění nezemědělské půdy; |
| --- | --- |

iii)

prvního zalesnění nezemědělské půdy;

| iv) | plateb v rámci programu NATURA 2000; |
| --- | --- |

iv)

plateb v rámci programu NATURA 2000;

| iv) | plateb v rámci programu NATURA 2000; |
| --- | --- |

iv)

plateb v rámci programu NATURA 2000;

| v) | plateb za lesní prostředí; |
| --- | --- |

v)

plateb za lesní prostředí;

| v) | plateb za lesní prostředí; |
| --- | --- |

v)

plateb za lesní prostředí;

| vi) | obnovy potenciálu lesní produkce a zaváděním preventivních opatření; |
| --- | --- |

vi)

obnovy potenciálu lesní produkce a zaváděním preventivních opatření;

| vi) | obnovy potenciálu lesní produkce a zaváděním preventivních opatření; |
| --- | --- |

vi)

obnovy potenciálu lesní produkce a zaváděním preventivních opatření;

| vii) | podpory neproduktivních investic. |
| --- | --- |

vii)

podpory neproduktivních investic.

| vii) | podpory neproduktivních investic. |
| --- | --- |

vii)

podpory neproduktivních investic.

| c) | opatření zaměřených na rozšíření a péči o zemědělsko-lesnicko-pastýřské systémy včetně následujících ustanovení:







  i) | podpory na péči o agrolesnické systémy; |
| --- | --- | --- |

c)

i)

podpory na péči o agrolesnické systémy;

| ii) | podpory NATURA 2000. |
| --- | --- |

ii)

podpory NATURA 2000.

Odůvodnění:

V evropských předpisech je využití půdy rozděleno do dvou kategorií: zemědělská půda a lesní půda. Agrolesnické systémy jsou ty, jež na stejném území slučují krátkodobé zemědělské či chovatelské činnosti s dlouhodobou produkcí statků spojených s lesními dřevinami (dřevo, korek, rekreace a celá řada externalit příznivých pro životní prostředí). Agrolesnické využívání půdy pokrývá široké spektrum výrobních režimů, založených na několikerém využívání půdy a optimalizaci synergie mezi různými způsoby jejího využití, a umožňuje vzájemně výhodné využití stromů, plodin a zvířat. Návrh nařízení uznává existenci třetího okruhu využití půdy, odlišného od zemědělství a lesnictví. Podpora Společenství se však týká pouze zakládání takových systémů. Navrhované znění zahrnuje i zachování a údržbu agrolesnických systémů.

Doporučení 7

Článek 36

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bodě iii) se poskytuje zemědělcům každý rok a na hektar zemědělsky využité půdy ke kompenzaci nákladů a příjmů vyplývajících z nevýhod v příslušných oblastech týkajících se provádění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS. | Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bodě iii) se poskytuje zemědělcům každý rok a na hektar zemědělsky využité půdy ke kompenzaci nákladů a příjmů vyplývajících z nevýhod v příslušných oblastech týkajících se provádění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS a k  povzbuzení vzhledem k environmentální hodnotě jejich způsobu využití půdy. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bodě iii) se poskytuje zemědělcům každý rok a na hektar zemědělsky využité půdy ke kompenzaci nákladů a příjmů vyplývajících z nevýhod v příslušných oblastech týkajících se provádění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS.

Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bodě iii) se poskytuje zemědělcům každý rok a na hektar zemědělsky využité půdy ke kompenzaci nákladů a příjmů vyplývajících z nevýhod v příslušných oblastech týkajících se provádění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS a k  povzbuzení vzhledem k environmentální hodnotě jejich způsobu využití půdy.

Odůvodnění:

Je třeba společensky uznat environmentální význam zemědělství a jeho roli v ochraně fauny, flory a krajiny. Nemělo by být pojednáváno jako méně významná činnost, jejíž provozování je možné omezit.

Doporučení 8

Článek 37(4)

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Platby jsou poskytovány ročně a pokrývají další náklady a ztrátu příjmů vyplývající ze závazků a v případě potřeby také náklady na transakci.
  Je-li třeba, jsou příjemci vybíráni na základě výběrového řízení užitím kritérií účinnosti v hospodářské oblasti, v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat.
  Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

4.

Platby jsou poskytovány ročně a pokrývají další náklady a ztrátu příjmů vyplývající ze závazků a v případě potřeby také náklady na transakci.

Je-li třeba, jsou příjemci vybíráni na základě výběrového řízení užitím kritérií účinnosti v hospodářské oblasti, v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat.

Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.

| 4. | Platby jsou poskytovány ročně a pokrývají další náklady a ztrátu příjmů vyplývající ze závazků a v případě potřeby také náklady na transakci.

  Tyto platby mohou být zvýšeny o 20%, aby podpořily zahájení hospodaření.


  V případě zmocnění mohou členské státy navrhnout alternativní schémata podpory.

  Je-li třeba, jsou příjemci vybíráni na základě výběrového řízení užitím kritérií účinnosti v hospodářské oblasti, v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat.
  Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I. |
| --- | --- |

4.

Platby jsou poskytovány ročně a pokrývají další náklady a ztrátu příjmů vyplývající ze závazků a v případě potřeby také náklady na transakci.

Tyto platby mohou být zvýšeny o 20%, aby podpořily zahájení hospodaření.

V případě zmocnění mohou členské státy navrhnout alternativní schémata podpory.

Je-li třeba, jsou příjemci vybíráni na základě výběrového řízení užitím kritérií účinnosti v hospodářské oblasti, v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat.

Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I.

Odůvodnění:

Vzhledem k důležitosti zemědělsko-ekologických dohod pro spravování krajiny je správné dále povzbuzovat účast na takových dohodách. Je důležité rozšířit základnu pro výpočet podpory, protože stávající systém není vždy použitelný.

Doporučení 9

Nový článek 46 a

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Podpora určená na zachování a zlepšení agrolesnických systémů s vysokou hodnotou pro životní prostředí








  1. | Podpora uvedená v čl. 34 písm. c) i) se poskytuje zemědělcům, již se zavážou k využití půdy a systému řízení zaručujícím zachování a zlepšení agrolesnických systémů s vysokou hodnotou pro životní prostředí a zahrnují především péči o dobré životní podmínky zvířat. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Podpora určená na zachování a zlepšení agrolesnických systémů s vysokou hodnotou pro životní prostředí

1.

| 2. | Členské státy sestaví seznam možných lokalit, jež bude možno považovat za agrolesnické systémy s vysokou hodnotou pro životní prostředí. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podpora je omezena maximální výší stanovenou v příloze I. |
| --- | --- |

3.

Odůvodnění:

Viz doporučení č. 6.

Doporučení 10

Nový článek 49 b

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Podpora „NATURA 2000“


  Podpora podle čl. 34 písm. c) bodu ii) se poskytuje ročně a na hektar agrolesního pozemku fyzickým osobám nebo jejich sdružením na kompenzaci nákladů vzniklých na základě omezení užívání těchto pozemků v důsledku uplatnění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS.


  Podpora je vymezena minimální a maximální částkou stanovenou v příloze I. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Podpora „NATURA 2000“

Podpora podle čl. 34 písm. c) bodu ii) se poskytuje ročně a na hektar agrolesního pozemku fyzickým osobám nebo jejich sdružením na kompenzaci nákladů vzniklých na základě omezení užívání těchto pozemků v důsledku uplatnění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS.

Podpora je vymezena minimální a maximální částkou stanovenou v příloze I.

Odůvodnění:

Viz doporučení č. 6.

Doporučení 11

Článek 49 a

| text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora uvedená v tomto oddíle zahrnuje: | Podpora uvedená v tomto oddíle zahrnuje: |
| a) | Opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova zahrnující: |

text Komise

Pozměňovací návrh VR

Podpora uvedená v tomto oddíle zahrnuje:

Podpora uvedená v tomto oddíle zahrnuje:

a)

Opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova zahrnující:

| a) | Opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova zahrnující: |
| --- | --- |

a)

Opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova zahrnující:

| (i) | diverzifikaci činností nezemědělského charakteru; |
| --- | --- |

(i)

diverzifikaci činností nezemědělského charakteru;

| (i) | diverzifikaci činností nezemědělského charakteru; |
| --- | --- |

(i)

diverzifikaci činností nezemědělského charakteru;

| (ii) | podporu zakládaní a rozvoje mikropodniků z hlediska podpory jejich podnikání a rozvoje hospodářské struktury; |
| --- | --- |

(ii)

podporu zakládaní a rozvoje mikropodniků z hlediska podpory jejich podnikání a rozvoje hospodářské struktury;

| (ii) | podporu zakládaní a rozvoje mikropodniků z hlediska podpory jejich podnikání a rozvoje hospodářské struktury; |
| --- | --- |

(ii)

podporu zakládaní a rozvoje mikropodniků z hlediska podpory jejich podnikání a rozvoje hospodářské struktury;

| (iii) | podporu turistických aktivit; |
| --- | --- |

(iii)

podporu turistických aktivit;

| (iii) | podporu turistických aktivit; |
| --- | --- |

(iii)

podporu turistických aktivit;

| (iv) | ochranu, modernizaci a správu přírodního dědictví s přispěním k udržitelnému hospodářskému rozvoji. |
| --- | --- |

(iv)

ochranu, modernizaci a správu přírodního dědictví s přispěním k udržitelnému hospodářskému rozvoji.

| (iv) | podporu větší účasti žen na hospodářství venkova. |
| --- | --- |

(iv)

| (v) | ochranu, modernizaci a správu venkovského (přírodního, historického a kulturního)dědictví s přispěním k udržitelnému hospodářskému rozvoji. |
| --- | --- |

(v)

ochranu, modernizaci a správu venkovského (přírodního, historického a kulturního)dědictví s přispěním k udržitelnému hospodářskému rozvoji.

Odůvodnění:

Ženy hrají významnou úlohu v diversifikaci venkovského hospodářství, často ale čelí specifickým překážkám, jako je omezený přístup ke kapitálu. Pozměňovací návrh je zaměřený tak, aby podpořil opatření k odstranění těchto překážek. V rámci strategií rozvoje venkova EAFRD úspěšně podporují venkovské dědictví v širším slova smyslu. K přírodnímu dědictví je nutno přičíst také dědictví historické a kulturní, jež jsou předmětem akcí v rámci Skupin rozvoje venkova.

Doporučení 12

Článek 52

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |
| Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bodě iii) hradí následující: | Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bodě iii) hradí následující: |
| a) | infrastrukturu v malém měřítku, jako jsou informační střediska a značení turistických míst; |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bodě iii) hradí následující:

Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bodě iii) hradí následující:

a)

infrastrukturu v malém měřítku, jako jsou informační střediska a značení turistických míst;

| a) | infrastrukturu v malém měřítku, jako jsou informační střediska a značení turistických míst; |
| --- | --- |

a)

infrastrukturu v malém měřítku, jako jsou informační střediska a značení turistických míst;

| b) | rekreační infrastrukturu nabízející přístup k přírodním oblastem a ubytování o malé kapacitě; |
| --- | --- |

b)

rekreační infrastrukturu nabízející přístup k přírodním oblastem a ubytování o malé kapacitě;

| b) | rekreační infrastrukturu nabízející přístup k přírodním oblastem a ubytování o malé kapacitě; |
| --- | --- |

b)

rekreační infrastrukturu nabízející přístup k přírodním oblastem a ubytování o malé kapacitě;

| c) | rozvoj turistických produktů vztahujících se k venkovské turistice a jejich uvedení na trh. |
| --- | --- |

c)

rozvoj turistických produktů vztahujících se k venkovské turistice a jejich uvedení na trh.

| c) | rozvoj turistických produktů vztahujících se k venkovské turistice a jejich uvedení na trh, včetně on-line marketingu. |
| --- | --- |

c)

rozvoj turistických produktů vztahujících se k venkovské turistice a jejich uvedení na trh, včetně on-line marketingu.

| d) | specifickou odbornou přípravu pro sektor turistiky v oblastech, jako jsou zákaznické služby a rozvoj produktů. |
| --- | --- |

d)

Odůvodnění:

Venkovské oblasti nabízejí úžasné přírodní dědictví a jiné zajímavosti. Nicméně schopnost místního turistického průmyslu využívat těchto zajímavostí trvale udržitelným způsobem a poskytovat turistovi vysoce kvalitní zkušenosti je často omezena špatným poskytováním služeb nebo nevhodným rozvojem produktů. Článek 56 může odkazovat na „odbornou přípravu“, avšak specifický odkaz na odbornou přípravu v souladu s opatřeními pro turistiku je velice důležitý. Stále častěji si lidé rezervují cestu, ubytování, dovolenou a aktivity a služby volného času, stejně jako přístup k informacím, online. Menší poskytovatelé služeb venkovské turistiky jsou znevýhodněni, pokud nebyli vyškoleni a nemají prostředky pro provozování rezervací a marketingu online.

Doporučení 13

Článek 58

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Strategie místního rozvoje
  Opatření uvedená v článku 49 se uplatňují přednostně prostřednictvím strategií místního rozvoje. | Strategie místního rozvoje
  Opatření uvedená v článku 49 se uplatňují přednostně s aktivním zapojením místních orgánů prostřednictvím strategií místního rozvoje. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Strategie místního rozvoje

Opatření uvedená v článku 49 se uplatňují přednostně prostřednictvím strategií místního rozvoje.

Strategie místního rozvoje

Opatření uvedená v článku 49 se uplatňují přednostně s aktivním zapojením místních orgánů prostřednictvím strategií místního rozvoje.

Odůvodnění:

Mnoho opatření stanovených v článku 49 jsou klíčovými zodpovědnostmi místních orgánů. V předchozích programech pro rozvoj venkova měly místní orgány v některých členských státech pouze okrajovou úlohu v procesu a nebyly přímo zapojeny do plnění strategií pro místní rozvoj. Zajištění aktivní účasti místních orgánů v EAFRD umožní globálnější a souvislejší přístup k rozvoji mnoha venkovských oblastí. Pokud by nebyl uveden specifický odkaz na místní orgány, plnění cílů EAFRD by mohlo být ohroženo.

Doporučení 14

Článek 63(1)

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | V případě podpory uvedené v čl. 62 písm. a) splňují operace v rámci strategie cíle uvedené v tomto nařízení pro každou z prioritních os. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

1.

V případě podpory uvedené v čl. 62 písm. a) splňují operace v rámci strategie cíle uvedené v tomto nařízení pro každou z prioritních os.

| 1. | V případě podpory uvedené v čl. 62 písm. a) splňují operace v rámci strategie cíle
  jeden nebo více cílů uvedených v tomto nařízení pro každou z prioritních os. |
| --- | --- |

1.

V případě podpory uvedené v čl. 62 písm. a) splňují operace v rámci strategie cíle
  jeden nebo více cílů uvedených v tomto nařízení pro každou z prioritních os.

Odůvodnění:

Článek 63(1) stanoví, že opatření prováděná v rámci programu LEADER musí plnit všechny cíle nařízení, což není konzistentní s článkem 62(a). Pozměňovací návrh sjednocuje formulaci těchto dvou článků.

Doporučení 15

Článek 70(2)

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3 % finančních prostředků uvedených v odstavci 1 v hodnotě 2,66 miliardy EUR v cenách roku 2004 je přiděleno jako rezerva uvedená v článku 92. | 3 % finančních prostředků uvedených v odstavci 1 v hodnotě 2,66 miliardy EUR v cenách roku 2004 je přiděleno jako rezerva uvedená v článku 92. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

3 % finančních prostředků uvedených v odstavci 1 v hodnotě 2,66 miliardy EUR v cenách roku 2004 je přiděleno jako rezerva uvedená v článku 92.

3 % finančních prostředků uvedených v odstavci 1 v hodnotě 2,66 miliardy EUR v cenách roku 2004 je přiděleno jako rezerva uvedená v článku 92.

Odůvodnění

Nemá smysl vytvářet výkonnostní rezervu pro přístup LEADER.

Doporučení 16

Článek 71.4

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nezávisle na limitech vymezených v odstavci 3 může být příspěvek fondu zvýšen o pět procent pro programy v nejokrajovějších regionech a pro menší ostrovy v Egejském moři. | Nezávisle na limitech vymezených v odstavci 3 může být příspěvek fondu zvýšen do výše 85% veřejných výdajů v rámci financování
  o pět procent pro programy
  ů v nejokrajovějších regionech a pro menší ostrovy v Egejském moři. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Nezávisle na limitech vymezených v odstavci 3 může být příspěvek fondu zvýšen o pět procent pro programy v nejokrajovějších regionech a pro menší ostrovy v Egejském moři.

Nezávisle na limitech vymezených v odstavci 3 může být příspěvek fondu zvýšen do výše 85% veřejných výdajů v rámci financování
  o pět procent pro programy
  ů v nejokrajovějších regionech a pro menší ostrovy v Egejském moři.

Odůvodnění:

Uznání specifické povahy a zvláštní závažnosti problémů rozvoje nejokrajovějších evropských regionů dle čl. 299.2 Smlouvy o Ústavě pro Evropu (budoucí čl. III-424) vyžaduje specifický a náležitý přístup k těmto regionům v rámci zemědělské politiky po roce 2006.

Specifické problémy zemědělství v nejokrajovějších regionech rovněž vyžadují vyšší podporu směřující právě do těchto regionů. Je proto nezbytné zachovat míru podpory pro dosažení maximální efektivnosti, a zmírnit tak významná strukturální znevýhodnění, jež vyplývají především z odlehlosti či ostrovní povahy uvedených regionů.

Doporučení 17

Článek 87

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Každý rok při předložení výroční zprávy o pokroku prověří Komise a řídící orgán hlavní výsledky předcházejícího roku v souladu s postupy stanovenými po dohodě s příslušným členským státem a řídícím orgánem. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

1.

Každý rok při předložení výroční zprávy o pokroku prověří Komise a řídící orgán hlavní výsledky předcházejícího roku v souladu s postupy stanovenými po dohodě s příslušným členským státem a řídícím orgánem.

| 1. | Každý rok p Při předložení výroční zprávy o pokroku
  průběžného hodnocení poloviny období v roce 2010 prověří Komise a řídící orgán hlavní výsledky od počátku implementace programu
  předcházejícího roku v souladu s postupy stanovenými po dohodě s příslušným členským státem a řídícím orgánem. |
| --- | --- |

1.

Každý rok p Při předložení výroční zprávy o pokroku
  průběžného hodnocení poloviny období v roce 2010 prověří Komise a řídící orgán hlavní výsledky od počátku implementace programu
  předcházejícího roku v souladu s postupy stanovenými po dohodě s příslušným členským státem a řídícím orgánem.

Odůvodnění:

Nařízení stanoví, že program poběží sedm let a během tohoto období nabídne členským státům možnost implementovat jejich národní strategie pro rozvoj venkova, přičemž bude brát ohled na stanovené cíle. Abychom zajistili trvale udržitelný rozvoj venkova a dosáhli stanovených cílů, je důležité, aby tyto programy běžely několik let. Z tohoto důvodu je pokrývá navrhované nařízení delší období, nikoliv pouze jeden rok.

Výše uvedené vznáší otázku, zda má smysl provádět roční hodnocení programu, zejména proto, že opatření směřují k dosahování trvalých cílů. Není tudíž logické, abychom činili závěry o implementaci programu po jednom roce. Bude rozumnější a dostatečné provést průběžné hodnocení implementace programu a způsobů zlepšení kvality. Každoroční hodnocení, jak je uvedeno v návrhu Komise, by jen zvýšilo nadměrnou byrokracii a bylo by v rozporu s cíli jednoduchého a jasného programování s minimální úrovní byrokracie.

Doporučení 18

Článek 92

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Částka přidělená rezervě uvedená v čl. 70 odst. 2 se použije na podporu uskutečňování iniciativy LEADER v programech. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

1.

Částka přidělená rezervě uvedená v čl. 70 odst. 2 se použije na podporu uskutečňování iniciativy LEADER v programech.

| 1. | Částka přidělená rezervě uvedená v čl. 70 odst. 2 se použije na podporu uskutečňování iniciativy LEADER v programech. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uskutečňování iniciativy LEADER se hodnotí na základě objektivních kritérií včetně: |
| --- | --- |

2.

Uskutečňování iniciativy LEADER se hodnotí na základě objektivních kritérií včetně:

| 2. | Uskutečňování iniciativy LEADER se hodnotí na základě objektivních kritérií včetně: |
| --- | --- |

2.

| (a) | priority přiřazené iniciativě LEADER; |
| --- | --- |

(a)

priority přiřazené iniciativě LEADER;

| (a) | priority přiřazené iniciativě LEADER; |
| --- | --- |

(a)

| (b) | územnímu pokrytí iniciativy LEADER; |
| --- | --- |

(b)

územnímu pokrytí iniciativy LEADER;

| (b) | územnímu pokrytí iniciativy LEADER; |
| --- | --- |

(b)

| (c) | strategie dosažené při uskutečňování prioritní osy LEADER; |
| --- | --- |

(c)

strategie dosažené při uskutečňování prioritní osy LEADER;

| (c) | strategie dosažené při uskutečňování prioritní osy LEADER; |
| --- | --- |

(c)

| (d) | působení na soukromý kapitál; |
| --- | --- |

(d)

působení na soukromý kapitál;

| (d) | působení na soukromý kapitál; |
| --- | --- |

(d)

| (e) | výsledků střednědobých hodnocení. |
| --- | --- |

(e)

výsledků střednědobých hodnocení.

| (e) | výsledků střednědobých hodnocení. |
| --- | --- |

(e)

Odůvodnění:

Tento článek je při zrušení výkonnostní rezervy nadbytečný.

Doporučení 19

Článek 71(6)

| Text Komise | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Operace financované Fondem nesmí současně během tohoto období oprávněnosti využívat příspěvků strukturálních fondů, Fondu soudržnosti nebo jiného finančního nástroje Společenství. Výdaj spolufinancovaný fondem nesmí být spolufinancován prostřednictvím jiného finančního nástroje Společenství. | Operace financované Fondem nesmí současně během tohoto období oprávněnosti využívat příspěvků strukturálních fondů, Fondu soudržnosti nebo jiného finančního nástroje Společenství. Výdaj spolufinancovaný fondem nesmí být spolufinancován prostřednictvím jiného finančního nástroje Společenství. |
| Operace může být oprávněna pro příspěvek z fondu jenom na základě jediného programu rozvoje venkova. Může být financována jen na základě jedné prioritní osy rozvoje venkova. | Operace může být oprávněna pro příspěvek z fondu jenom na základě jediného programu rozvoje venkova. Může být financována jen na základě jedné prioritní osy rozvoje venkova. |

Text Komise

Pozměňovací návrh VR

Operace financované Fondem nesmí současně během tohoto období oprávněnosti využívat příspěvků strukturálních fondů, Fondu soudržnosti nebo jiného finančního nástroje Společenství. Výdaj spolufinancovaný fondem nesmí být spolufinancován prostřednictvím jiného finančního nástroje Společenství.

Operace financované Fondem nesmí současně během tohoto období oprávněnosti využívat příspěvků strukturálních fondů, Fondu soudržnosti nebo jiného finančního nástroje Společenství. Výdaj spolufinancovaný fondem nesmí být spolufinancován prostřednictvím jiného finančního nástroje Společenství.

Operace může být oprávněna pro příspěvek z fondu jenom na základě jediného programu rozvoje venkova. Může být financována jen na základě jedné prioritní osy rozvoje venkova.

Operace může být oprávněna pro příspěvek z fondu jenom na základě jediného programu rozvoje venkova. Může být financována jen na základě jedné prioritní osy rozvoje venkova.

Odůvodnění:

Zrušená věta by vyřazovala projekty, které přesahují rozsah jedné prioritní osy, ale odpovídají rozsahem nařízení jako celku.

Doporučení 20

Příloha I vztahující se k článkům 46 a) a 46 b)

Text navržený Komisí

Neexistuje

| Pozměňovací návrh VR |
| --- |
| Článek | Předmět | Částka v eurech nebo podíl v % |
| 46a, odst. 3 | Maximální platba | 200 | Na hektar zemědělsky využité půdy |
| 46 b | Maximální platba Natura 2000 | 200 | Na hektar zemědělsky využité půdy |

Pozměňovací návrh VR

Článek

Předmět

Částka v eurech nebo podíl v %

46a, odst. 3

Maximální platba

200

Na hektar zemědělsky využité půdy

46 b

Maximální platba Natura 2000

200

Na hektar zemědělsky využité půdy

Odůvodnění:

Konsistence s ustanovením nového čl. 46a (1).

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 256 ze dne 24.10.03, s. 18.

1

(2)  Jak je uvedeno v návrhu nařízení Rady o všeobecných ustanoveních pro Evropský fond regionálního rozvoje, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti, KOM(2004) 492 v konečném znění

2

(3)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 30. června 2004, NAT/243

3

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/31

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu nařízení Rady o Evropském rybářském fondu

(2005/C 164/04)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh Komise na nařízení Rady – Evropský rybářský fond (KOM (2004)497 v konečném změníl) – 2004/0169 (CNS));

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 15. července 2004 konzultovat výbor podle čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 26. května 2004 pověřit vypracováním tohoto stanoviska Komisi pro trvale udržitelný rozvoj;

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2369/2002 ze dne 20. prosince 2002, kterým se mění nařízení (ES) č. 2792/1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu;

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky;

s ohledem na své stanovisko k Zelené knize Komise o budoucnosti společné rybářské politiky (KOM(2001) 135 v konečném znění – VR 153/2001 (1));

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise o reformě společné rybářské politiky (KOM(2002) 181 v konečném znění a ke sdělení Komise, jímž se zřizuje akční plán Společenství pro začlenění požadavků na ochranu životního prostředí do společné rybářské politiky (KOM(2002) 186 v konečném znění – VR 189/2002 (2));

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise týkající se Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury (KOM(2002) 511 v konečném znění – VR 20/2003 (3));

s ohledem na své stanovisko k finančnímu výhledu ve sdělení Evropské komise o Budování naší společné budoucnosti – politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007-2013 (KOM(2004) 101 v konečném znění – VR 162/2004 v konečném znění);

s ohledem na své stanovisko (VR 252/2004 rev.1) přijaté dne 9. prosince 2004 Komisí pro trvale udržitelný rozvoj (zpravodaj: Sir Simon Day, Rada hrabství Devon, (UK/ELS));

VZHLEDEM K TOMU, ŽE

| 1) | společná rybářská politika by měla zajistit udržitelné využívání živých vodních zdrojů a akvakultury v rámci trvale udržitelného rozvoje při vyváženém zohlednění environmentálních, hospodářských a sociálních aspektů, zejména s přihlédnutím k podmínkám jednotlivých regionů Evropské unie; |
| --- | --- |

1)

společná rybářská politika by měla zajistit udržitelné využívání živých vodních zdrojů a akvakultury v rámci trvale udržitelného rozvoje při vyváženém zohlednění environmentálních, hospodářských a sociálních aspektů, zejména s přihlédnutím k podmínkám jednotlivých regionů Evropské unie;

| 2) | prvek trvale udržitelného rozvoje společné rybářské politiky je do pravidel pro strukturální fondy začleněn od roku 1993. Jeho provedení by se v rámci trvale udržitelného rozvoje mělo sledovat prostřednictvím Evropského rybářského fondu; |
| --- | --- |

2)

prvek trvale udržitelného rozvoje společné rybářské politiky je do pravidel pro strukturální fondy začleněn od roku 1993. Jeho provedení by se v rámci trvale udržitelného rozvoje mělo sledovat prostřednictvím Evropského rybářského fondu;

| 3) | oblast působnosti společné rybářské politiky se rozšiřuje na zachování živých vodních zdrojů a akvakultury, na hospodaření s nimi a jejich využívání a na zpracování a uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, pokud jsou tyto činnosti vykonávány na území členských států, ve vodách Společenství, rybářskými plavidly Společenství nebo státními příslušníky členských států; |
| --- | --- |

3)

oblast působnosti společné rybářské politiky se rozšiřuje na zachování živých vodních zdrojů a akvakultury, na hospodaření s nimi a jejich využívání a na zpracování a uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, pokud jsou tyto činnosti vykonávány na území členských států, ve vodách Společenství, rybářskými plavidly Společenství nebo státními příslušníky členských států;

| 4) | Evropský rybářský fond bude mít na regiony značný účinek, a proto je nezbytné, aby se na provedení opatření navrhovaných v nařízení o Evropském rybářském fondu podílely regionální a místní samosprávy; |
| --- | --- |

4)

Evropský rybářský fond bude mít na regiony značný účinek, a proto je nezbytné, aby se na provedení opatření navrhovaných v nařízení o Evropském rybářském fondu podílely regionální a místní samosprávy;

přijal na svém 58. plenárním zasedání ve dnech 23. a 24 února 2005 (zasedání dne 23. února) toto stanovisko:

1.   Hledisko Výboru regionů

Obecné poznámky

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | vítá návrhy Evropské komise na nařízení o Evropském rybářském fondu (ERF) na podporu udržitelného odvětví rybolovu. Tento fond je nezbytný, jelikož je důležité, aby místní rybářské komunity mohly v současném procesu radikálních změn maximalizovat objem podpory na pomoc rybolovu, alternativnímu hospodářskému rozvoji a environmentálním iniciativám; |
| --- | --- |

1.1

vítá návrhy Evropské komise na nařízení o Evropském rybářském fondu (ERF) na podporu udržitelného odvětví rybolovu. Tento fond je nezbytný, jelikož je důležité, aby místní rybářské komunity mohly v současném procesu radikálních změn maximalizovat objem podpory na pomoc rybolovu, alternativnímu hospodářskému rozvoji a environmentálním iniciativám;

| 1.2 | je názoru, že rozpočet ERF ve výši přibližně 700 milionů eur ročně je víceméně v souladu s rozpočtem na finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR) v rámci současného finančního výhledu EU. Výbor regionů se domnívá, že tento rozpočet představuje minimum nezbytné k dosažení cílů stanovených v návrhu a neměl by se při jednáních s ostatními institucemi EU v žádném případě snížit. Panuje shoda, že existuje konečný balík peněz rozdělený pro více hráčů a že kvůli soudržnosti dostanou nové členské státy z financování konvergence více. Výzvou pro „staré“ členské státy ve finanční oblasti v budoucnu bude vynaložit co nejlépe menší částky; |
| --- | --- |

1.2

je názoru, že rozpočet ERF ve výši přibližně 700 milionů eur ročně je víceméně v souladu s rozpočtem na finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR) v rámci současného finančního výhledu EU. Výbor regionů se domnívá, že tento rozpočet představuje minimum nezbytné k dosažení cílů stanovených v návrhu a neměl by se při jednáních s ostatními institucemi EU v žádném případě snížit. Panuje shoda, že existuje konečný balík peněz rozdělený pro více hráčů a že kvůli soudržnosti dostanou nové členské státy z financování konvergence více. Výzvou pro „staré“ členské státy ve finanční oblasti v budoucnu bude vynaložit co nejlépe menší částky;

| 1.3 | doporučuje, aby regiony měly jasně definovanou roli v každé oblasti Evropského rybářského fondu, která má přímý dopad na regionální a místní úroveň. Měla by existovat ustanovení, která umožní regionálně spravované programy; např. restrukturalizace je regionální záležitostí a místní struktury by měly umožnit flexibilitu při výkladu podle místních podmínek. Rovněž regionální struktura by měla umožnit pružný výklad diverzifikace podle místních podmínek; |
| --- | --- |

1.3

doporučuje, aby regiony měly jasně definovanou roli v každé oblasti Evropského rybářského fondu, která má přímý dopad na regionální a místní úroveň. Měla by existovat ustanovení, která umožní regionálně spravované programy; např. restrukturalizace je regionální záležitostí a místní struktury by měly umožnit flexibilitu při výkladu podle místních podmínek. Rovněž regionální struktura by měla umožnit pružný výklad diverzifikace podle místních podmínek;

| 1.4 | vítá úsilí zavést selektivnější rybářské techniky šetrnější k životnímu prostředí. V posledních letech jsou ve všech částech Evropské unie stále vážnějším problémem problémy spojené se zpětným vypouštěním a neúmyslným lovem, zejména kytovců. Při úsilí o vyřešení těchto problémů však musíme vzít v úvahu místní poměry; |
| --- | --- |

1.4

vítá úsilí zavést selektivnější rybářské techniky šetrnější k životnímu prostředí. V posledních letech jsou ve všech částech Evropské unie stále vážnějším problémem problémy spojené se zpětným vypouštěním a neúmyslným lovem, zejména kytovců. Při úsilí o vyřešení těchto problémů však musíme vzít v úvahu místní poměry;

| 1.5 | pokud jde o strukturální pomoc, souhlasí, že ERF by se měl více zaměřit na iniciativy v oblasti ochrany a životního prostředí, na bezpečnost, zvyšování jakosti produktů a diverzifikaci, a méně na opatření kapitálových investic určených na zvýšení kapacity; |
| --- | --- |

1.5

pokud jde o strukturální pomoc, souhlasí, že ERF by se měl více zaměřit na iniciativy v oblasti ochrany a životního prostředí, na bezpečnost, zvyšování jakosti produktů a diverzifikaci, a méně na opatření kapitálových investic určených na zvýšení kapacity;

| 1.6 | požaduje, aby byla rozšířena definice „drobného pobřežního rybolovu“, protože se v současnosti omezuje pouze na plavidla o celkové délce menší než 12 metrů, jež nepoužívají tažná zařízení, takže mohou zahrnovat drobné, selektivnější techniky šetrné k životnímu prostředí, které nutně nesouvisí s rozměry plavidla. |
| --- | --- |

1.6

požaduje, aby byla rozšířena definice „drobného pobřežního rybolovu“, protože se v současnosti omezuje pouze na plavidla o celkové délce menší než 12 metrů, jež nepoužívají tažná zařízení, takže mohou zahrnovat drobné, selektivnější techniky šetrné k životnímu prostředí, které nutně nesouvisí s rozměry plavidla.

| 1.7 | navrhuje objasnit, zda bude možno projekty financovat z více než jedné prioritní oblasti, aby bylo možno integrovat činnost na úrovni projektu; |
| --- | --- |

1.7

navrhuje objasnit, zda bude možno projekty financovat z více než jedné prioritní oblasti, aby bylo možno integrovat činnost na úrovni projektu;

| 1.8 | požaduje přehodnocení mechanismů společných podniků a rozšíření zamýšleného používání plavidel, která mají být vyřazena z provozu, aby mohla být přeměněna na nástroje hospodářského pokroku v rozvojových zemích. |
| --- | --- |

1.8

požaduje přehodnocení mechanismů společných podniků a rozšíření zamýšleného používání plavidel, která mají být vyřazena z provozu, aby mohla být přeměněna na nástroje hospodářského pokroku v rozvojových zemích.

| 1.9 | má za to, že by během provádění měla existovat slučitelnost mezi ERF a strukturálním financováním, aby mohly členské státy a partneři podle místních podmínek stanovit nejvhodnější finanční nástroje. Tato vazba je důležitá, jelikož mnoho budoucích programů Evropského fondu pro regionální rozvoj v oblasti konkurenceschopnosti nebude mít standardní rezervu pro oblasti závislé na rybolovu jako v minulosti, takže bez možnosti využít ERF nebo strukturální fondy by se některé činnosti na podporu komunit v pobřežních oblastech mohly dostat do problémů při financování; |
| --- | --- |

1.9

má za to, že by během provádění měla existovat slučitelnost mezi ERF a strukturálním financováním, aby mohly členské státy a partneři podle místních podmínek stanovit nejvhodnější finanční nástroje. Tato vazba je důležitá, jelikož mnoho budoucích programů Evropského fondu pro regionální rozvoj v oblasti konkurenceschopnosti nebude mít standardní rezervu pro oblasti závislé na rybolovu jako v minulosti, takže bez možnosti využít ERF nebo strukturální fondy by se některé činnosti na podporu komunit v pobřežních oblastech mohly dostat do problémů při financování;

| 1.10 | požaduje objasnění postoje, pokud jde o rozhodnutí, kterým se v rámci společné rybářské politiky (SRP) zřizují regionální poradní rady, a vztah regionálních poradních rad k řízení ERF. Reforma SRP přijatá v prosinci 2002 stanovila zřízení regionálních poradních rad, aby se zlepšila správa v rámci SRP, a uvedla, že o zřízení regionálních poradních rad by měla rozhodnout Rada. Regionální poradní rady nabízejí dotčeným osobám příležitost, aby se více zapojily do rozvoje SRP; |
| --- | --- |

1.10

požaduje objasnění postoje, pokud jde o rozhodnutí, kterým se v rámci společné rybářské politiky (SRP) zřizují regionální poradní rady, a vztah regionálních poradních rad k řízení ERF. Reforma SRP přijatá v prosinci 2002 stanovila zřízení regionálních poradních rad, aby se zlepšila správa v rámci SRP, a uvedla, že o zřízení regionálních poradních rad by měla rozhodnout Rada. Regionální poradní rady nabízejí dotčeným osobám příležitost, aby se více zapojily do rozvoje SRP;

| 1.11 | navrhuje objasnit, zda budou regionální poradní rady přímo zapojeny do procesu ERF. Jelikož se očekává, že regionální poradní rady zvýší účast dotčených osob při stanovování a provádění rybářské politiky EU v nadcházejících letech, je zapotřebí více informací o tomto aspektu; |
| --- | --- |

1.11

navrhuje objasnit, zda budou regionální poradní rady přímo zapojeny do procesu ERF. Jelikož se očekává, že regionální poradní rady zvýší účast dotčených osob při stanovování a provádění rybářské politiky EU v nadcházejících letech, je zapotřebí více informací o tomto aspektu;

| 1.12 | schvaluje důraz kladený na prosazování rovnosti mužů a žen v odvětví rybolovu a úsilí zapojit mladé lidi a zlepšit pracovní postupy a podmínky v tomto odvětví; navrhuje, že by řada případových studií s využitím příkladů z různých členských států mohla být pro Komisi užitečným nástrojem, který by pomohl šířit dosavadní zkušenosti a osvědčené postupy; |
| --- | --- |

1.12

schvaluje důraz kladený na prosazování rovnosti mužů a žen v odvětví rybolovu a úsilí zapojit mladé lidi a zlepšit pracovní postupy a podmínky v tomto odvětví; navrhuje, že by řada případových studií s využitím příkladů z různých členských států mohla být pro Komisi užitečným nástrojem, který by pomohl šířit dosavadní zkušenosti a osvědčené postupy;

Poznámky ke správě Evropského rybářského fondu

| 1.13 | uznává, že přidáním nových výjimek při uplatnění pravidla N+2 dojde ke zvýšení flexibility a napomůže to regionům obzvláště v nových členských státech řádně a včas absorbovat strukturální fondy; souhlasí s návrhy na zálohové platby na jeden roční nárok (článek 78); navrhuje, že by bylo prospěšné, kdyby se včas dokončily audity procesů současného systému, aby se zajistily užitečné informace a případové studie, které pomohou vytvořit další program; |
| --- | --- |

1.13

uznává, že přidáním nových výjimek při uplatnění pravidla N+2 dojde ke zvýšení flexibility a napomůže to regionům obzvláště v nových členských státech řádně a včas absorbovat strukturální fondy; souhlasí s návrhy na zálohové platby na jeden roční nárok (článek 78); navrhuje, že by bylo prospěšné, kdyby se včas dokončily audity procesů současného systému, aby se zajistily užitečné informace a případové studie, které pomohou vytvořit další program;

| 1.14 | má za to, že by se mělo zjednodušit a minimalizovat monitorování, mělo by však být dostatečné, aby se prokázalo, že programy byly provedeny v rámci pravidel, a aby se zjistilo, která činnost byla efektivní. Společně s tím by se měly zjednodušit a objasnit požadavky na audit a Výbor regionů doporučuje, aby návrhy zachovaly definici úředně uznaných organizací jako v nařízení 3759/92; |
| --- | --- |

1.14

má za to, že by se mělo zjednodušit a minimalizovat monitorování, mělo by však být dostatečné, aby se prokázalo, že programy byly provedeny v rámci pravidel, a aby se zjistilo, která činnost byla efektivní. Společně s tím by se měly zjednodušit a objasnit požadavky na audit a Výbor regionů doporučuje, aby návrhy zachovaly definici úředně uznaných organizací jako v nařízení 3759/92;

| 1.15 | doporučuje, aby fond upřednostňoval projekty, které mají zajistit více peněz na jednotku vyloděných ryb, např. programy jakosti, zlepšení vazeb zásobovacího řetězce a zlepšení znalostí trhu a porozumění plavidlům a zpracovatelům. Měly by být zahrnuty projekty k nalezení alternativního a doplňkového využití infrastruktury odvětví rybolovu, tak aby snížení počtu plavidel neznamenalo konec infrastruktury, pokud má také dodatečnou základnu zákazníků/uživatelů; |
| --- | --- |

1.15

doporučuje, aby fond upřednostňoval projekty, které mají zajistit více peněz na jednotku vyloděných ryb, např. programy jakosti, zlepšení vazeb zásobovacího řetězce a zlepšení znalostí trhu a porozumění plavidlům a zpracovatelům. Měly by být zahrnuty projekty k nalezení alternativního a doplňkového využití infrastruktury odvětví rybolovu, tak aby snížení počtu plavidel neznamenalo konec infrastruktury, pokud má také dodatečnou základnu zákazníků/uživatelů;

Poznámky k jednotlivým článkům

| 1.16 | vítá úsilí stanovit pro ERF jasnější rámec a „strategičtější“ přístup k rybářské politice obecně. Výbor regionů zejména vítá partnerství (článek 8), které se má vytvořit mezi Komisí, členskými státy a příslušnými místními a regionálními samosprávami. To zajistí, aby bylo k dispozici odpovídající financování k poskytnutí finanční podpory ERF na restrukturalizaci a hospodářský rozvoj oblastí závislých na rybolovu; |
| --- | --- |

1.16

vítá úsilí stanovit pro ERF jasnější rámec a „strategičtější“ přístup k rybářské politice obecně. Výbor regionů zejména vítá partnerství (článek 8), které se má vytvořit mezi Komisí, členskými státy a příslušnými místními a regionálními samosprávami. To zajistí, aby bylo k dispozici odpovídající financování k poskytnutí finanční podpory ERF na restrukturalizaci a hospodářský rozvoj oblastí závislých na rybolovu;

| 1.17 | požaduje, aby Komise konzultovala Výbor regionů, pokud jde o jeho názory na obsah hlavních směrů strategie (článek 14), jelikož to by zajistilo informace z úrovně vlády, která má nejblíže k těm, jichž se to týká; |
| --- | --- |

1.17

požaduje, aby Komise konzultovala Výbor regionů, pokud jde o jeho názory na obsah hlavních směrů strategie (článek 14), jelikož to by zajistilo informace z úrovně vlády, která má nejblíže k těm, jichž se to týká;

| 1.18 | důrazně doporučuje, aby zpráva o strategii každého členského státu (článek 17) zahrnovala odkaz na partnery členského státu a to, jak členský stát se svými partnery spolupracoval; |
| --- | --- |

1.18

důrazně doporučuje, aby zpráva o strategii každého členského státu (článek 17) zahrnovala odkaz na partnery členského státu a to, jak členský stát se svými partnery spolupracoval;

| 1.19 | vyzývá Komisi, aby objasnila rozsah pomoci zaměřené na „hospodářskou a sociální prosperitu“ rybolovných oblastí v rámci prioritní oblasti 4 – „trvale udržitelný rozvoj“ (článek 42); |
| --- | --- |

1.19

vyzývá Komisi, aby objasnila rozsah pomoci zaměřené na „hospodářskou a sociální prosperitu“ rybolovných oblastí v rámci prioritní oblasti 4 – „trvale udržitelný rozvoj“ (článek 42);

| 1.20 | navrhuje objasnit a dále prozkoumat určení oblastí uvedených v čl. 42 odst. 3. Řízení delegované v tomto kontextu by mělo být podle stejných zásad jako u Leader, což by umožnilo koordinaci s iniciativami Společenství v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a ponaučení z těchto iniciativ; |
| --- | --- |

1.20

navrhuje objasnit a dále prozkoumat určení oblastí uvedených v čl. 42 odst. 3. Řízení delegované v tomto kontextu by mělo být podle stejných zásad jako u Leader, což by umožnilo koordinaci s iniciativami Společenství v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a ponaučení z těchto iniciativ;

| 1.21 | požaduje, aby v článku 44 byly v rámci oblasti 4 k dispozici praktičtější informace o navržených akčních skupinách pro pobřežní oblasti. To by mělo zahrnovat vyjasnění postavení těchto akčních skupin v rámci regionálních a místních struktur vlády a rovněž údaje o jejich velikosti a složení, správní a finanční kapacitě. Je nutné rovněž objasnit, jak má být definována odpovědnost soukromého sektoru podle čl. 44 odst. 2; |
| --- | --- |

1.21

požaduje, aby v článku 44 byly v rámci oblasti 4 k dispozici praktičtější informace o navržených akčních skupinách pro pobřežní oblasti. To by mělo zahrnovat vyjasnění postavení těchto akčních skupin v rámci regionálních a místních struktur vlády a rovněž údaje o jejich velikosti a složení, správní a finanční kapacitě. Je nutné rovněž objasnit, jak má být definována odpovědnost soukromého sektoru podle čl. 44 odst. 2;

| 1.22 | požaduje objasnění, na které partnery se vztahuje čl. 45 písm. c); |
| --- | --- |

1.22

požaduje objasnění, na které partnery se vztahuje čl. 45 písm. c);

| 1.23 | navrhuje, že by bylo prospěšné, kdyby Komise v této rané fázi definovala lépe to, co se bude v rámci ERF považovat za „vyšší moc“, aby bylo možno lépe pochopit článek 90; navrhuje, aby Komise v první řadě zahrnula ztráty způsobené politickými nepokoji, nepřátelskými akcemi, hrozbou války, teroristickou činností, a nezahrnovala ztráty způsobené stávkami, spory v odvětví, uzavřením přístavů, povětrnostními podmínkami; |
| --- | --- |

1.23

navrhuje, že by bylo prospěšné, kdyby Komise v této rané fázi definovala lépe to, co se bude v rámci ERF považovat za „vyšší moc“, aby bylo možno lépe pochopit článek 90; navrhuje, aby Komise v první řadě zahrnula ztráty způsobené politickými nepokoji, nepřátelskými akcemi, hrozbou války, teroristickou činností, a nezahrnovala ztráty způsobené stávkami, spory v odvětví, uzavřením přístavů, povětrnostními podmínkami;

| 1.24 | domnívá se, že může být vhodnější zahrnout problémy týkající se akvakultury uvedené v článku 32 jako jeden z aspektů článku 90; |
| --- | --- |

1.24

domnívá se, že může být vhodnější zahrnout problémy týkající se akvakultury uvedené v článku 32 jako jeden z aspektů článku 90;

2.   Doporučení Výboru regionů

Doporučení 1

Bod 29 preambule

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 29. | Mělo by být omezeno loďstvo Společenství, aby se přizpůsobilo dostupným a přístupným zdrojům; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

29.

Mělo by být omezeno loďstvo Společenství, aby se přizpůsobilo dostupným a přístupným zdrojům;

| 29. | Mělo by být omezeno
  přizpůsobeno úsilí loďstvo Společenství v oblasti rybářství, aby se přizpůsobilo dostupným a přístupným zdrojům. |
| --- | --- |

29.

Mělo by být omezeno
  přizpůsobeno úsilí loďstvo Společenství v oblasti rybářství, aby se přizpůsobilo dostupným a přístupným zdrojům.

Odůvodnění:

Omezení loďstva je pouze jedním z několika způsobů, jak přizpůsobit úsilí v oblasti rybářství dostupným zdrojům. Opatření k přizpůsobení úsilí v oblasti rybářství by měla být implementována, pokud budou také odůvodněna zdroji.

Doporučení 2

Bod 33 preambule

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 33. | Měla by být stanovena podrobná pravidla pro poskytování podpory pro akvakulturu, zpracování produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh tak, aby byla zajištěna ekonomická životaschopnost těchto odvětví; za tímto účelem je nezbytné identifikovat omezený počet prioritních cílů pomoci a zaměřit strukturální pomoc na velmi malé a malé podniky; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

33.

Měla by být stanovena podrobná pravidla pro poskytování podpory pro akvakulturu, zpracování produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh tak, aby byla zajištěna ekonomická životaschopnost těchto odvětví; za tímto účelem je nezbytné identifikovat omezený počet prioritních cílů pomoci a zaměřit strukturální pomoc na velmi malé a malé podniky;

| 33. | Měla by být stanovena podrobná pravidla pro poskytování podpory pro akvakulturu, zpracování produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh tak, aby byla zajištěna ekonomická životaschopnost těchto odvětví; za tímto účelem je nezbytné identifikovat omezený počet prioritních cílů pomoci a zaměřit strukturální pomoc na velmi malé a malé podniky; |
| --- | --- |

33.

Měla by být stanovena podrobná pravidla pro poskytování podpory pro akvakulturu, zpracování produktů rybolovu a akvakultury a jejich uvádění na trh tak, aby byla zajištěna ekonomická životaschopnost těchto odvětví; za tímto účelem je nezbytné identifikovat omezený počet prioritních cílů pomoci a zaměřit strukturální pomoc na velmi malé a malé podniky;

Odůvodnění:

Střední podniky by neměly být vyloučeny z pomoci akvakultuře, zpracování a marketingu rybářských výrobků. Mnoho těchto podniků, zejména v konzervárenském průmyslu, spadá do definice středních podniků, protože zaměstnávají velkou pracovní sílu; nicméně, jejich objem obchodu je hodně pod limitem středních podniků. Proto je to neslučitelné se stávajícími trendy soustředění v sektoru.

Doporučení 3

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | podporu udržitelného rozvoje a zlepšování kvality života v oblastech v blízkosti moře či jezer, které jsou ovlivněny lovnými a akvakulturními činnostmi; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

podporu udržitelného rozvoje a zlepšování kvality života v oblastech v blízkosti moře či jezer, které jsou ovlivněny lovnými a akvakulturními činnostmi;

| e) | podporu udržitelného rozvoje a zlepšování kvality života v oblastech v blízkosti moře či jezer, které jsou ovlivněny lovnými a akvakulturními činnostmi, a to zejména v okrajových přímořských regionech; |
| --- | --- |

e)

podporu udržitelného rozvoje a zlepšování kvality života v oblastech v blízkosti moře či jezer, které jsou ovlivněny lovnými a akvakulturními činnostmi, a to zejména v okrajových přímořských regionech;

Odůvodnění:

Vyjasnění priorit.

Doporučení 4

Článek 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Doplňkovost, soudržnost a soulad






  1. | Fond poskytne takovou pomoc, která doplní státní, regionální a místní opatření a včlení do nich priority Společenství. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Doplňkovost, soudržnost a soulad

1.

Fond poskytne takovou pomoc, která doplní státní, regionální a místní opatření a včlení do nich priority Společenství.

| 2. | Komise a členské státy zajistí, aby pomoc od fondů odpovídala činnostem, politikám a prioritám Společenství. |
| --- | --- |

2.

Komise a členské státy zajistí, aby pomoc od fondů odpovídala činnostem, politikám a prioritám Společenství.

| 3. | Členské státy zajistí, aby operace financované fondem byly v souladu s ustanoveními smlouvy a sousisejícími akty a s politikou a akcemi Společenství, zejména v souvislosti s pravidly hospodářské soutěže a udělováním veřejných zakázek a ochraně a zlepšování životního prostředí. |
| --- | --- |

3.

Členské státy zajistí, aby operace financované fondem byly v souladu s ustanoveními smlouvy a sousisejícími akty a s politikou a akcemi Společenství, zejména v souvislosti s pravidly hospodářské soutěže a udělováním veřejných zakázek a ochraně a zlepšování životního prostředí.

| 4. | Operace financované fondem nepřispějí přímo ani nepřímo ke zvýšení intenzity rybolovu. |
| --- | --- |

4.

Operace financované fondem nepřispějí přímo ani nepřímo ke zvýšení intenzity rybolovu.

| 5. | Použijí se ujednání článku 16 nařízení (ES) č. 2371/2002. |
| --- | --- |

5.

Použijí se ujednání článku 16 nařízení (ES) č. 2371/2002.

Doplňkovost, soudržnost a soulad

| 1. | Fond poskytne takovou pomoc, která doplní státní, regionální a místní opatření a včlení do nich priority Společenství. |
| --- | --- |

1.

Fond poskytne takovou pomoc, která doplní státní, regionální a místní opatření a včlení do nich priority Společenství.

| 2. | Komise a členské státy zajistí, aby byla pomoc od fondů odpovídala činnostem, politikám a prioritám Společenství. |
| --- | --- |

2.

Komise a členské státy zajistí, aby byla pomoc od fondů odpovídala činnostem, politikám a prioritám Společenství.

| 3. | Členské státy zajistí, aby operace financované fondem byly v souladu s ustanoveními smlouvy a souvisejícími akty a s politikou a akcemi Společenství, zejména v souvislosti s pravidly hospodářské soutěže a udělováním veřejných zakázek a ochraně a zlepšování životního prostředí. |
| --- | --- |

3.

Členské státy zajistí, aby operace financované fondem byly v souladu s ustanoveními smlouvy a souvisejícími akty a s politikou a akcemi Společenství, zejména v souvislosti s pravidly hospodářské soutěže a udělováním veřejných zakázek a ochraně a zlepšování životního prostředí.

| 4. | Operace financované fondem nepřispějí přímo ani nepřímo ke zvýšení intenzity rybolovu, kde existuje zřejmé riziko nadměrného rybolovu. Fond ani nepřispěje ke zvýšení intenzity rybolovu druhů, které podléhají kvótám a regulaci, ani druhům, které se nachází mimo biologicky bezpečný rámec. Financování rybolovu málo využívaných druhů je však povoleno. |
| --- | --- |

4.

Operace financované fondem nepřispějí přímo ani nepřímo ke zvýšení intenzity rybolovu, kde existuje zřejmé riziko nadměrného rybolovu. Fond ani nepřispěje ke zvýšení intenzity rybolovu druhů, které podléhají kvótám a regulaci, ani druhům, které se nachází mimo biologicky bezpečný rámec. Financování rybolovu málo využívaných druhů je však povoleno.

| 5. | Použijí se ujednání článku 16 nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002. |
| --- | --- |

5.

Použijí se ujednání článku 16 nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002.

Odůvodnění:

Bez tohoto vysvětlení článek nevítaným způsobem zcela zakazuje zvyšování intenzity rybolovu.

Doporučení 5

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Za provádění operačních programů odpovídají členské státy. Tato povinnost bude vykonávána na příslušné územní úrovni podle požadavků na řízení a kontrolu stanovených v tomto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Za provádění operačních programů odpovídají členské státy. Tato povinnost bude vykonávána na příslušné územní úrovni podle požadavků na řízení a kontrolu stanovených v tomto nařízení.

| 1. | Za provádění operačních programů odpovídají členské státy ve spolupráci s určenými partnery. Tato povinnost bude vykonávána na příslušné územní úrovni podle požadavků na řízení a kontrolu stanovených v tomto nařízení.. |
| --- | --- |

1.

Za provádění operačních programů odpovídají členské státy ve spolupráci s určenými partnery. Tato povinnost bude vykonávána na příslušné územní úrovni podle požadavků na řízení a kontrolu stanovených v tomto nařízení..

Odůvodnění:

To by mělo vést k lepšímu partnerství.

Doporučení 6

Článek 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Rozpočet Společenství přidělený fondu, bude prováděn v rámci systému sdíleného řízení, na kterém se podle článku 53 nařízení Rady (ES) č. 1605/2002 podílejí členské státy a Komise. Avšak rozpočet pro technickou pomoc podle čl. 45 odst. 1 je prováděn Komisí v rámci systému přímého řízení. Členské státy a Komise zajistí plnění zásad řádného finančního řízení podle článku 274 smlouvy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Rozpočet Společenství přidělený fondu, bude prováděn v rámci systému sdíleného řízení, na kterém se podle článku 53 nařízení Rady (ES) č. 1605/2002 podílejí členské státy a Komise. Avšak rozpočet pro technickou pomoc podle čl. 45 odst. 1 je prováděn Komisí v rámci systému přímého řízení. Členské státy a Komise zajistí plnění zásad řádného finančního řízení podle článku 274 smlouvy.

| 1. | Rozpočet Společenství přidělený fondu, bude prováděn v rámci systému sdíleného řízení, na kterém se podle článku 53 nařízení Rady (ES) č. 1605/2002 podílejí regiony, členské státy a Komise. Avšak rozpočet pro technickou pomoc podle čl. 45 odst. 1 je prováděn Komisí v rámci systému přímého řízení. Členské státy a Komise zajistí plnění zásad řádného finančního řízení podle článku 274 smlouvy. |
| --- | --- |

1.

Rozpočet Společenství přidělený fondu, bude prováděn v rámci systému sdíleného řízení, na kterém se podle článku 53 nařízení Rady (ES) č. 1605/2002 podílejí regiony, členské státy a Komise. Avšak rozpočet pro technickou pomoc podle čl. 45 odst. 1 je prováděn Komisí v rámci systému přímého řízení. Členské státy a Komise zajistí plnění zásad řádného finančního řízení podle článku 274 smlouvy.

Odůvodnění:

Regiony by měly mít jasně definovanou roli v každé oblasti Evropského rybářského fondu, která má dopad na místní a regionální úroveň. Za tímto účelem by se regiony měly zahrnout do přístupu „společného řízení“ navrženého Komisí, aby se zajistila jejich účast na správě a provedení ERF.

Doporučení 7

Článek 18

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Pomoc musí mít formu operačních programů. Členské státy vytvoří, po ukončení konzultací s regionálními, místními, hospodářskými a sociálními partnery v odvětví rybolovu a všemi dalšími příslušnými orgány podle jejich institucionální struktury, operační program na úrovni státu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Pomoc musí mít formu operačních programů. Členské státy vytvoří, po ukončení konzultací s regionálními, místními, hospodářskými a sociálními partnery v odvětví rybolovu a všemi dalšími příslušnými orgány podle jejich institucionální struktury, operační program na úrovni státu.

| 2. | Pomoc musí mít formu operačních programů. Členské státy ve spolupráci s místními a regionálními samosprávami a hospodářskými a sociálními partnery vytvoří, po ukončení konzultací s regionálními, místními, hospodářskými a sociálními partnery v odvětví rybolovu a všemi dalšími příslušnými orgány podle jejich institucionální struktury, operační program na úrovni státu. |
| --- | --- |

2.

Pomoc musí mít formu operačních programů. Členské státy ve spolupráci s místními a regionálními samosprávami a hospodářskými a sociálními partnery vytvoří, po ukončení konzultací s regionálními, místními, hospodářskými a sociálními partnery v odvětví rybolovu a všemi dalšími příslušnými orgány podle jejich institucionální struktury, operační program na úrovni státu.

Odůvodnění:

To by mělo vést k lepšímu partnerství.

Doporučení 8

Článek 19

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | akce zaměřené na zlepšování a modernizaci správních struktur pro provádění společné rybářské politiky a posilování správní kapacity pro řízení a kontrolu fondu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

akce zaměřené na zlepšování a modernizaci správních struktur pro provádění společné rybářské politiky a posilování správní kapacity pro řízení a kontrolu fondu;

| c) | akce zaměřené na zlepšování a modernizaci správních struktur pro provádění společné rybářské politiky a posilování správní kapacity pro řízení a kontrolu fondu, včetně převedení některých funkcí řídícího orgánu na subregiony s cílem zjednodušit fungování; |
| --- | --- |

c)

akce zaměřené na zlepšování a modernizaci správních struktur pro provádění společné rybářské politiky a posilování správní kapacity pro řízení a kontrolu fondu, včetně převedení některých funkcí řídícího orgánu na subregiony s cílem zjednodušit fungování;

Odůvodnění:

Navržený řídící orgán nebo jeho částečná činnost by se měla převést na podnárodní úroveň. Zkušeností z financování PESCA (1996-00) a současných programů cíle 1 (2000-06) ukazují, že nejúčinnější, nejracionálnější a nejednodušší fungování programu vyžaduje místní řízení. Nařízení proto musí členským státům umožnit, aby některé funkce řídícího orgánu převedly na místní partnerství.

Doporučení 9

Článek 23

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Oblast působnosti
  Fond přispěje k financování:






  (a) | veřejné podpory pro vlastníky lodí a posádky dotčené vnitrostátními plány na úpravu intenzity rybolovu, pokud jsou tyto plány součástí:






  — | plánů obnovy uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Oblast působnosti

Fond přispěje k financování:

(a)

veřejné podpory pro vlastníky lodí a posádky dotčené vnitrostátními plány na úpravu intenzity rybolovu, pokud jsou tyto plány součástí:

—

plánů obnovy uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| — | nouzových opatření uvedených v článcích 7 a 8 nařízení (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

nouzových opatření uvedených v článcích 7 a 8 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| — | vnitrostátních plánů na úpravy intenzity rybolovu spočívající v neobnovování dohod o rybolovu uzavřených mezi Společenstvím a třetí zemí, nebo ve významném snížení rybolovných práv na základě mezinárodní dohody a jiné dohody; |
| --- | --- |

—

vnitrostátních plánů na úpravy intenzity rybolovu spočívající v neobnovování dohod o rybolovu uzavřených mezi Společenstvím a třetí zemí, nebo ve významném snížení rybolovných práv na základě mezinárodní dohody a jiné dohody;

| — | plány řízení podle článku 6 nařízení (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

plány řízení podle článku 6 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| — | vnitrostátní plány pro výstup z loďstva s maximálním trváním dva roky jako součást povinností uvedených v článcích 11 až 16 nařízení (ES) č. 2371/2002 o úpravě kapacity loďstva Společenství |
| --- | --- |

—

vnitrostátní plány pro výstup z loďstva s maximálním trváním dva roky jako součást povinností uvedených v článcích 11 až 16 nařízení (ES) č. 2371/2002 o úpravě kapacity loďstva Společenství

Oblast působnosti

Fond přispěje k financování:

| (a) | veřejné podpory pro vlastníky lodí a posádky dotčené vnitrostátními plány na úpravu intenzity rybolovu, pokud jsou tyto plány součástí:






  — | plánů obnovy uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- | --- |

(a)

veřejné podpory pro vlastníky lodí a posádky dotčené vnitrostátními plány na úpravu intenzity rybolovu, pokud jsou tyto plány součástí:

—

plánů obnovy uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| — | nouzových opatření uvedených v článcích 7 a 8 nařízení (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

nouzových opatření uvedených v článcích 7 a 8 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| — | vnitrostátních plánů na úpravy intenzity rybolovu spočívající v neobnovování dohod o rybolovu uzavřených mezi Společenstvím a třetí zemí, nebo ve významném snížení rybolovných práv na základě mezinárodní dohody a jiné dohody; |
| --- | --- |

—

vnitrostátních plánů na úpravy intenzity rybolovu spočívající v neobnovování dohod o rybolovu uzavřených mezi Společenstvím a třetí zemí, nebo ve významném snížení rybolovných práv na základě mezinárodní dohody a jiné dohody;

| — | plány řízení podle článku 6 nařízení (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- |

—

plány řízení podle článku 6 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| — | vnitrostátní plány pro výstup z loďstva s maximálním trváním dva roky jako součást povinností uvedených v článcích 11 až 16 nařízení (ES) č. 2371/2002 o úpravě kapacity loďstva Společenství. |
| --- | --- |

—

vnitrostátní plány pro výstup z loďstva s maximálním trváním dva roky jako součást povinností uvedených v článcích 11 až 16 nařízení (ES) č. 2371/2002 o úpravě kapacity loďstva Společenství.

Odůvodnění:

Plány úpravy intenzity rybolovu musí zůstat v platnosti minimálně dokud jsou platné programy, do kterých patří.

Doporučení 10

Článek 24 odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6. | Doba trvání vnitrostátních plánů na úpravu intenzity rybolovu uvedených v čl. 23 písm. a) nepřesáhne dva roky.
  V případech stanovených v čl. 23 odst. a) první, druhé a čtvrté odrážce přijmou členské státy vnitrostátní plány do dvou měsíců po datu vydání rozhodnutí Rady nebo Komise.
  V případech stanovených v čl. 23 písm. a) třetí odrážce přijmou členské státy do dvou měsíců od oznámení od Komise resktrukturalizační plány pro dotčená plavidla a rybáře. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6.

Doba trvání vnitrostátních plánů na úpravu intenzity rybolovu uvedených v čl. 23 písm. a) nepřesáhne dva roky.

V případech stanovených v čl. 23 odst. a) první, druhé a čtvrté odrážce přijmou členské státy vnitrostátní plány do dvou měsíců po datu vydání rozhodnutí Rady nebo Komise.

V případech stanovených v čl. 23 písm. a) třetí odrážce přijmou členské státy do dvou měsíců od oznámení od Komise resktrukturalizační plány pro dotčená plavidla a rybáře.

| 6. | Doba trvání vnitrostátních plánů na úpravu intenzity rybolovu uvedených v čl. 23 písm. a) nepřesáhne dva roky.
  V případech stanovených v čl. 23 odst. a) první, druhé a čtvrté odrážce přijmou členské státy vnitrostátní plány do dvou měsíců po datu vydání rozhodnutí Rady nebo Komise.
  V případech stanovených v čl. 23 písm. a) třetí odrážce přijmou členské státy do dvou čtyř měsíců od oznámení od Komise resktrukturalizační plány pro dotčená plavidla a rybáře. |
| --- | --- |

6.

V případech stanovených v čl. 23 odst. a) první, druhé a čtvrté odrážce přijmou členské státy vnitrostátní plány do dvou měsíců po datu vydání rozhodnutí Rady nebo Komise.

V případech stanovených v čl. 23 písm. a) třetí odrážce přijmou členské státy do dvou čtyř měsíců od oznámení od Komise resktrukturalizační plány pro dotčená plavidla a rybáře.

Odůvodnění:

V rámci programování 2007-13 se omezení plánování úpravy flotily na pouhé dva roky nezdá opodstatněné. Pokud jde o druhou úpravu, dva měsíce jsou nedostatečné a musí být prodlouženy alespoň na měsíce čtyři.

Doporučení 11

Článek 25

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Veřejná podpora v případě trvalého zastavení činnosti






  1. | Fond poskytne příspěvek pro spolufinancování trvalého zastavení rybolovné činnosti plavidel za předpokladu, že je tento krok součástí plánu na úpravu intenzity rybolovu uvedeného v čl. 23 písm. a). Trvalé odstavení plavidla z rybářské činnosti může být dosaženo pouze vrakováním plavidla nebo jeho převedením na činnost pro neziskové účely.
  Veřejná podpora pro trvalé odstavení z činnosti poskytnutá vlastníkům plavidel se použije na rybolovnou kapacitu plavidla a případně na rybolovná práva s ní spojená. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Veřejná podpora v případě trvalého zastavení činnosti

1.

Fond poskytne příspěvek pro spolufinancování trvalého zastavení rybolovné činnosti plavidel za předpokladu, že je tento krok součástí plánu na úpravu intenzity rybolovu uvedeného v čl. 23 písm. a). Trvalé odstavení plavidla z rybářské činnosti může být dosaženo pouze vrakováním plavidla nebo jeho převedením na činnost pro neziskové účely.

Veřejná podpora pro trvalé odstavení z činnosti poskytnutá vlastníkům plavidel se použije na rybolovnou kapacitu plavidla a případně na rybolovná práva s ní spojená.

Veřejná podpora v případě trvalého zastavení činnosti

| 1. | Fond poskytne příspěvek pro spolufinancování trvalého zastavení rybolovné činnosti plavidel za předpokladu, že je tento krok součástí plánu na úpravu intenzity rybolovu uvedeného v čl. 23 písm. a). Trvalé odstavení plavidla z rybářské činnosti může být dosaženo pouze vrakováním plavidla nebo jeho převedením na činnost pro neziskové účely.
  Veřejná podpora pro trvalé odstavení z činnosti poskytnutá vlastníkům plavidel se použije na rybolovnou kapacitu plavidla a případně na rybolovná práva s ní spojená. |
| --- | --- |

1.

Fond poskytne příspěvek pro spolufinancování trvalého zastavení rybolovné činnosti plavidel za předpokladu, že je tento krok součástí plánu na úpravu intenzity rybolovu uvedeného v čl. 23 písm. a). Trvalé odstavení plavidla z rybářské činnosti může být dosaženo pouze vrakováním plavidla nebo jeho převedením na činnost pro neziskové účely.

Veřejná podpora pro trvalé odstavení z činnosti poskytnutá vlastníkům plavidel se použije na rybolovnou kapacitu plavidla a případně na rybolovná práva s ní spojená.

Odůvodnění:

Veřejné podpory pro trvalé odstavení flotily směřují k zaručení snížení intenzity rybolovu. Tohoto snížení se dosáhne prostřednictvím odstavení příslušných plavidel a nikoliv prostřednictvím zrušení přístupových práv. V případě plavidel flotily NEAFC by zrušení jedné rybářské jednotky znamenalo zrušit možnost, dosud legální, „hromadit“ přístupová práva pro jiná plavidla stejné flotily s cílem získání většího koeficientu při rozdělování individuálních kvót.

Doporučení 12

Článek 26 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Veřejná podpora v případě dočasného zastavení činnosti






  1. | V kontextu vnitrostátních plánů na úpravu intenzity rybolovu podle čl. 23 písm. a) první, druhé a čtvrté odrážky může fond přispívat na financování opatření na podporu v případě dočasného zastavení rybolovné činnosti pro rybáře a vlastníky plavidel po dobu maximálně jednoho roku, která může být ještě o jeden rok prodloužena.
  Tato opatření pro dočasné zastavení činnosti doprovází plán na úpravu intenzity rybolovu, který do dvou let zajistí trvalé snížení kapacity nejméně ve stejném rozsahu jako snížení intenzity rybolovu následkem dočasného zastavení činnosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Veřejná podpora v případě dočasného zastavení činnosti

1.

V kontextu vnitrostátních plánů na úpravu intenzity rybolovu podle čl. 23 písm. a) první, druhé a čtvrté odrážky může fond přispívat na financování opatření na podporu v případě dočasného zastavení rybolovné činnosti pro rybáře a vlastníky plavidel po dobu maximálně jednoho roku, která může být ještě o jeden rok prodloužena.

Tato opatření pro dočasné zastavení činnosti doprovází plán na úpravu intenzity rybolovu, který do dvou let zajistí trvalé snížení kapacity nejméně ve stejném rozsahu jako snížení intenzity rybolovu následkem dočasného zastavení činnosti.

Veřejná podpora v případě dočasného zastavení činnosti

| 1. | V kontextu vnitrostátních plánů na úpravu intenzity rybolovu podle čl. 23 písm. a) první, druhé a čtvrté odrážky může fond přispívat na financování opatření na podporu v případě dočasného zastavení rybolovné činnosti pro rybáře a vlastníky plavidel po dobu maximálně jednoho roku, která může být ještě o jeden rok prodloužena.

  Tato opatření pro dočasné zastavení činnosti doprovází plán na úpravu intenzity rybolovu, který do dvou let zajistí trvalé snížení kapacity nejméně ve stejném rozsahu jako snížení intenzity rybolovu následkem dočasného zastavení činnosti. |
| --- | --- |

1.

V kontextu vnitrostátních plánů na úpravu intenzity rybolovu podle čl. 23 písm. a) první, druhé a čtvrté odrážky může fond přispívat na financování opatření na podporu v případě dočasného zastavení rybolovné činnosti pro rybáře a vlastníky plavidel po dobu maximálně jednoho roku, která může být ještě o jeden rok prodloužena.

Tato opatření pro dočasné zastavení činnosti doprovází plán na úpravu intenzity rybolovu, který do dvou let zajistí trvalé snížení kapacity nejméně ve stejném rozsahu jako snížení intenzity rybolovu následkem dočasného zastavení činnosti.

Odůvodnění:

Opatření pro dočasné zastavení musí mít kladný a trvalý dopad a proto musí zapadat do plánu úprav intenzity rybolovu. Nicméně, dát jako podmínku, aby se flotila redukovala definitivně ve stejném rozsahu jako při dočasném zastavení činnosti je přehnané. Je třeba počkat na to, co jednotlivé plány úprav doporučí.

Doporučení 13

Článek 27

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Investice do rybářských plavidel a do selektivnosti.






  1. | Fond může přispět na financování vybavení:






  (a) | podle čl. 11 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Investice do rybářských plavidel a do selektivnosti.

1.

Fond může přispět na financování vybavení:

(a)

podle čl. 11 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| (b) | které umožní, aby byly na palubě drženy úlovky, jejichž vyhození zpět do moře již není dále povoleno; |
| --- | --- |

(b)

které umožní, aby byly na palubě drženy úlovky, jejichž vyhození zpět do moře již není dále povoleno;

| (c) | které je součástí pilotních projektů zahrnujících přípravu nebo testování nových technických opatření na omezenou dobu, která mají být stanovena Radou nebo Komisí; |
| --- | --- |

(c)

které je součástí pilotních projektů zahrnujících přípravu nebo testování nových technických opatření na omezenou dobu, která mají být stanovena Radou nebo Komisí;

| (d) | které sníží dopad rybolovu na přirozené prostředí a na mořské dno a na nekomerční živočišné druhy kromě lovných zařízení. |
| --- | --- |

(d)

které sníží dopad rybolovu na přirozené prostředí a na mořské dno a na nekomerční živočišné druhy kromě lovných zařízení.

| 2. | Fond může přispět na financování investic určených pro dosažení selektivnosti lovných zařízení za předpokladu, že daného plavidla se týká plán obnovy podle čl. 23 písm. a) první odrážky, že dané plavidlo mění metodu rybolovu a opouští dotčené loviště za účelem přesunu do jiného loviště, kde stav zdrojů umožňuje rybolov, a že jde pouze o první výměnu lovného zařízení. |
| --- | --- |

2.

Fond může přispět na financování investic určených pro dosažení selektivnosti lovných zařízení za předpokladu, že daného plavidla se týká plán obnovy podle čl. 23 písm. a) první odrážky, že dané plavidlo mění metodu rybolovu a opouští dotčené loviště za účelem přesunu do jiného loviště, kde stav zdrojů umožňuje rybolov, a že jde pouze o první výměnu lovného zařízení.

| 3. | Kromě případů popsaných v odstavci 2 může fond přispět na financování první výměny lovného zařízení za předpokladu, že nové zařízení je selektivnější a splňuje uznaná kritéria životního prostředí a postupy, jež přesahují stávající povinnosti vyplývající z právních předpisů. |
| --- | --- |

3.

Kromě případů popsaných v odstavci 2 může fond přispět na financování první výměny lovného zařízení za předpokladu, že nové zařízení je selektivnější a splňuje uznaná kritéria životního prostředí a postupy, jež přesahují stávající povinnosti vyplývající z právních předpisů.

Investice do rybářských plavidel a do selektivnosti.

| 1. | Fond může přispět na financování vybavení:






  (a) | podle čl. 11 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; |
| --- | --- | --- |

1.

Fond může přispět na financování vybavení:

(a)

podle čl. 11 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;

| (b) | které umožní, aby byly na palubě drženy úlovky, jejichž vyhození zpět do moře již není dále povoleno; |
| --- | --- |

(b)

které umožní, aby byly na palubě drženy úlovky, jejichž vyhození zpět do moře již není dále povoleno;

| (c) | které je součástí pilotních projektů zahrnujících přípravu nebo testování nových technických opatření na omezenou dobu, která mají být stanovena Radou nebo Komisí; |
| --- | --- |

(c)

které je součástí pilotních projektů zahrnujících přípravu nebo testování nových technických opatření na omezenou dobu, která mají být stanovena Radou nebo Komisí;

| (d) | které sníží dopad rybolovu na přirozené prostředí a na mořské dno a na nekomerční živočišné druhy kromě lovných zařízení. |
| --- | --- |

(d)

které sníží dopad rybolovu na přirozené prostředí a na mořské dno a na nekomerční živočišné druhy kromě lovných zařízení.

| 2. | Fond může přispět na financování investic určených pro dosažení selektivnosti lovných zařízení za předpokladu, že daného plavidla se týká plán obnovy podle čl. 23 písm. a) první odrážky, že dané plavidlo mění metodu rybolovu a opouští dotčené loviště za účelem přesunu do jiného loviště, kde stav zdrojů umožňuje rybolov, a že jde pouze o první výměnu lovného zařízení. |
| --- | --- |

2.

Fond může přispět na financování investic určených pro dosažení selektivnosti lovných zařízení za předpokladu, že daného plavidla se týká plán obnovy podle čl. 23 písm. a) první odrážky, že dané plavidlo mění metodu rybolovu a opouští dotčené loviště za účelem přesunu do jiného loviště, kde stav zdrojů umožňuje rybolov, a že jde pouze o první výměnu lovného zařízení.

| 3. | Kromě případů popsaných v odstavci 2 může fond přispět na financování první výměny lovného zařízení za předpokladu, že nové zařízení je selektivnější a splňuje uznaná kritéria životního prostředí a postupy, jež přesahují stávající povinnosti vyplývající z právních předpisů. |
| --- | --- |

3.

Kromě případů popsaných v odstavci 2 může fond přispět na financování první výměny lovného zařízení za předpokladu, že nové zařízení je selektivnější a splňuje uznaná kritéria životního prostředí a postupy, jež přesahují stávající povinnosti vyplývající z právních předpisů.

| 4. | Fond může financovat konstrukci nových rybářských plavidel pod podmínkou, že:






  — | toto opatření figuruje dostatečně detailním způsobem v národním strategickém plánu, |
| --- | --- | --- |

4.

—

toto opatření figuruje dostatečně detailním způsobem v národním strategickém plánu,

| — | to neovlivní účinnost národního plánu úpravy rybolovu. |
| --- | --- |

—

to neovlivní účinnost národního plánu úpravy rybolovu.

Odůvodnění:

Zajistit, aby pomoc mohla zahrnovat vybavení nebo modernizaci plavidel ke zlepšení lodního parku, a zabránit tomu, aby rybářské loďstvo Společenství zastaralo, bez toho, že by se tím ovlivnila účinnost národního plánu úpravy rybolovu.

Doporučení 14

Článek 27 a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Drobný pobřežní rybolov






  1. | Pro účely tohoto článku se „drobným pobřežním rybolovem“ rozumí rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce nižší než 12 metrů, která nepoužívají tažná zařízení uvedená v tabulce 2 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství(4). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Drobný pobřežní rybolov

1.

Pro účely tohoto článku se „drobným pobřežním rybolovem“ rozumí rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce nižší než 12 metrů, která nepoužívají tažná zařízení uvedená v tabulce 2 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství(4).

| 2. | Pokud fond financuje opatření podle článku 27 tohoto nařízení ve prospěch drobného pobřežního rybolovu, sníží se o 20 % sazba soukromé finanční účasti uvedená ve skupině 2 tabulky v příloze II. |
| --- | --- |

2.

Pokud fond financuje opatření podle článku 27 tohoto nařízení ve prospěch drobného pobřežního rybolovu, sníží se o 20 % sazba soukromé finanční účasti uvedená ve skupině 2 tabulky v příloze II.

| 3. | pokud fond financuje opatření podle článku 28 tohoto nařízení použijí se sazby uvedené ve skupině 3 přílohy II. |
| --- | --- |

3.

pokud fond financuje opatření podle článku 28 tohoto nařízení použijí se sazby uvedené ve skupině 3 přílohy II.

| 4. | Fond může přispět na výplaty prémií pro rybáře a vlastníky plavidel, kteří se podílejí na drobném pobřežním rybolovu za účelem:






  — | zlepšení řízení a kontroly podmínek přístupu do některých oblastí rybolovu; |
| --- | --- | --- |

4.

Fond může přispět na výplaty prémií pro rybáře a vlastníky plavidel, kteří se podílejí na drobném pobřežním rybolovu za účelem:

—

zlepšení řízení a kontroly podmínek přístupu do některých oblastí rybolovu;

| — | podpory organizace výrobního, zpracovatelského a marketingového řetězce pro produkty rybolovu; |
| --- | --- |

—

podpory organizace výrobního, zpracovatelského a marketingového řetězce pro produkty rybolovu;

| — | podpory dobrovolných kroků zaměřených na snížení intenzity rybolovu s cílem zachování zdrojů; |
| --- | --- |

—

podpory dobrovolných kroků zaměřených na snížení intenzity rybolovu s cílem zachování zdrojů;

| — | využití technologických novinek (selektivnějších lovných technik, které přesahují příslušné zákonné požadavky), které nezvyšují intenzitu rybolovu. |
| --- | --- |

—

využití technologických novinek (selektivnějších lovných technik, které přesahují příslušné zákonné požadavky), které nezvyšují intenzitu rybolovu.

Použijí se sazby uvedené ve skupině 3 tabulky přílohy II tohoto nařízení.

Drobný pobřežní rybolov

| 1. | Pro účely tohoto článku se „drobným pobřežním rybolovem“ rozumí rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce nižší než 12 metrů, která nepoužívají tažná zařízení uvedená v tabulce 2 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství(5). |
| --- | --- |

1.

Pro účely tohoto článku se „drobným pobřežním rybolovem“ rozumí rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce nižší než 12 metrů, která nepoužívají tažná zařízení uvedená v tabulce 2 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství(5).

| 2. | Pokud fond financuje opatření podle článku 27 tohoto nařízení ve prospěch drobného pobřežního rybolovu, sníží se o 20 % sazba soukromé finanční účasti uvedená ve skupině 2 tabulky v příloze II. |
| --- | --- |

2.

Pokud fond financuje opatření podle článku 27 tohoto nařízení ve prospěch drobného pobřežního rybolovu, sníží se o 20 % sazba soukromé finanční účasti uvedená ve skupině 2 tabulky v příloze II.

| 3. | Pokud fond financuje opatření podle článku 28 tohoto nařízení použijí se sazby uvedené ve skupině 3 přílohy II. |
| --- | --- |

3.

Pokud fond financuje opatření podle článku 28 tohoto nařízení použijí se sazby uvedené ve skupině 3 přílohy II.

| 4. | Fond může přispět na výplaty prémií pro rybáře a vlastníky plavidel, kteří se podílejí na drobném pobřežním rybolovu za účelem:






  — | zlepšení řízení a kontroly podmínek přístupu do některých oblastí rybolovu; |
| --- | --- | --- |

4.

Fond může přispět na výplaty prémií pro rybáře a vlastníky plavidel, kteří se podílejí na drobném pobřežním rybolovu za účelem:

—

zlepšení řízení a kontroly podmínek přístupu do některých oblastí rybolovu;

| — | podpory organizace výrobního, zpracovatelského a marketingového řetězce pro produkty rybolovu; |
| --- | --- |

—

podpory organizace výrobního, zpracovatelského a marketingového řetězce pro produkty rybolovu;

| — | podpory dobrovolných kroků zaměřených na snížení intenzity rybolovu s cílem zachování zdrojů; |
| --- | --- |

—

podpory dobrovolných kroků zaměřených na snížení intenzity rybolovu s cílem zachování zdrojů;

| — | využití technologických novinek (selektivnějších lovných technik, které přesahují příslušné zákonné požadavky), které nezvyšují intenzitu rybolovu; |
| --- | --- |

—

využití technologických novinek (selektivnějších lovných technik, které přesahují příslušné zákonné požadavky), které nezvyšují intenzitu rybolovu;

| — | podporuje rybolov málo využívaných druhů. |
| --- | --- |

—

podporuje rybolov málo využívaných druhů.

| — | podpory renovace s cílem prohloubit integrovaný rozvoj pobřežních oblastí; |
| --- | --- |

—

podpory renovace s cílem prohloubit integrovaný rozvoj pobřežních oblastí;

| — | zlepšení bezpečnostního vybavení na palubě a také hygienických a pracovních podmínek; |
| --- | --- |

—

zlepšení bezpečnostního vybavení na palubě a také hygienických a pracovních podmínek;

| — | zavádění do provozu biologicky degradovatelných lovných zařízení v mořských oblastech se speciální ochranou; |
| --- | --- |

—

zavádění do provozu biologicky degradovatelných lovných zařízení v mořských oblastech se speciální ochranou;

Použijí se sazby uvedené ve skupině 3 tabulky přílohy II tohoto nařízení.

Odůvodnění:

Rybáři odborníci by měli být podporování v tom, aby se soustředili na málo využívané druhy, spíše než na nadměrně využívané druhy.

Doporučení 15

Článek 28

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Socioeconomické vyrovnání za správu loďstva






  1. | Fond může přispět na financování socioekonomických opatření navržených členskými státy pro rybáře, jichž se dotýkají změny v odvětví rybolovu, která zahrnují:






  (a) | diverzifikaci činností s cílem podporovat vícenásobná zaměstnání pro osoby aktivně zaměstnané v odvětví rybolovu, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Socioeconomické vyrovnání za správu loďstva

1.

Fond může přispět na financování socioekonomických opatření navržených členskými státy pro rybáře, jichž se dotýkají změny v odvětví rybolovu, která zahrnují:

(a)

diverzifikaci činností s cílem podporovat vícenásobná zaměstnání pro osoby aktivně zaměstnané v odvětví rybolovu,

| (b) | programy rekvalifikace v zaměstnáních mimo odvětví námořního rybolovu, |
| --- | --- |

(b)

programy rekvalifikace v zaměstnáních mimo odvětví námořního rybolovu,

| (c) | předčasný odchod z odvětví rybolovu, včetně předčasného odchodu do důchodu. |
| --- | --- |

(c)

předčasný odchod z odvětví rybolovu, včetně předčasného odchodu do důchodu.

| 2. | Fond může také přispět na financování vzdělávacích opatření a pobídek pro mladé námořníky, kteří se poprvé chtějí stát vlastníky rybářských plavidel. |
| --- | --- |

2.

Fond může také přispět na financování vzdělávacích opatření a pobídek pro mladé námořníky, kteří se poprvé chtějí stát vlastníky rybářských plavidel.

Socioeconomické vyrovnání za správu loďstva

| 1. | Fond může přispět na financování socioekonomických opatření navržených členskými státy pro rybáře, jichž se dotýkají změny v odvětví rybolovu, která zahrnují:






  (a) | diverzifikaci činností s cílem podporovat vícenásobná zaměstnání pro osoby aktivně zaměstnané v odvětví rybolovu, |
| --- | --- | --- |

1.

Fond může přispět na financování socioekonomických opatření navržených členskými státy pro rybáře, jichž se dotýkají změny v odvětví rybolovu, která zahrnují:

(a)

diverzifikaci činností s cílem podporovat vícenásobná zaměstnání pro osoby aktivně zaměstnané v odvětví rybolovu,

| (b) | programy rekvalifikace v zaměstnáních mimo odvětví námořního rybolovu, |
| --- | --- |

(b)

programy rekvalifikace v zaměstnáních mimo odvětví námořního rybolovu,

| (c) | předčasný odchod z odvětví rybolovu, včetně předčasného odchodu do důchodu, |
| --- | --- |

(c)

předčasný odchod z odvětví rybolovu, včetně předčasného odchodu do důchodu,

| (d) | minimalizace dopadu dočasného zákazu rybolovu, |
| --- | --- |

(d)

minimalizace dopadu dočasného zákazu rybolovu,

| (e) | zrušení všech pracovních míst na palubě plavidel, zahrnutých do opatření o definitivním ukončení rybolovu. |
| --- | --- |

(e)

zrušení všech pracovních míst na palubě plavidel, zahrnutých do opatření o definitivním ukončení rybolovu.

| 2. | Fond může také přispět na financování vzdělávacích opatření a pobídek pro mladé námořníky, kteří se poprvé chtějí stát vlastníky rybářských plavidel. |
| --- | --- |

2.

Fond může také přispět na financování vzdělávacích opatření a pobídek pro mladé námořníky, kteří se poprvé chtějí stát vlastníky rybářských plavidel.

Odůvodnění:

Samozřejmě, že by podniky neměly z ekonomického hlediska trpět zákazem uloženým úřady. A navíc, opatření zajišťující úpravu rybolovu budou mít za následek zastavení činnosti rybářských jednotek a rušení s nimi souvisejících pracovních míst. Socioekonomické kompenzace se musí rovněž týkat členů posádky postižených rušením plavidel, zahrnutých do opatření o trvalém ukončení rybolovu, jak předpokládá současná platná legislativa.

Doporučení 16

Článek 30

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Způsobilá opatření






  1. | Fond podpoří investice, které pomáhají plnit jeden nebo více z následujících cílů:






  a) | zvyšování počtu živočišných druhů a produkce druhů s dobrými vyhlídkami na trhu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Způsobilá opatření

1.

Fond podpoří investice, které pomáhají plnit jeden nebo více z následujících cílů:

a)

zvyšování počtu živočišných druhů a produkce druhů s dobrými vyhlídkami na trhu;

| b) | provádění metod chovu, které ve srovnání s normální praxí v odvětví rybolovu výrazně snižují dopad na životní prostředí; |
| --- | --- |

b)

provádění metod chovu, které ve srovnání s normální praxí v odvětví rybolovu výrazně snižují dopad na životní prostředí;

| c) | podpora tradičních akvakulturních činností důležitých pro ochranu jak ekonomické, tak I sociální struktury a životního prostředí; |
| --- | --- |

c)

podpora tradičních akvakulturních činností důležitých pro ochranu jak ekonomické, tak I sociální struktury a životního prostředí;

| (d) | opatření ve společném zájmu týkající se akvakultury podle kapitoly III této hlavy a odborného vzdělávání; |
| --- | --- |

(d)

opatření ve společném zájmu týkající se akvakultury podle kapitoly III této hlavy a odborného vzdělávání;

| (e) | vyrovnání za využívání takových akvakulturních výrobních metod, které pomáhají chránit životní prostředí a přírodu; |
| --- | --- |

(e)

vyrovnání za využívání takových akvakulturních výrobních metod, které pomáhají chránit životní prostředí a přírodu;

| (f) | provádění opatření na ochranu veřejného zdraví a zdraví zvířat. |
| --- | --- |

(f)

provádění opatření na ochranu veřejného zdraví a zdraví zvířat.

| 2. | Investiční pomoc je vyhrazena pro velmi malé a malé podniky. |
| --- | --- |

2.

Investiční pomoc je vyhrazena pro velmi malé a malé podniky.

Způsobilá opatření

| 1. | Fond podpoří investice, které pomáhají plnit jeden nebo více z následujících cílů:






  a) | zvyšování počtu živočišných druhů a produkce druhů s dobrými vyhlídkami na trhu; |
| --- | --- | --- |

1.

Fond podpoří investice, které pomáhají plnit jeden nebo více z následujících cílů:

a)

zvyšování počtu živočišných druhů a produkce druhů s dobrými vyhlídkami na trhu;

| b) | provádění metod chovu, které ve srovnání s normální praxí v odvětví rybolovu výrazně snižují dopad na životní prostředí; |
| --- | --- |

b)

provádění metod chovu, které ve srovnání s normální praxí v odvětví rybolovu výrazně snižují dopad na životní prostředí;

| c) | podpora tradičních akvakulturních činností důležitých pro ochranu jak ekonomické, tak I sociální struktury a životního prostředí; |
| --- | --- |

c)

podpora tradičních akvakulturních činností důležitých pro ochranu jak ekonomické, tak I sociální struktury a životního prostředí;

| (d) | opatření ve společném zájmu týkající se akvakultury podle kapitoly III této hlavy a odborného vzdělávání; |
| --- | --- |

(d)

opatření ve společném zájmu týkající se akvakultury podle kapitoly III této hlavy a odborného vzdělávání;

| (e) | vyrovnání za využívání takových akvakulturních výrobních metod, které pomáhají chránit životní prostředí a přírodu; |
| --- | --- |

(e)

vyrovnání za využívání takových akvakulturních výrobních metod, které pomáhají chránit životní prostředí a přírodu;

| (f) | provádění opatření na ochranu veřejného zdraví a zdraví zvířat. |
| --- | --- |

(f)

provádění opatření na ochranu veřejného zdraví a zdraví zvířat.

| 2. | Investiční pomoc je vyhrazena pro velmi malé a malé podniky. |
| --- | --- |

2.

Odůvodnění:

ERF přispívá k tvorbě pracovních míst a vytváření nových ekonomických aktivit v sektoru akvakultury, zpracování a marketingu jeho výrobků. Toto přispívání by se nemělo omezovat na investování do velmi malých a malých podniků. Dle svých možností si budou členské státy moci samy určit prioritní asistenci projektům, které umožňují účinnější socioekonomický rozvoj rybářského sektoru a oblastí na rybářství závislých.

Doporučení 17

Článek 33

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Investice do zpracování a uvádění na trh






  1. | Fond může na základě konkrétních postupů, které jsou zahrnuty do vnitrostátních strategických plánů, podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury pro přímou lidskou spotřebu a do uvádění těchto produktů na trh. Tato pomoc je omezena na velmi malé a malé podniky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Investice do zpracování a uvádění na trh

1.

Fond může na základě konkrétních postupů, které jsou zahrnuty do vnitrostátních strategických plánů, podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury pro přímou lidskou spotřebu a do uvádění těchto produktů na trh. Tato pomoc je omezena na velmi malé a malé podniky.

Investice do zpracování a uvádění na trh

| 1. | Fond může na základě konkrétních postupů, které jsou zahrnuty do vnitrostátních strategických plánů, podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury pro přímou lidskou spotřebu a do uvádění těchto produktů na trh. Tato pomoc je omezena na velmi malé a malé podniky. |
| --- | --- |

1.

Fond může na základě konkrétních postupů, které jsou zahrnuty do vnitrostátních strategických plánů, podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury pro přímou lidskou spotřebu a do uvádění těchto produktů na trh. Tato pomoc je omezena na velmi malé a malé podniky.

Odůvodnění:

ERF přispívá k tvorbě pracovních míst a vytváření nových ekonomických aktivit v sektoru akvakultury, zpracování a marketingu jeho výrobků. Toto přispívání by se nemělo omezovat na investování do velmi malých a malých podniků. Dle svých možností si budou členské státy moci samy určit prioritní asistenci projektům, které umožňují účinnější socioekonomický rozvoj rybářského sektoru a oblastí na rybářství závislých.

Doporučení 18

Článek 34 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | g) | přidání hodnoty u zdroje, např. prvotní a druhotné zpracování. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

g)

Odůvodnění:

To je jedním z hlavních cílů mnoha současných strategií a podněcuje významný hospodářský rozvoj v nových i stávajících zpracovatelských podnicích.

Doporučení 19

Článek 36

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | e) | přispět na počáteční zřizovací náklady kolektivních skupin v odvětví rybolovu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

Odůvodnění:

Podpora na projekty kolektivů je vítána. Kolektivní akce však často vyžadují vytvoření nových organizací, proto by se do pomoci měla zahrnout podpora pro počáteční zřizovací náklady.

Doporučení 20

Článek 38 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | f) | podpory na zlepšení přístavních trhů s rybami. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

f)

Odůvodnění:

To je oblast, ve které přidaná hodnota pomáhá podpořit ostatní investice uvedené v článku.

Doporučení 21

Článek 39 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3. | Investice se musí týkat:






  (a) | vedení vnitrostátních a nadnárodních reklamních kampaní; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

Investice se musí týkat:

(a)

vedení vnitrostátních a nadnárodních reklamních kampaní;

| (b) | likvidace přebytku nebo málo využívaných druhů, které jsou vyhazovány nebo jsou jen málo obchodně zajímavé; |
| --- | --- |

(b)

likvidace přebytku nebo málo využívaných druhů, které jsou vyhazovány nebo jsou jen málo obchodně zajímavé;

| (c) | provádění jakostní politiky u produktů akvakultury a rybolovu |
| --- | --- |

(c)

provádění jakostní politiky u produktů akvakultury a rybolovu

| (d) | propagace produktů získaných využíváním metod s malým vlivem na životní prostředí |
| --- | --- |

(d)

propagace produktů získaných využíváním metod s malým vlivem na životní prostředí

| (e) | propagace produktů uvedených v podmínkách nařízení (EHS) č. 2081/92; |
| --- | --- |

(e)

propagace produktů uvedených v podmínkách nařízení (EHS) č. 2081/92;

| (f) | osvědčování jakosti; |
| --- | --- |

(f)

osvědčování jakosti;

| (g) | označování produktů včetně označování produktů chycených pomocí metod šetrných k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

(g)

označování produktů včetně označování produktů chycených pomocí metod šetrných k životnímu prostředí;

| (h) | mkampaně propagující výrobky nebo kampaně určené pro zlepšení obrazu odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

(h)

mkampaně propagující výrobky nebo kampaně určené pro zlepšení obrazu odvětví rybolovu;

| (i) | provádění průzkumů trhu. |
| --- | --- |

(i)

provádění průzkumů trhu.

| 3. | Investice se musí týkat:






  (a) | vedení vnitrostátních a nadnárodních reklamních kampaní; |
| --- | --- | --- |

3.

Investice se musí týkat:

(a)

vedení vnitrostátních a nadnárodních reklamních kampaní;

| (b) | likvidace přebytku nebo málo využívaných druhů, které jsou obvykle vyhazovány nebo jsou jen málo obchodně zajímavé; |
| --- | --- |

(b)

likvidace přebytku nebo málo využívaných druhů, které jsou obvykle vyhazovány nebo jsou jen málo obchodně zajímavé;

| (c) | provádění jakostní politiky u produktů akvakultury a rybolovu; |
| --- | --- |

(c)

provádění jakostní politiky u produktů akvakultury a rybolovu;

| (d) | propagace produktů získaných využíváním metod s malým vlivem na životní prostředí; |
| --- | --- |

(d)

propagace produktů získaných využíváním metod s malým vlivem na životní prostředí;

| (e) | propagace produktů uvedených v podmínkách nařízení (EHS) č. 2081/92; |
| --- | --- |

(e)

propagace produktů uvedených v podmínkách nařízení (EHS) č. 2081/92;

| (f) | osvědčování jakosti; |
| --- | --- |

(f)

osvědčování jakosti;

| (g) | moznačování produktů včetně označování produktů chycených pomocí metod šetrných k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

(g)

moznačování produktů včetně označování produktů chycených pomocí metod šetrných k životnímu prostředí;

| (h) | kampaně propagující výrobky nebo kampaně určené pro zlepšení obrazu odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

(h)

kampaně propagující výrobky nebo kampaně určené pro zlepšení obrazu odvětví rybolovu;

| (i) | provádění průzkumů trhu. |
| --- | --- |

(i)

provádění průzkumů trhu.

| (j) | podpory vytváření a fungování organizací výrobců v oblasti rybolovu |
| --- | --- |

(j)

podpory vytváření a fungování organizací výrobců v oblasti rybolovu

Odůvodnění:

Podpora těchto organizací musí pokračovat, vzhledem k pozitivnímu dopadu, který měly fondy FNOR na podporování výrobků rybolovu tímto způsobem.

Doporučení 22

Článek 41

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Úprava a přeřazení rybářských plavidel
  Fond může podporovat úpravy rybářských plavidel na plavidla určená výhradně pro vzdělávací nebo výzkumné účely v odvětví rybolovu prováděné veřejnými nebo částečně veřejnými orgány pod vlajkou členského státu.
  Fond může podporovat trvalé přeřazení rybářského plavidla na neziskovou činnost mimo profesionální rybolov. | Úprava a přeřazení rybářských plavidel
  Fond může podporovat úpravy rybářských plavidel na plavidla určená výhradně pro vzdělávací nebo výzkumné účely v odvětví rybolovu prováděné veřejnými nebo částečně veřejnými orgány pod vlajkou členského státu.
  Fond může podporovat trvalé přeřazení rybářského plavidla na neziskovou činnost mimo profesionální rybolov. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Úprava a přeřazení rybářských plavidel

Fond může podporovat úpravy rybářských plavidel na plavidla určená výhradně pro vzdělávací nebo výzkumné účely v odvětví rybolovu prováděné veřejnými nebo částečně veřejnými orgány pod vlajkou členského státu.

Fond může podporovat trvalé přeřazení rybářského plavidla na neziskovou činnost mimo profesionální rybolov.

Úprava a přeřazení rybářských plavidel

Fond může podporovat úpravy rybářských plavidel na plavidla určená výhradně pro vzdělávací nebo výzkumné účely v odvětví rybolovu prováděné veřejnými nebo částečně veřejnými orgány pod vlajkou členského státu.

Fond může podporovat trvalé přeřazení rybářského plavidla na neziskovou činnost mimo profesionální rybolov.

Odůvodnění:

Je potřeba podněcovat provozovatele rybářský plavidlel k tomu, aby se uplatnili v jiné činnosti, včetně komerčních aktivit za předpokladu, že se netýkají profesionálního rybolovu.Víceleté programy směrnic pro rybářské flotily, které platily do roku 2002 by byly dosáhly lepších výsledků, kdyby bývaly povolily provozovatelům plavidel se angažovat v nerybářských aktivitách, včetně komerčních, jako například cestovní ruch.

Doporučení 23

Článek 42

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Rozsah pomoci






  (1) | Fond poskytne, spolu s jinými nástroji Společenství, pomoc na udržitelný rozvoj a zlepšování kvality života v oblastech, kde probíhá pobřežní rybolov, které jsou součástí celkové strategie, která se snaží podporovat provádění cílů společné rybářské politiky, zejména s přihlédnutím k socioekonomickým důsledkům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Rozsah pomoci

(1)

Fond poskytne, spolu s jinými nástroji Společenství, pomoc na udržitelný rozvoj a zlepšování kvality života v oblastech, kde probíhá pobřežní rybolov, které jsou součástí celkové strategie, která se snaží podporovat provádění cílů společné rybářské politiky, zejména s přihlédnutím k socioekonomickým důsledkům.

| (2) | Opatření pro udržitelný rozvoj oblastí, kde probíhá pobřežní rybolov usilují o:






  (a) | udržení ekonomické a společenské prosperity těchto oblastí a hodnoty produktů rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- | --- |

(2)

Opatření pro udržitelný rozvoj oblastí, kde probíhá pobřežní rybolov usilují o:

(a)

udržení ekonomické a společenské prosperity těchto oblastí a hodnoty produktů rybolovu a akvakultury;

| (b) | udržení a rozvíjení pracovních příležitostí v oblastech s pobřežním rybolovem podporou diverzifikace nebo ekonomické a sociální restrukturalizace oblasti, ve které se následkem změn v odvětví rybolovu vyskytly socioekonomické problémy; |
| --- | --- |

(b)

udržení a rozvíjení pracovních příležitostí v oblastech s pobřežním rybolovem podporou diverzifikace nebo ekonomické a sociální restrukturalizace oblasti, ve které se následkem změn v odvětví rybolovu vyskytly socioekonomické problémy;

| (c) | podporu kvalitního životního prostředí v pobřežní oblasti; |
| --- | --- |

(c)

podporu kvalitního životního prostředí v pobřežní oblasti;

| (d) | podporu a rozvoj spolupráce mezi národními a nadnárodními pobřežními rybolovnými oblastmi. |
| --- | --- |

(d)

podporu a rozvoj spolupráce mezi národními a nadnárodními pobřežními rybolovnými oblastmi.

| (3) | Každý členský stát zahrne do svého operačního programu seznam oblastí, které mají nárok na podporu od fondu v rámci programu podpory udržitelného rozvoje pobřežních rybolovných oblastí.
  Pobřežní rybolovná oblast je obecně menší než NUTS III (klasifikace územních statistických jednotek) s pobřežím moře nebo jezera nebo v okolí ústí řeky, které se využívají k rybolovu. Oblast by měla být dostatečně koherentní jak z pohledu zeměpisného a oceánografického, tak i ekonomického a sociálního.
  Oblast by měla mít nízkou hustotu osídlení, významnou úroveň zaměstnanosti v odvětví rybolovu, rybolov na sestupu a žádné město s více než 100 000 obyvateli. |
| --- | --- |

(3)

Každý členský stát zahrne do svého operačního programu seznam oblastí, které mají nárok na podporu od fondu v rámci programu podpory udržitelného rozvoje pobřežních rybolovných oblastí.

Pobřežní rybolovná oblast je obecně menší než NUTS III (klasifikace územních statistických jednotek) s pobřežím moře nebo jezera nebo v okolí ústí řeky, které se využívají k rybolovu. Oblast by měla být dostatečně koherentní jak z pohledu zeměpisného a oceánografického, tak i ekonomického a sociálního.

Oblast by měla mít nízkou hustotu osídlení, významnou úroveň zaměstnanosti v odvětví rybolovu, rybolov na sestupu a žádné město s více než 100 000 obyvateli.

| (4) | Členský stát informuje Komisi o způsobilých oblastech podle odstavce 3. |
| --- | --- |

(4)

Členský stát informuje Komisi o způsobilých oblastech podle odstavce 3.

Rozsah pomoci

| (1) | Fond poskytne, spolu s jinými nástroji Společenství, pomoc na udržitelný rozvoj a zlepšování kvality života v oblastech, kde probíhá pobřežní rybolov, a zejména v okrajových námořních oblastech, které jsou součástí celkové strategie, která se snaží podporovat provádění cílů společné rybářské politiky, zejména s přihlédnutím k socioekonomickým důsledkům. |
| --- | --- |

(1)

Fond poskytne, spolu s jinými nástroji Společenství, pomoc na udržitelný rozvoj a zlepšování kvality života v oblastech, kde probíhá pobřežní rybolov, a zejména v okrajových námořních oblastech, které jsou součástí celkové strategie, která se snaží podporovat provádění cílů společné rybářské politiky, zejména s přihlédnutím k socioekonomickým důsledkům.

| (2) | Opatření pro udržitelný rozvoj oblastí, kde probíhá pobřežní rybolov usilují o:






  (a) | udržení ekonomické a společenské prosperity těchto oblastí a hodnoty produktů rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- | --- |

(2)

Opatření pro udržitelný rozvoj oblastí, kde probíhá pobřežní rybolov usilují o:

(a)

udržení ekonomické a společenské prosperity těchto oblastí a hodnoty produktů rybolovu a akvakultury;

| (b) | udržení a rozvíjení pracovních příležitostí v oblastech s pobřežním rybolovem podporou diverzifikace nebo ekonomické a sociální restrukturalizace oblasti, ve které se následkem změn v odvětví rybolovu vyskytly socioekonomické problémy; |
| --- | --- |

(b)

udržení a rozvíjení pracovních příležitostí v oblastech s pobřežním rybolovem podporou diverzifikace nebo ekonomické a sociální restrukturalizace oblasti, ve které se následkem změn v odvětví rybolovu vyskytly socioekonomické problémy;

| (c) | podporu kvalitního životního prostředí v pobřežní oblasti; |
| --- | --- |

(c)

podporu kvalitního životního prostředí v pobřežní oblasti;

| (d) | podporu a rozvoj spolupráce mezi národními a nadnárodními pobřežními rybolovnými oblastmi. |
| --- | --- |

(d)

podporu a rozvoj spolupráce mezi národními a nadnárodními pobřežními rybolovnými oblastmi.

| (3) | Každý členský stát zahrne do svého operačního programu seznam oblastí, které mají nárok na podporu od fondu v rámci programu podpory udržitelného rozvoje pobřežních rybolovných oblastí.
  Pobřežní rybolovná oblast je obecně menší než NUTS III (klasifikace územních statistických jednotek) s pobřežím moře nebo jezera nebo v okolí ústí řeky, které se využívají k rybolovu. Oblast by měla být dostatečně koherentní jak z pohledu zeměpisného a oceánografického, tak i ekonomického a sociálního.

  Oblast by měla mít nízkou hustotu osídlení, významnou úroveň zaměstnanosti v odvětví rybolovu, rybolov na sestupu a žádné město s více než 100 000 obyvateli. |
| --- | --- |

(3)

Každý členský stát zahrne do svého operačního programu seznam oblastí, které mají nárok na podporu od fondu v rámci programu podpory udržitelného rozvoje pobřežních rybolovných oblastí.

Pobřežní rybolovná oblast je obecně menší než NUTS III (klasifikace územních statistických jednotek) s pobřežím moře nebo jezera nebo v okolí ústí řeky, které se využívají k rybolovu. Oblast by měla být dostatečně koherentní jak z pohledu zeměpisného a oceánografického, tak i ekonomického a sociálního.

Oblast by měla mít nízkou hustotu osídlení, významnou úroveň zaměstnanosti v odvětví rybolovu, rybolov na sestupu a žádné město s více než 100 000 obyvateli.

| (4) | Členský stát informuje Komisi o způsobilých oblastech podle odstavce 3. |
| --- | --- |

(4)

Členský stát informuje Komisi o způsobilých oblastech podle odstavce 3.

Odůvodnění:

První část pozměňovacího návrhu slouží k objasnění priorit. Druhá část pozměňovacího návrhu je motivována skutečností, že první dva odstavce článku stanoví základní směry opatření. Protože podmínka, aby byly oblasti dostatečně koherentní z hlediska geografického, oceánografického, hospodářského a sociálního, je dostačující, nemělo by existovat omezení pro obce s méně než 100 000 obyvateli.

Doporučení 24

Článek 44

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Účast na udržitelném rozvoji pobřežních rybolovných oblastí






  1. | Akce podporující udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí jsou prováděny na daném území skupinou místních veřejných a/nebo soukromých partnerů založenou pro tento účel, dále v tomto dokumentu nazývanou „pobřežní akční skupina“ (PAS). Každá PAS, založená v souladu se zákony dotčeného členského státu, je vybrána průhledným postupem s veřejnou výzvou k předkládání nabídek. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Účast na udržitelném rozvoji pobřežních rybolovných oblastí

1.

Akce podporující udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí jsou prováděny na daném území skupinou místních veřejných a/nebo soukromých partnerů založenou pro tento účel, dále v tomto dokumentu nazývanou „pobřežní akční skupina“ (PAS). Každá PAS, založená v souladu se zákony dotčeného členského státu, je vybrána průhledným postupem s veřejnou výzvou k předkládání nabídek.

| 2. | U nejméně dvou třetin projektů nese za operace prováděné z iniciativy PAS odpovědnost soukromý sektor. |
| --- | --- |

2.

U nejméně dvou třetin projektů nese za operace prováděné z iniciativy PAS odpovědnost soukromý sektor.

| 3. | Pobřežní akční skupiny mohou mít nárok na podporu z fondu, pokud provádějí akce podporující integrovaný místní rozvoj, založené na principu postupu od zdola nahoru a prováděné na daném území nebo pro konkrétní kategorii osob či typ projektů. Členský stát zajistí, aby PAS měla dostatečné administrativní a finanční kapacity pro uplatnění forem pomoci a pro úspěšné dokončení plánovaných operací. |
| --- | --- |

3.

Pobřežní akční skupiny mohou mít nárok na podporu z fondu, pokud provádějí akce podporující integrovaný místní rozvoj, založené na principu postupu od zdola nahoru a prováděné na daném území nebo pro konkrétní kategorii osob či typ projektů. Členský stát zajistí, aby PAS měla dostatečné administrativní a finanční kapacity pro uplatnění forem pomoci a pro úspěšné dokončení plánovaných operací.

| 4. | Území, na kterém PAS působí, by mělo být soudržné a mělo by mít dostatečnou kritické množství ve smyslu lidských, finančních a ekonomických zdrojů, nezbytných pro podporu realizovatelné rozvojové strategie. |
| --- | --- |

4.

Území, na kterém PAS působí, by mělo být soudržné a mělo by mít dostatečnou kritické množství ve smyslu lidských, finančních a ekonomických zdrojů, nezbytných pro podporu realizovatelné rozvojové strategie.

| 5. | PAS vytvoří v daném členském státě nebo oblasti, podle konkrétních požadavků institucionální struktury, sdružení se stanovami, které zaručí její řádné fungování. |
| --- | --- |

5.

PAS vytvoří v daném členském státě nebo oblasti, podle konkrétních požadavků institucionální struktury, sdružení se stanovami, které zaručí její řádné fungování.

Účast na udržitelném rozvoji pobřežních rybolovných oblastí

| 1. | Akce podporující udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí jsou
  mohou být prováděny na daném území skupinou místních veřejných a/nebo soukromých partnerů založenou pro tento účel, dále v tomto dokumentu nazývanou „pobřežní akční skupina“ (PAS). Každá PAS, založená v souladu se zákony dotčeného členského státu, je vybrána průhledným postupem s veřejnou výzvou k předkládání nabídek. |
| --- | --- |

1.

Akce podporující udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí jsou
  mohou být prováděny na daném území skupinou místních veřejných a/nebo soukromých partnerů založenou pro tento účel, dále v tomto dokumentu nazývanou „pobřežní akční skupina“ (PAS). Každá PAS, založená v souladu se zákony dotčeného členského státu, je vybrána průhledným postupem s veřejnou výzvou k předkládání nabídek.

| 2. | U nejméně dvou třetin projektů nese za operace prováděné z iniciativy PAS odpovědnost soukromý sektor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pobřežní akční skupiny mohou mít nárok na podporu z fondu, pokud provádějí akce podporující integrovaný místní rozvoj, založené na principu postupu od zdola nahoru a prováděné na daném území nebo pro konkrétní kategorii osob či typ projektů. Členský stát zajistí, aby PAS měla dostatečné administrativní a finanční kapacity pro uplatnění forem pomoci a pro úspěšné dokončení plánovaných operací. |
| --- | --- |

3.

Pobřežní akční skupiny mohou mít nárok na podporu z fondu, pokud provádějí akce podporující integrovaný místní rozvoj, založené na principu postupu od zdola nahoru a prováděné na daném území nebo pro konkrétní kategorii osob či typ projektů. Členský stát zajistí, aby PAS měla dostatečné administrativní a finanční kapacity pro uplatnění forem pomoci a pro úspěšné dokončení plánovaných operací.

| 4. | Území, na kterém PAS působí, by mělo být soudržné a mělo by mít dostatečnou kritické množství ve smyslu lidských, finančních a ekonomických zdrojů, nezbytných pro podporu realizovatelné rozvojové strategie. |
| --- | --- |

4.

Území, na kterém PAS působí, by mělo být soudržné a mělo by mít dostatečnou kritické množství ve smyslu lidských, finančních a ekonomických zdrojů, nezbytných pro podporu realizovatelné rozvojové strategie.

| 5. | PAS vytvoří v daném členském státě nebo oblasti, podle konkrétních požadavků institucionální struktury, sdružení se stanovami, které zaručí její řádné fungování. |
| --- | --- |

5.

PAS vytvoří v daném členském státě nebo oblasti, podle konkrétních požadavků institucionální struktury, sdružení se stanovami, které zaručí její řádné fungování.

Odůvodnění:

První část pozměňovacího návrhu zlepšuje jasnost a flexibilitu místních podmínek. Bod 2 textu Komise je zrušen, protože by nemělo být uloženo omezení na projekty, které lze provést v této oblasti na základě iniciativy veřejného sektoru, a protože prioritou by mělo být vše, co umožní, aby projekty přispěly k dosažení uvedených cílů, bez ohledu na to, zda projekty realizuje veřejný nebo soukromý sekotr. Nový bod 6 je motivován potřebou učit se z nejlepších zkušeností, které byly vyvíjeny pro venkov v rámci Strukturálních fondů, což by mělo vést k lepší organizaci a založení PAS na začátku programového období.

Doporučení 25

Článek 54

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Způsobilost výdajů






  1. | Výdaje jsou způsobilé na příspěvek z fondu, pokud příjemci vznikly tyto výdaje v souvislosti s prováděním operace v době mezi 1. lednem 2007 a 31. prosincem 2015. U spolufinancovaných operací není možné, aby byly dokončeny před zahájení lhůty, kdy mají na pomoc nárok. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Způsobilost výdajů

1.

Výdaje jsou způsobilé na příspěvek z fondu, pokud příjemci vznikly tyto výdaje v souvislosti s prováděním operace v době mezi 1. lednem 2007 a 31. prosincem 2015. U spolufinancovaných operací není možné, aby byly dokončeny před zahájení lhůty, kdy mají na pomoc nárok.

| 2. | Výdaje mají nárok na příspěvek z fondu pouze pokud byly vynaloženy na operace, o nichž rozhodl řídící orgán na základě dotčeného operačního programu, nebo na vlastní odpovědnost v souladu s kritérii předem stanovenými sledovacím výborem.
  Nový výdaj předložený během přezkumu operačního programu má nárok na podporu od data, kdy Komise přijme žádost o změnu operačního programu. |
| --- | --- |

2.

Výdaje mají nárok na příspěvek z fondu pouze pokud byly vynaloženy na operace, o nichž rozhodl řídící orgán na základě dotčeného operačního programu, nebo na vlastní odpovědnost v souladu s kritérii předem stanovenými sledovacím výborem.

Nový výdaj předložený během přezkumu operačního programu má nárok na podporu od data, kdy Komise přijme žádost o změnu operačního programu.

| 3. | Pravidla, kdy výdaje mají nárok na příspěvek, se stanoví na úrovni státu, s výhradou výjimek stanovených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

3.

Pravidla, kdy výdaje mají nárok na příspěvek, se stanoví na úrovni státu, s výhradou výjimek stanovených v tomto nařízení.

| 4. | Následující výdaje nemají na podporu nárok:






  (a) | DPH, |
| --- | --- | --- |

4.

Následující výdaje nemají na podporu nárok:

(a)

DPH,

| (b) | úroky z půjček, |
| --- | --- |

(b)

úroky z půjček,

| (c) | nákup půdy za částku vyšší než 10 % celkových výdajů na dotčenou akci, které nárok na podporu mají, |
| --- | --- |

(c)

nákup půdy za částku vyšší než 10 % celkových výdajů na dotčenou akci, které nárok na podporu mají,

| (d) | náklady na ubytování. |
| --- | --- |

(d)

náklady na ubytování.

| 5. | Ustanovení článku 45 jsou nedotčena ustanoveními odstavců 1 až 3 tohoto článku. |
| --- | --- |

5.

Ustanovení článku 45 jsou nedotčena ustanoveními odstavců 1 až 3 tohoto článku.

Způsobilost výdajů

| 1. | Výdaje jsou způsobilé na příspěvek z fondu, pokud příjemci vznikly tyto výdaje v souvislosti s prováděním operace v době mezi 1. lednem 2007 a 31. prosincem 2015. U spolufinancovaných operací není možné, aby byly dokončeny před zahájení lhůty, kdy mají na pomoc nárok. |
| --- | --- |

1.

Výdaje jsou způsobilé na příspěvek z fondu, pokud příjemci vznikly tyto výdaje v souvislosti s prováděním operace v době mezi 1. lednem 2007 a 31. prosincem 2015. U spolufinancovaných operací není možné, aby byly dokončeny před zahájení lhůty, kdy mají na pomoc nárok.

| 2. | Výdaje mají nárok na příspěvek z fondu pouze pokud byly vynaloženy na operace, o nichž rozhodl řídící orgán na základě dotyčného operačního programu, nebo na vlastní odpovědnost v souladu s kritérii předem stanovenými sledovacím výborem.
  Nový výdaj předložený během přezkumu operačního programu má nárok na podporu od data, kdy Komise přijme žádost o změnu operačního programu. |
| --- | --- |

2.

Výdaje mají nárok na příspěvek z fondu pouze pokud byly vynaloženy na operace, o nichž rozhodl řídící orgán na základě dotyčného operačního programu, nebo na vlastní odpovědnost v souladu s kritérii předem stanovenými sledovacím výborem.

Nový výdaj předložený během přezkumu operačního programu má nárok na podporu od data, kdy Komise přijme žádost o změnu operačního programu.

| 3. | Pravidla, kdy výdaje mají nárok na příspěvek, se stanoví na úrovni státu, s výhradou výjimek stanovených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

3.

Pravidla, kdy výdaje mají nárok na příspěvek, se stanoví na úrovni státu, s výhradou výjimek stanovených v tomto nařízení.

| 4. | Následující výdaje nemají na podporu nárok:







  (a) | DPH., |
| --- | --- | --- |

4.

Následující výdaje nemají na podporu nárok:

(a)

DPH.,

| (b) | úroky z půjček, |
| --- | --- |

(b)

úroky z půjček,

| (c) | nákup půdy za částku vyšší než 10 % celkových výdajů na dotčenou akci, které nárok na podporu mají. |
| --- | --- |

(c)

nákup půdy za částku vyšší než 10 % celkových výdajů na dotčenou akci, které nárok na podporu mají.

| (d) | náklady na ubytování. |
| --- | --- |

(d)

náklady na ubytování.

| 5. | Ustanovení článku 45 jsou nedotčena ustanoveními odstavců 1 až 3 tohoto článku. |
| --- | --- |

5.

Ustanovení článku 45 jsou nedotčena ustanoveními odstavců 1 až 3 tohoto článku.

Odůvodnění:

Podniky, které neplatí DPH, by měly mít možnost přijímat příspěvek včetně DPH.

Náklady na ubytování by měly být zahrnuty, pouze pokud jsou opravdu vynaloženy v souvislosti se specifickými projekty, které jsou způsobilé pro financování.

Doporučení 26

Článek 63

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | prověřuje výsledky provádění programu, zejména jak jsou plněny cíle stanovené pro každou prioritu a hodnocení v mezidobí uvedená v článku 48; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

prověřuje výsledky provádění programu, zejména jak jsou plněny cíle stanovené pro každou prioritu a hodnocení v mezidobí uvedená v článku 48;

| c) | prověřuje výsledky provádění programu, zejména jak jsou plněny cíle stanovené pro každou prioritu a hodnocení v mezidobí uvedená v článku 48 a případně provede přesun mezi jednotlivými položkami rozpočtu, aby se zajistilo dosažení cílů; |
| --- | --- |

c)

prověřuje výsledky provádění programu, zejména jak jsou plněny cíle stanovené pro každou prioritu a hodnocení v mezidobí uvedená v článku 48 a případně provede přesun mezi jednotlivými položkami rozpočtu, aby se zajistilo dosažení cílů;

Odůvodnění:

To přispěje ke zjednodušení procesu.

Doporučení 27

Příloha II

| Text proposed by the Commission | CoR amendment |
| --- | --- |
| „Skupina 2: (výrobní investice)

  Opatření pro udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí (článek 43); investice do rybářských plavidel (článek 27); investice do akvakultury (článek 30); investice do zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh (článek 34); podpora a rozvoj nových trhů (článek 39).“ | „Skupina 2: (výrobní investice)


  Opatření pro udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí (článek 43); investice do rybářských plavidel (článek 27); investice do akvakultury (článek 30); investice do zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh (článek 34); zařízení rybářských přístavů (článek 38); podpora a rozvoj nových trhů (článek 39).“ |

Text proposed by the Commission

CoR amendment

„Skupina 2: (výrobní investice)

Opatření pro udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí (článek 43); investice do rybářských plavidel (článek 27); investice do akvakultury (článek 30); investice do zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh (článek 34); podpora a rozvoj nových trhů (článek 39).“

„Skupina 2: (výrobní investice)

Opatření pro udržitelný rozvoj pobřežních rybolovných oblastí (článek 43); investice do rybářských plavidel (článek 27); investice do akvakultury (článek 30); investice do zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh (článek 34); zařízení rybářských přístavů (článek 38); podpora a rozvoj nových trhů (článek 39).“

Odůvodnění:

Investice do rybářských přístavů sloužící všem rybářům, kteří užívají přístav, a napomáhající zlepšení jim nabízených služeb by neměly být vyloučeny z nároku na podporu.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 107, 3.5.2002, s. 44

1

(2)  Úř. věst. C 128, 29.5.2003, s. 6

2

(3)  Úř. věst. C 256, 24.10.2003, s. 29

3

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/48

---

Stanovisko Výboru regionů k

| — | návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a k |
| --- | --- |

—

návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu a k

| — | návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – PROGRESS |
| --- | --- |

—

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – PROGRESS

(2005/C 164/05)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu (COM(2004) 493 final – 2004/0165 (COD));

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – PROGRESS (COM(2004) 488 final – 2004/0158 (COD));

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 15. července 2004 konzultovat výbor podle článku 265 a článku 148 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 5. dubna 2004 pověřit vypracováním tohoto stanoviska Komisi pro hospodářskou a sociální politiku;

s ohledem na sdělení Komise – Třetí zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti (COM(2004) 107 final);

s ohledem na své stanovisko ke Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (CdR 120/2004 fin);

s ohledem na evropské vládnutí: bílá kniha (COM(2001) 428 final);

s ohledem na své stanovisko k Evropskému vládnutí: bílá kniha (CdR 103/2001 fin);

s ohledem na návrh nařízení Rady o Evropském sociálním fondu (COM(98) 131 final)

s ohledem na své stanovisko k Návrh nařízení Rady o Evropském sociálním fondu (CdR 155/1998 fin) (1)

s ohledem na stanovisko Výboru regionů k Novým způsobům vládnutí-Evropa:rámec iniciativy občanů 182/2000 fin) (2)

s ohledem na sdělení Komise: Dialog se sdruženími regionálních a místních úřadů o formulaci politiky Evropské unie (COM (2003) 811 final)

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 240/2004 rev 2) přijatý dne (8. prosince 2004) Komisí pro hospodářskou a sociální politiku, (zpravodajka: paní Paz Fernandez Felgueroso, starostka Gijónu (ES – SES),

jednohlasně přijal na svém 58. plenárním zasedání ve dnech 23. a 24. února 2005 (zasedání dne 23. února) toto stanovisko.

1.   Obecné poznámky Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | zdůrazňuje, že toto nařízení tvoří součást souboru nařízení o strukturálních fondech, které předložila Evropská komise společně s jinými legislativními návrhy dne 14. července 2004. Nařízení obsahuje obecná ustanovení o Evropském sociálním fondu (dále jen „fond“ nebo „ESF“) jako celku a stanoví charakter činností, které fond může financovat v rámci cílů konvergence a regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti. Obsahuje rovněž jiná ustanovení mezioborového charakteru, která ovlivní opatření iniciovaná fondem; |
| --- | --- |

1.1

zdůrazňuje, že toto nařízení tvoří součást souboru nařízení o strukturálních fondech, které předložila Evropská komise společně s jinými legislativními návrhy dne 14. července 2004. Nařízení obsahuje obecná ustanovení o Evropském sociálním fondu (dále jen „fond“ nebo „ESF“) jako celku a stanoví charakter činností, které fond může financovat v rámci cílů konvergence a regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti. Obsahuje rovněž jiná ustanovení mezioborového charakteru, která ovlivní opatření iniciovaná fondem;

| 1.2 | zdůrazňuje, že fond doposud hrál významnou finanční roli v politice zaměstnanosti a nastartoval proces trvale udržitelného růstu, pokud jde o pracovní příležitosti. Fond dále umožnil, aby se na národní, regionální i místní úrovni vytvořil významný počet aktivních politik v oblasti zaměstnanosti. Jeho vztah s Evropskou strategií zaměstnanosti (ESZ) v současném programovém období přinesl v této oblasti mimořádně cenné výsledky. Výbor regionů věří, že jeho vztah s lisabonskou strategií bude stejně pozitivní; |
| --- | --- |

1.2

zdůrazňuje, že fond doposud hrál významnou finanční roli v politice zaměstnanosti a nastartoval proces trvale udržitelného růstu, pokud jde o pracovní příležitosti. Fond dále umožnil, aby se na národní, regionální i místní úrovni vytvořil významný počet aktivních politik v oblasti zaměstnanosti. Jeho vztah s Evropskou strategií zaměstnanosti (ESZ) v současném programovém období přinesl v této oblasti mimořádně cenné výsledky. Výbor regionů věří, že jeho vztah s lisabonskou strategií bude stejně pozitivní;

| 1.3 | zdůrazňuje, že hlavním úkolem Evropského sociálního fondu je posílit hospodářskou a sociální soudržnost podporou politik členských států s cílem dosáhnout plné zaměstnanosti, zvýšit kvalitu a produktivitu, podporovat sociální začlenění a snížit nerovnosti v zaměstnanosti na regionální úrovni v souladu se zásadami a doporučeními stanovenými v Evropské strategii zaměstnanosti. Tato strategie byla v roce 2003 revidována s cílem přizpůsobit ji lisabonské strategii a ještě více ji sladit s politikami hospodářské a sociální soudržnosti; |
| --- | --- |

1.3

zdůrazňuje, že hlavním úkolem Evropského sociálního fondu je posílit hospodářskou a sociální soudržnost podporou politik členských států s cílem dosáhnout plné zaměstnanosti, zvýšit kvalitu a produktivitu, podporovat sociální začlenění a snížit nerovnosti v zaměstnanosti na regionální úrovni v souladu se zásadami a doporučeními stanovenými v Evropské strategii zaměstnanosti. Tato strategie byla v roce 2003 revidována s cílem přizpůsobit ji lisabonské strategii a ještě více ji sladit s politikami hospodářské a sociální soudržnosti;

| 1.4 | zaznamenává nedostatečnou podrobnost a přesnost v současném znění návrhu nařízeni. Občas by nařízení – k pochopení jeho skutečné oblasti působnosti – potřebovalo srovnání s jinými právními nástroji v tomto stanovisku nezvažovanými, např. finanční prostředky vyčleněné na opatření, na která se vztahuje, nebo aspekty týkající se formy partnerství, což by zvýšilo dopad nařízení; |
| --- | --- |

1.4

zaznamenává nedostatečnou podrobnost a přesnost v současném znění návrhu nařízeni. Občas by nařízení – k pochopení jeho skutečné oblasti působnosti – potřebovalo srovnání s jinými právními nástroji v tomto stanovisku nezvažovanými, např. finanční prostředky vyčleněné na opatření, na která se vztahuje, nebo aspekty týkající se formy partnerství, což by zvýšilo dopad nařízení;

| 1.5 | zdůrazňuje zejména své obavy, pokud jde o roli členských států a řídících orgánů při zajišťování dosažení cílů fondu, protože v partnerstvích se ani jednou neodkazuje na regionální a místní samosprávy; chce poukázat na potřebu většího a lepšího zapojení regionů a místních samospráv do stanovení, programování a provádění opatření fondu v souladu se zásadou subsidiarity při současném respektování institucionální struktury každého členského státu; |
| --- | --- |

1.5

zdůrazňuje zejména své obavy, pokud jde o roli členských států a řídících orgánů při zajišťování dosažení cílů fondu, protože v partnerstvích se ani jednou neodkazuje na regionální a místní samosprávy; chce poukázat na potřebu většího a lepšího zapojení regionů a místních samospráv do stanovení, programování a provádění opatření fondu v souladu se zásadou subsidiarity při současném respektování institucionální struktury každého členského státu;

| 1.6 | bere v úvahu tvrzení uvedená ve třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti, která se zabývá problémem stárnutí obyvatelstva v Evropě, a vlivy, které to má na svět práce. Jak se v tomto dokumentu uvádí a jak se podle posledních předpokladů očekává, počet osob ve věku mezi 15 a 64 lety v EU do roku 2025 poklesne o 10 %. Tato situace bude mít za následek větší počet lidí ve věku nad 65 let. Stárnutí obyvatelstva zkrátka zapříčiní postupné snižování počtu ekonomicky činného obyvatelstva v EU. Tyto vyhlídky ukazují potřebu udržet hospodářský růst EU a zvýšit míru zaměstnanosti a současně omezovat předčasné odchody do důchodu. Výbor by chtěl odkázat na své stanovisko (přijaté v průběhu plenárního zasedání dne 29. září 2004) ke sdělení Komise týkající se Zvyšování zaměstnanosti starších pracovníků a prodlužování odchodu z trhu práce; |
| --- | --- |

1.6

bere v úvahu tvrzení uvedená ve třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti, která se zabývá problémem stárnutí obyvatelstva v Evropě, a vlivy, které to má na svět práce. Jak se v tomto dokumentu uvádí a jak se podle posledních předpokladů očekává, počet osob ve věku mezi 15 a 64 lety v EU do roku 2025 poklesne o 10 %. Tato situace bude mít za následek větší počet lidí ve věku nad 65 let. Stárnutí obyvatelstva zkrátka zapříčiní postupné snižování počtu ekonomicky činného obyvatelstva v EU. Tyto vyhlídky ukazují potřebu udržet hospodářský růst EU a zvýšit míru zaměstnanosti a současně omezovat předčasné odchody do důchodu. Výbor by chtěl odkázat na své stanovisko (přijaté v průběhu plenárního zasedání dne 29. září 2004) ke sdělení Komise týkající se Zvyšování zaměstnanosti starších pracovníků a prodlužování odchodu z trhu práce;

| 1.7 | domnívá se, že budoucí nařízení o fondu musí umožnit provedení politiky pro zachování celoživotní zaměstnatelnosti a rekvalifikace u mužů i žen starších 40 let a pro podněcování mladých lidí, aby vstoupili na trh práce, což je myšlenka, která se v návrhu nařízení neobjevuje. Aktivní stárnutí a postupný odchod do důchodu je nutno podporovat způsobem, který splňuje kritéria udržitelnosti; |
| --- | --- |

1.7

domnívá se, že budoucí nařízení o fondu musí umožnit provedení politiky pro zachování celoživotní zaměstnatelnosti a rekvalifikace u mužů i žen starších 40 let a pro podněcování mladých lidí, aby vstoupili na trh práce, což je myšlenka, která se v návrhu nařízení neobjevuje. Aktivní stárnutí a postupný odchod do důchodu je nutno podporovat způsobem, který splňuje kritéria udržitelnosti;

| 1.8 | domnívá se, že je vhodné, aby nařízení vzalo v úvahu specifické hospodářské a sociální problémy, kterým v současné době čelí městské oblasti v nejvzdálenějších regionech ve srovnání s ostatními, více rozvinutými oblastmi v Evropě. Tato situace by mohla zachovat natrvalo problémy, kterým čelí všichni občané, pokud jde o přístup k službám zaměstnanosti; domnívá se, že sociální problémy je třeba zvažovat v celé jejich rozmanitosti, aby se zohlednila různost potřeb v evropských městech; |
| --- | --- |

1.8

domnívá se, že je vhodné, aby nařízení vzalo v úvahu specifické hospodářské a sociální problémy, kterým v současné době čelí městské oblasti v nejvzdálenějších regionech ve srovnání s ostatními, více rozvinutými oblastmi v Evropě. Tato situace by mohla zachovat natrvalo problémy, kterým čelí všichni občané, pokud jde o přístup k službám zaměstnanosti; domnívá se, že sociální problémy je třeba zvažovat v celé jejich rozmanitosti, aby se zohlednila různost potřeb v evropských městech;

| 1.9 | vítá zveřejnění programu PROGRESS, programu Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu, zejména vzhledem k tomu, že návrh nařízení neobsahuje žádný odkaz na iniciativu Společenství. Výbor regionů doporučuje prosazovat začlenění odkazu na tento program do textu návrhu nařízení o Evropském sociálním fondu; |
| --- | --- |

1.9

vítá zveřejnění programu PROGRESS, programu Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu, zejména vzhledem k tomu, že návrh nařízení neobsahuje žádný odkaz na iniciativu Společenství. Výbor regionů doporučuje prosazovat začlenění odkazu na tento program do textu návrhu nařízení o Evropském sociálním fondu;

| 1.10 | s radostí zaznamenává ustanovení o soudržnosti a doplňkovosti v navrženém rozhodnutí o programu PROGRESS. Veškerá opatření podporovaná strukturálními fondy, zejména Evropským sociálním fondem, se musí řídit zásadou soudržnosti, doplňkovosti a koncentrace; |
| --- | --- |

1.10

s radostí zaznamenává ustanovení o soudržnosti a doplňkovosti v navrženém rozhodnutí o programu PROGRESS. Veškerá opatření podporovaná strukturálními fondy, zejména Evropským sociálním fondem, se musí řídit zásadou soudržnosti, doplňkovosti a koncentrace;

| 1.11 | bere na vědomí přijetí Bílé knihy o evropském vládnutí Komisí v červenci 2001, která se zaměřila na otevření procesu tvorby politiky v EU a připomíná rovněž, že tento proces má do formování a provádění politiky EU zapojit více lidí a organizací, což povede k větší otevřenosti a odpovědnosti všech dotčených osob. Větší zapojení regionálních a místních samospráv do vypracovávání politik EU v některých členských státech ukazuje významnou roli, kterou tito aktéři při tvorbě politiky mají, a odráží jejich rostoucí odpovědnost i větší angažovanost občanů a organizací na základní úrovni v procesech místní demokracie. Domnívá se, že toto by se mělo vzít v úvahu při provádění nařízení o strukturálních fondech, zejména nařízení o Evropském sociálním fondu; |
| --- | --- |

1.11

bere na vědomí přijetí Bílé knihy o evropském vládnutí Komisí v červenci 2001, která se zaměřila na otevření procesu tvorby politiky v EU a připomíná rovněž, že tento proces má do formování a provádění politiky EU zapojit více lidí a organizací, což povede k větší otevřenosti a odpovědnosti všech dotčených osob. Větší zapojení regionálních a místních samospráv do vypracovávání politik EU v některých členských státech ukazuje významnou roli, kterou tito aktéři při tvorbě politiky mají, a odráží jejich rostoucí odpovědnost i větší angažovanost občanů a organizací na základní úrovni v procesech místní demokracie. Domnívá se, že toto by se mělo vzít v úvahu při provádění nařízení o strukturálních fondech, zejména nařízení o Evropském sociálním fondu;

| 1.12 | s potěšením zaznamenává v návrhu nařízení výslovný odkaz na inovace, jelikož to přesně zapadá do filozofie lisabonské strategie, která doporučuje vytvořit Evropský prostor výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

1.12

s potěšením zaznamenává v návrhu nařízení výslovný odkaz na inovace, jelikož to přesně zapadá do filozofie lisabonské strategie, která doporučuje vytvořit Evropský prostor výzkumu a inovací;

| 1.13 | věří, že vztah mezi návrhem nařízení, ESZ a lisabonskou strategií je chvályhodný a zajistí větší účinnost právních a finančních nástrojů Evropské unie; chce vyjádřit svou obavu kvůli nedostatečné srozumitelnosti, kterou zaznamenal v některých článcích návrhu, pokud jde o otázky obsahu a rovněž financování, které byly vzneseny v tomto stanovisku; domnívá se, že přesnější ustanovení by budoucímu nařízení pouze prospěly. |
| --- | --- |

1.13

věří, že vztah mezi návrhem nařízení, ESZ a lisabonskou strategií je chvályhodný a zajistí větší účinnost právních a finančních nástrojů Evropské unie; chce vyjádřit svou obavu kvůli nedostatečné srozumitelnosti, kterou zaznamenal v některých článcích návrhu, pokud jde o otázky obsahu a rovněž financování, které byly vzneseny v tomto stanovisku; domnívá se, že přesnější ustanovení by budoucímu nařízení pouze prospěly.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | doufá, že pokud jde o definici poslání ESF, konkrétní odkaz zahrnutý v čl. 2 odst. 1 na podporu politik členských států zahrnuje, v souladu s principem rovnosti pohlaví a vzhledem k významu danému tomuto principu článkem 2 Smlouvy o založení ES a články I-2 a I-3 Smlouvy zakládající Ústavu pro Evropu, také politiky v oblasti nediskriminace, jak je stanoveno v článku 21 Charty základních práv Evropské unie, protože žádný takovýto odkaz se v textu navrženého nařízení neobjevuje. Výbor regionů připomíná, že jedním ze specifických úkolů budoucího programu PROGRESS je provádění zásady nediskriminace, a proto doporučuje, aby toto bylo v nařízení zahrnuto; |
| --- | --- |

2.1

doufá, že pokud jde o definici poslání ESF, konkrétní odkaz zahrnutý v čl. 2 odst. 1 na podporu politik členských států zahrnuje, v souladu s principem rovnosti pohlaví a vzhledem k významu danému tomuto principu článkem 2 Smlouvy o založení ES a články I-2 a I-3 Smlouvy zakládající Ústavu pro Evropu, také politiky v oblasti nediskriminace, jak je stanoveno v článku 21 Charty základních práv Evropské unie, protože žádný takovýto odkaz se v textu navrženého nařízení neobjevuje. Výbor regionů připomíná, že jedním ze specifických úkolů budoucího programu PROGRESS je provádění zásady nediskriminace, a proto doporučuje, aby toto bylo v nařízení zahrnuto;

| 2.2 | doporučuje, aby návrh nařízení v hlavní části textu společně s odkazem na Evropskou strategii zaměstnanosti zahrnoval rovněž odkaz na lisabonskou strategii, protože na základě tohoto dokumentu si Evropská unie stanovila strategický cíl stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou založenou na znalostech na světě, schopnou trvale udržitelného hospodářského růstu, s více a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností. Výbor regionů se domnívá, že činnosti podporované fondem musí pomoci tohoto cíle dosáhnout; |
| --- | --- |

2.2

doporučuje, aby návrh nařízení v hlavní části textu společně s odkazem na Evropskou strategii zaměstnanosti zahrnoval rovněž odkaz na lisabonskou strategii, protože na základě tohoto dokumentu si Evropská unie stanovila strategický cíl stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou založenou na znalostech na světě, schopnou trvale udržitelného hospodářského růstu, s více a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností. Výbor regionů se domnívá, že činnosti podporované fondem musí pomoci tohoto cíle dosáhnout;

| 2.3 | domnívá se, že místní a regionální samosprávy musí být zapojeny do rozvíjení a provádění ročních směrů zaměstnanosti. Jelikož tyto směry poskytují ideální rámec pro použití fondu stanovením priorit, pokud jde o způsob jeho využití, místní a regionální samosprávy musí být konzultovány a plně zapojeny do stanovování těchto priorit. Tento aspekt, který je projednán ve stanovisku Výboru regionů k návrhu nařízení Rady o Evropském sociálním fondu přijatém na 26. plenárním zasedání dne 18. a 19. listopadu 1998, je cílem, od něhož Výbor regionů nemůže v novém programovém období 2007-2013 upustit; |
| --- | --- |

2.3

domnívá se, že místní a regionální samosprávy musí být zapojeny do rozvíjení a provádění ročních směrů zaměstnanosti. Jelikož tyto směry poskytují ideální rámec pro použití fondu stanovením priorit, pokud jde o způsob jeho využití, místní a regionální samosprávy musí být konzultovány a plně zapojeny do stanovování těchto priorit. Tento aspekt, který je projednán ve stanovisku Výboru regionů k návrhu nařízení Rady o Evropském sociálním fondu přijatém na 26. plenárním zasedání dne 18. a 19. listopadu 1998, je cílem, od něhož Výbor regionů nemůže v novém programovém období 2007-2013 upustit;

| 2.4 | doporučuje rozšířit činnosti v oblasti odborné přípravy a vzdělávání, které se objevují hlavně v rámci cíle konvergence, aby spadaly pod cíl regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, a projednat tuto záležitost s větší srozumitelností; dále doporučuje, aby se celoživotní učení zahrnulo jako zvláštní aktivita do oblasti odborné přípravy; |
| --- | --- |

2.4

doporučuje rozšířit činnosti v oblasti odborné přípravy a vzdělávání, které se objevují hlavně v rámci cíle konvergence, aby spadaly pod cíl regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, a projednat tuto záležitost s větší srozumitelností; dále doporučuje, aby se celoživotní učení zahrnulo jako zvláštní aktivita do oblasti odborné přípravy;

| 2.5 | doporučuje, aby se k článku 3 připojil zvláštní odkaz, stanovující, že všechna opatření přijatá v rámci tohoto článku by měla být mířena k nabízení rovných příležitostí pro ženy, muže a mladé lidi vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti mladých lidí v eurozóně je téměř dvojnásobná oproti obecné míře nezaměstnanosti, a to společně s odkazem na skupinu zahrnující nezaměstnané muže a ženy starší 40 let věku, kterým vzhledem k jejich specifickým charakteristikám hrozí, že budou vyloučeni ze zaměstnání, vedle ostatních skupin uvedených v návrhu: starší pracovníci a pracovníci s nízkou kvalifikací; uchazeči o zaměstnání a ekonomicky neaktivní lidé; přistěhovalci a lidé se zdravotním postižením; vítá preventivní pojetí v oblasti přístupu k zaměstnání, aby se předešlo výskytu nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

2.5

doporučuje, aby se k článku 3 připojil zvláštní odkaz, stanovující, že všechna opatření přijatá v rámci tohoto článku by měla být mířena k nabízení rovných příležitostí pro ženy, muže a mladé lidi vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti mladých lidí v eurozóně je téměř dvojnásobná oproti obecné míře nezaměstnanosti, a to společně s odkazem na skupinu zahrnující nezaměstnané muže a ženy starší 40 let věku, kterým vzhledem k jejich specifickým charakteristikám hrozí, že budou vyloučeni ze zaměstnání, vedle ostatních skupin uvedených v návrhu: starší pracovníci a pracovníci s nízkou kvalifikací; uchazeči o zaměstnání a ekonomicky neaktivní lidé; přistěhovalci a lidé se zdravotním postižením; vítá preventivní pojetí v oblasti přístupu k zaměstnání, aby se předešlo výskytu nezaměstnanosti;

| 2.6 | pokud jde o priority pro obdržení podpory stanovené v článku 3, chce zdůraznit opatření týkající se trvalého odborného vzdělávání, celoživotního učení a odborného vzdělávání v oblasti nových informačních a komunikačních technologií; vítá skutečnost, že zvýšení a podpora investic do lidských zdrojů je považována za prioritu vzhledem k účinkům, které toto opatření má na trh práce. To všechno je náležitě v souladu s lisabonskou strategií; vyzdvihuje rovněž opatření týkající se modernizace služeb zaměstnanosti, jazykové přípravy a odkaz na sociální hospodářství. Co se týče služeb zaměstnanosti, doporučuje, aby se do článku zahrnula koordinace s místními samosprávami. Výbor regionů rovněž navrhuje, aby byla přijata zvláštní opatření k podněcování žen, aby během svého pracovního života přijímaly odpovědná místa; |
| --- | --- |

2.6

pokud jde o priority pro obdržení podpory stanovené v článku 3, chce zdůraznit opatření týkající se trvalého odborného vzdělávání, celoživotního učení a odborného vzdělávání v oblasti nových informačních a komunikačních technologií; vítá skutečnost, že zvýšení a podpora investic do lidských zdrojů je považována za prioritu vzhledem k účinkům, které toto opatření má na trh práce. To všechno je náležitě v souladu s lisabonskou strategií; vyzdvihuje rovněž opatření týkající se modernizace služeb zaměstnanosti, jazykové přípravy a odkaz na sociální hospodářství. Co se týče služeb zaměstnanosti, doporučuje, aby se do článku zahrnula koordinace s místními samosprávami. Výbor regionů rovněž navrhuje, aby byla přijata zvláštní opatření k podněcování žen, aby během svého pracovního života přijímaly odpovědná místa;

| 2.7 | doporučuje, aby zvýšení horní hranice financování opatření sociální inkluze (priorita c) z prostředků ESF na 10 % prioritních os, jak je uvedeno v článku 3 odst. 4 návrhu nařízení o ESF, se rovněž vztahovalo na opatření priority b) – zvyšování přístupu k zaměstnání. |
| --- | --- |

2.7

doporučuje, aby zvýšení horní hranice financování opatření sociální inkluze (priorita c) z prostředků ESF na 10 % prioritních os, jak je uvedeno v článku 3 odst. 4 návrhu nařízení o ESF, se rovněž vztahovalo na opatření priority b) – zvyšování přístupu k zaměstnání.

| 2.8 | obecně navrhuje, aby se zlepšila terminologie a znění článku 3 navrženého nařízení, jelikož by mohlo dojít k problémům při jazykovém výkladu, zejména v současné době, kdy k Unii přistoupilo deset nových států a součástí acquis Společenství se stanou i nové jazyky. Toto by se mohlo rozšířit na všechny články navrženého nařízení; |
| --- | --- |

2.8

obecně navrhuje, aby se zlepšila terminologie a znění článku 3 navrženého nařízení, jelikož by mohlo dojít k problémům při jazykovém výkladu, zejména v současné době, kdy k Unii přistoupilo deset nových států a součástí acquis Společenství se stanou i nové jazyky. Toto by se mohlo rozšířit na všechny články navrženého nařízení;

| 2.9 | zaznamenává, že navržené nařízení o fondu zdůrazňuje, že je úlohou členských států a řídících orgánů, aby se zajistilo, že opatření podporovaná fondem jsou v souladu s prováděním Evropské strategie zaměstnanosti, a proto se domnívá, že by bylo užitečné objasnit blíže roli místních a regionálních samospráv, které by měly rovněž zajistit soudržnost činností financovaných fondem, zejména jsou-li tyto činnosti prováděny na regionální a místní úrovni vlády; domnívá se, že tato potřeba konzistence a koncentrace, která se uznává v článku 4 navrženého nařízení, musí vzít v úvahu důsledky pro sociální soudržnost; |
| --- | --- |

2.9

zaznamenává, že navržené nařízení o fondu zdůrazňuje, že je úlohou členských států a řídících orgánů, aby se zajistilo, že opatření podporovaná fondem jsou v souladu s prováděním Evropské strategie zaměstnanosti, a proto se domnívá, že by bylo užitečné objasnit blíže roli místních a regionálních samospráv, které by měly rovněž zajistit soudržnost činností financovaných fondem, zejména jsou-li tyto činnosti prováděny na regionální a místní úrovni vlády; domnívá se, že tato potřeba konzistence a koncentrace, která se uznává v článku 4 navrženého nařízení, musí vzít v úvahu důsledky pro sociální soudržnost;

| 2.10 | vítá výčet oblastí, na které se musí opatření fondu soustředit, a odkazuje na nejvážnější problémy, kterým čelí regiony a jednotlivé lokality, včetně zanedbaných městských oblastí a upadajících venkovských oblasti a oblastí závislých na rybolovu; navrhuje, aby se v článku 4 uvedl rovněž specifický odkaz na „průmyslové oblasti nacházející se v krizi“, protože v této oblasti mohou opatření financovaná fondem pomoci dosáhnout větší sociální soudržnosti ve zvlášť těžkých dobách pro obyvatelstvo, zejména pro ženy; |
| --- | --- |

2.10

vítá výčet oblastí, na které se musí opatření fondu soustředit, a odkazuje na nejvážnější problémy, kterým čelí regiony a jednotlivé lokality, včetně zanedbaných městských oblastí a upadajících venkovských oblasti a oblastí závislých na rybolovu; navrhuje, aby se v článku 4 uvedl rovněž specifický odkaz na „průmyslové oblasti nacházející se v krizi“, protože v této oblasti mohou opatření financovaná fondem pomoci dosáhnout větší sociální soudržnosti ve zvlášť těžkých dobách pro obyvatelstvo, zejména pro ženy;

| 2.11 | vítá odkaz na regionální a místní samosprávy v aspektech týkajících se řízení a spolupráce; nicméně se domnívá, že pokud se plánují opatření, která mají být financována v rámci fondu, měly by se vzít v úvahu regionální a místní samosprávy v souladu se specifickými institucionálními charakteristikami jednotlivých členských států, protože jak Výbor regionů uvedl na svém 36. plenárním zasedání, které se konalo dne 14. prosince 2000 k iniciativě Nové formy vládnutí: Evropa – rámec pro občany, některé záležitosti (např. tvorbu pracovních příležitostí nebo začlenění a sociální soudržnost) nelze úspěšně řešit na jedné jediné úrovni, nýbrž je nutná pomoc ze všech stran v souladu se zásadou blízkosti a proporcionality. Domnívá se, že by bylo vhodné, aby některá opatření přijatá v rámci fondu řídili regionální a místní aktéři, což by pomohlo dosáhnout cílů tohoto článku; |
| --- | --- |

2.11

vítá odkaz na regionální a místní samosprávy v aspektech týkajících se řízení a spolupráce; nicméně se domnívá, že pokud se plánují opatření, která mají být financována v rámci fondu, měly by se vzít v úvahu regionální a místní samosprávy v souladu se specifickými institucionálními charakteristikami jednotlivých členských států, protože jak Výbor regionů uvedl na svém 36. plenárním zasedání, které se konalo dne 14. prosince 2000 k iniciativě Nové formy vládnutí: Evropa – rámec pro občany, některé záležitosti (např. tvorbu pracovních příležitostí nebo začlenění a sociální soudržnost) nelze úspěšně řešit na jedné jediné úrovni, nýbrž je nutná pomoc ze všech stran v souladu se zásadou blízkosti a proporcionality. Domnívá se, že by bylo vhodné, aby některá opatření přijatá v rámci fondu řídili regionální a místní aktéři, což by pomohlo dosáhnout cílů tohoto článku;

| 2.12 | vítá odkaz na nutnost zajistit při programování, provádění a monitorování podpory ESF zapojení sociálních partnerů a přiměřené konzultace nevládních účastníků na příslušné územní úrovni; zaznamenává však, že navržené nařízení postrádá dostatečnou podrobnost, a proto požaduje, aby se tento odstavec článku 5 zlepšil; doporučuje upřesnit typ sdružení, který se má v této oblasti zvážit, například sdružení zaměstnanců a zaměstnavatelů, a ideální úroveň a rozsah těchto konzultací. V praxi by mohlo dojít k tomu, že by nedostatečná podrobnost tohoto článku způsobila jeho nefunkčnost, a Výbor regionů chce vyjádřit své obavy v tomto ohledu. Výbor regionů chce připomenout zveřejnění sdělení Komise: Dialog se sdruženími regionálních a místních samospráv při utváření politiky Evropské unie ze dne 19. prosince 2003, jehož hlavním cílem bylo informovat územní partnery prostřednictvím jejich sdružení o možnosti vyjádřit své názory a pomoci provádět evropské politiky; |
| --- | --- |

2.12

vítá odkaz na nutnost zajistit při programování, provádění a monitorování podpory ESF zapojení sociálních partnerů a přiměřené konzultace nevládních účastníků na příslušné územní úrovni; zaznamenává však, že navržené nařízení postrádá dostatečnou podrobnost, a proto požaduje, aby se tento odstavec článku 5 zlepšil; doporučuje upřesnit typ sdružení, který se má v této oblasti zvážit, například sdružení zaměstnanců a zaměstnavatelů, a ideální úroveň a rozsah těchto konzultací. V praxi by mohlo dojít k tomu, že by nedostatečná podrobnost tohoto článku způsobila jeho nefunkčnost, a Výbor regionů chce vyjádřit své obavy v tomto ohledu. Výbor regionů chce připomenout zveřejnění sdělení Komise: Dialog se sdruženími regionálních a místních samospráv při utváření politiky Evropské unie ze dne 19. prosince 2003, jehož hlavním cílem bylo informovat územní partnery prostřednictvím jejich sdružení o možnosti vyjádřit své názory a pomoci provádět evropské politiky;

| 2.13 | vítá začlenění mezioborových hledisek do článků, zejména v navrženém nařízení, pokud jde o rovnost pohlaví. Členské státy a řídící orgány musí zajistit, aby operační programy zahrnovaly popis toho, jak bude při programování, provádění, monitorování a vyhodnocování podporována rovnost pohlaví. Výbor regionů se domnívá, že by regionální a místní samosprávy mohly uplatnit své zkušenosti na základě ponaučení získaného v programovém období 2000-2006, a proto doporučuje, aby se v článku 6 uvedl odkaz na samosprávy; |
| --- | --- |

2.13

vítá začlenění mezioborových hledisek do článků, zejména v navrženém nařízení, pokud jde o rovnost pohlaví. Členské státy a řídící orgány musí zajistit, aby operační programy zahrnovaly popis toho, jak bude při programování, provádění, monitorování a vyhodnocování podporována rovnost pohlaví. Výbor regionů se domnívá, že by regionální a místní samosprávy mohly uplatnit své zkušenosti na základě ponaučení získaného v programovém období 2000-2006, a proto doporučuje, aby se v článku 6 uvedl odkaz na samosprávy;

| 2.14 | domnívá se, že opatření financovaná ESF by měla hrát aktivní roli při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73 ze dne 23. září 2002 o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky; vítá skutečnost, že rovnost pohlaví je jednou z oblastí, které mají být zahrnuty do budoucího programu PROGRESS; |
| --- | --- |

2.14

domnívá se, že opatření financovaná ESF by měla hrát aktivní roli při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/73 ze dne 23. září 2002 o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky; vítá skutečnost, že rovnost pohlaví je jednou z oblastí, které mají být zahrnuty do budoucího programu PROGRESS;

| 2.15 | doporučuje, aby se objasnil význam slova popis v článku 6 navrženého nařízení, protože výbor se domnívá, že by bylo vhodné, aby nařízení obsahovalo nejen popis toho, jak se bude rovnost pohlaví podporovat, ale rovněž pokyny pro správné provádění této zásady. Ze všech těchto důvodů Výbor regionů doporučuje, aby se obsah tohoto ustanovení podrobně přepracoval; |
| --- | --- |

2.15

doporučuje, aby se objasnil význam slova popis v článku 6 navrženého nařízení, protože výbor se domnívá, že by bylo vhodné, aby nařízení obsahovalo nejen popis toho, jak se bude rovnost pohlaví podporovat, ale rovněž pokyny pro správné provádění této zásady. Ze všech těchto důvodů Výbor regionů doporučuje, aby se obsah tohoto ustanovení podrobně přepracoval;

| 2.16 | chce vyjádřit své obavy, pokud jde o naprostou absenci odkazu na regionální a místní dimenzi, jelikož to je úroveň, na které lze nejsnáze stanovit potřeby v oblasti inovací uvedené v článku 7. Znalost situace na samém počátku napomáhá aktivitám v oblasti výzkumu a inovací. Kvůli své blízkosti se místní samosprávy setkávají s inovativními činnostmi a mohou je podporovat všemi dostupnými prostředky, a tudíž umožňují rozvíjet účinnější výzkumné a inovativní činnosti na regionální i národní úrovni; |
| --- | --- |

2.16

chce vyjádřit své obavy, pokud jde o naprostou absenci odkazu na regionální a místní dimenzi, jelikož to je úroveň, na které lze nejsnáze stanovit potřeby v oblasti inovací uvedené v článku 7. Znalost situace na samém počátku napomáhá aktivitám v oblasti výzkumu a inovací. Kvůli své blízkosti se místní samosprávy setkávají s inovativními činnostmi a mohou je podporovat všemi dostupnými prostředky, a tudíž umožňují rozvíjet účinnější výzkumné a inovativní činnosti na regionální i národní úrovni;

| 2.17 | se znepokojením zaznamenává vyškrtnutí „inovativních opatření“, jelikož tyto pomáhaly provést mimořádně cenné pilotní projekty se značnými účinky na trh práce a trh odborného vzdělávání; považuje za vhodné, aby existoval nástroj pro inovace, který není zahrnut do obecné oblasti činností podporovaných fondem, a aby se zachoval určitý soulad opatření s podporou a podněcováním Společenství, což umožní dále experimentovat v oblasti zaměstnanosti, rovnosti mužů a žen v práci, sociálního začlenění a územních nerovností; |
| --- | --- |

2.17

se znepokojením zaznamenává vyškrtnutí „inovativních opatření“, jelikož tyto pomáhaly provést mimořádně cenné pilotní projekty se značnými účinky na trh práce a trh odborného vzdělávání; považuje za vhodné, aby existoval nástroj pro inovace, který není zahrnut do obecné oblasti činností podporovaných fondem, a aby se zachoval určitý soulad opatření s podporou a podněcováním Společenství, což umožní dále experimentovat v oblasti zaměstnanosti, rovnosti mužů a žen v práci, sociálního začlenění a územních nerovností;

| 2.18 | vítá skutečnost, že navržené nařízení o fondu obsahuje zvláštní odstavec, který se věnuje nadnárodní spolupráci – článek 8 – což ukazuje větší uznání role regionů; doporučuje, aby různé nástroje územní spolupráce podporovaly vytváření a posílení sítí měst a rozšíření iniciativ vytvořením decentralizované spolupráce mezi místními samosprávami, jak se uvádí ve stanovisku Výboru regionů k třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti, které bylo přijato na 55. plenárním zasedání dne 16. června 2004; |
| --- | --- |

2.18

vítá skutečnost, že navržené nařízení o fondu obsahuje zvláštní odstavec, který se věnuje nadnárodní spolupráci – článek 8 – což ukazuje větší uznání role regionů; doporučuje, aby různé nástroje územní spolupráce podporovaly vytváření a posílení sítí měst a rozšíření iniciativ vytvořením decentralizované spolupráce mezi místními samosprávami, jak se uvádí ve stanovisku Výboru regionů k třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti, které bylo přijato na 55. plenárním zasedání dne 16. června 2004;

| 2.19 | chce vyjádřit své obavy, pokud jde o absenci odkazu na regionální dimenzi v článku 8, který se věnuje nadnárodní spolupráci, maje na paměti zejména zkušenosti získané v průběhu současného programového období v rámci iniciativy Společenství INTERREG, kterou v regionech řídily nezávislé řídící orgány, jiné než vnitrostátní orgány; doporučuje, aby se tento článek více upřesnil a aby v něm byly uvedeny mechanismy akce, její financování a zvláštní role regionů a místních samospráv; |
| --- | --- |

2.19

chce vyjádřit své obavy, pokud jde o absenci odkazu na regionální dimenzi v článku 8, který se věnuje nadnárodní spolupráci, maje na paměti zejména zkušenosti získané v průběhu současného programového období v rámci iniciativy Společenství INTERREG, kterou v regionech řídily nezávislé řídící orgány, jiné než vnitrostátní orgány; doporučuje, aby se tento článek více upřesnil a aby v něm byly uvedeny mechanismy akce, její financování a zvláštní role regionů a místních samospráv;

| 2.20 | s potěšením zaznamenává, že do navrženého nařízení bylo zahrnuto ustanovení, které uvádí, že Komise musí podporovat výměnu zkušeností, činnosti ke zvyšování povědomí – semináře, vytváření sítí ke stanovení a šíření správných postupů a podněcovat vzájemné učení, aby se zlepšil příspěvek fondu k cílům Společenství v oblasti zaměstnanosti a sociálního začlenění; lituje skutečnosti, že navržené nařízení není přesnější, pokud jde o financování technické pomoci a koordinaci mezi tímto programem a všemi programy, které mají být provedeny v příštím programovém období; a proto požaduje v tomto článku větší podrobnost; |
| --- | --- |

2.20

s potěšením zaznamenává, že do navrženého nařízení bylo zahrnuto ustanovení, které uvádí, že Komise musí podporovat výměnu zkušeností, činnosti ke zvyšování povědomí – semináře, vytváření sítí ke stanovení a šíření správných postupů a podněcovat vzájemné učení, aby se zlepšil příspěvek fondu k cílům Společenství v oblasti zaměstnanosti a sociálního začlenění; lituje skutečnosti, že navržené nařízení není přesnější, pokud jde o financování technické pomoci a koordinaci mezi tímto programem a všemi programy, které mají být provedeny v příštím programovém období; a proto požaduje v tomto článku větší podrobnost;

| 2.21 | vítá začlenění článku, který se věnuje výročním zprávám a závěrečné zprávě, která shrne obsah těchto zpráv; domnívá se, že tyto zprávy by měly obsahovat také formy účasti a konzultací pro sociální partnery, nevládní zástupce veřejného zájmu a nevládní organizace; |
| --- | --- |

2.21

vítá začlenění článku, který se věnuje výročním zprávám a závěrečné zprávě, která shrne obsah těchto zpráv; domnívá se, že tyto zprávy by měly obsahovat také formy účasti a konzultací pro sociální partnery, nevládní zástupce veřejného zájmu a nevládní organizace;

| 2.22 | chce vyjádřit své obavy, pokud jde o nedostatečnou podrobnost některých odrážek v článku o způsobilosti výdajů; tento článek zavádí pojem „nepřímých nákladů“ projektu na paušálním základě, a to až do výše 20 % přímých nákladů stanovených pro tento projekt podle faktorů, které nejsou vysvětleny; doporučuje větší podrobnost v konečném znění tohoto ustanovení jako celku, protože nedostatečná podrobnost v těchto věcech komplikuje řízení a způsobuje, že výdaje jsou méně účinné, což je v rozporu s se zásadou řádné finanční správy – požadavkem, který Evropská komise neustále zdůrazňuje. |
| --- | --- |

2.22

chce vyjádřit své obavy, pokud jde o nedostatečnou podrobnost některých odrážek v článku o způsobilosti výdajů; tento článek zavádí pojem „nepřímých nákladů“ projektu na paušálním základě, a to až do výše 20 % přímých nákladů stanovených pro tento projekt podle faktorů, které nejsou vysvětleny; doporučuje větší podrobnost v konečném znění tohoto ustanovení jako celku, protože nedostatečná podrobnost v těchto věcech komplikuje řízení a způsobuje, že výdaje jsou méně účinné, což je v rozporu s se zásadou řádné finanční správy – požadavkem, který Evropská komise neustále zdůrazňuje.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věstník C 51 z 22.2.1999, str. 48

1

(2)  Úř. věstník C 144 z 16.5.2001, str. 1

2

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/53

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Bílé knize o službách obecného zájmu

(2005/C 164/06)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Bílé knize o službách obecného zájmu (COM(2004) 374 final),

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 13. května 2004 konzultovat s ním toto téma, v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 5. dubna 2004 zadat navržení stanoviska k tomuto tématu Komisi pro hospodářskou a sociální politiku,

s ohledem na článek 16 Smlouvy o založení Evropského společenství, o službách obecného hospodářského zájmu, jakož i články 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 a 295 této smlouvy,

s ohledem na článek 36 Charty základních práv EU o přístupu ke službám obecného hospodářského zájmu,

s ohledem na článek III-122 Smlouvy o ústavě pro Evropu, podepsané hlavami států a vlád v Římě, dne 29. října 2004,

s ohledem na své stanovisko k Zelené knize o službách obecného zájmu (CdR 149/2003 fin) (1),

s ohledem na své stanovisko ke Sdělení Evropské komise o službách obecného zájmu v Evropě (CdR 470/2000 fin) (2),

S ohledem na stanovisko k „návrhu rozhodnutí Komise týkajícího se aplikace článku 86 smlouvy o ES o státní podpoře formou kompenzace veřejných služeb a dále k návrhu směrnice pozměňující směrnici 80/723/CEE Komise o transparentnosti finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a návrh státní podpory formou kompenzací veřejných služeb v rámci Společenství.“ (CdR 155/2004 fin) (3)

S ohledem na své stanovisko k „návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady spojené se službami na vnitřním trhu“ (CdR 154/2004 fin) (4)

S ohledem na Zelenou knihu Evropské Komise o partnerství veřejného a soukromého sektoru a o právu Společenství na veřejné trhy a koncese (CdR 239/2004 fin),

s ohledem na návrh stanoviska (CdR 327/2004 rev 1.) přijatý 8. prosince 2004 Komisí pro hospodářskou a sociální politiku (Zpravodaj: Claudio MARTINI, předseda regionu Toskánsko (IT – PES).

přijal toto rozhodnutí na svém 58. plenárním zasedání, dne 23. a 24. února 2005 (zasedání dne 23. února), toto stanovisko.

1.   Názory Výboru regionů

Úvod

| 1.1 | Bílá kniha vytyčuje aktivity Komise až do roku 2006. Výbor regionů, úzce spolupracující s regionálními a místními orgány, podstatnou měrou přispěl do široké veřejné diskuse, která vedla k jejímu vytvoření. |
| --- | --- |

1.1

Bílá kniha vytyčuje aktivity Komise až do roku 2006. Výbor regionů, úzce spolupracující s regionálními a místními orgány, podstatnou měrou přispěl do široké veřejné diskuse, která vedla k jejímu vytvoření.

VÝBOR REGIONŮ

| 1.2 | Má za to, že Bílá kniha poskytuje příležitost k tomu, aby se pokračovalo v debatě o strategiích, návrzích a závazcích, které v ní jsou zmíněny. Veřejné orgány a zvláště regionální a místní orgány a sociální partneři by měli přispět k dosažení cílů v těchto oblastech:






  — | nastolení správné rovnováhy mezi veřejným zájmem spojeným se službami obecného zájmu (SOZ) a pravidly hospodářské soutěže, a to také ve světle významu, který SOZ přiznala Ústavní smlouva; |
| --- | --- | --- |

1.2

Má za to, že Bílá kniha poskytuje příležitost k tomu, aby se pokračovalo v debatě o strategiích, návrzích a závazcích, které v ní jsou zmíněny. Veřejné orgány a zvláště regionální a místní orgány a sociální partneři by měli přispět k dosažení cílů v těchto oblastech:

—

nastolení správné rovnováhy mezi veřejným zájmem spojeným se službami obecného zájmu (SOZ) a pravidly hospodářské soutěže, a to také ve světle významu, který SOZ přiznala Ústavní smlouva;

| — | určit právní rámec pro SOZ (zejména v případě role veřejných orgánů, výběru řídících postupů, dlouhodobých záruk financování, regulace a hodnocení); |
| --- | --- |

—

určit právní rámec pro SOZ (zejména v případě role veřejných orgánů, výběru řídících postupů, dlouhodobých záruk financování, regulace a hodnocení);

| — | přezkoumat stav realizace odvětvových směrnic o liberalizaci; v sektorech týkajících se elektronické komunikace, poštovních služeb, elektřiny a plynu ve světle konzultací v rámci Zelené a Bílé knihy a připravit v případě potřeby revizi těchto směrnic, |
| --- | --- |

—

přezkoumat stav realizace odvětvových směrnic o liberalizaci; v sektorech týkajících se elektronické komunikace, poštovních služeb, elektřiny a plynu ve světle konzultací v rámci Zelené a Bílé knihy a připravit v případě potřeby revizi těchto směrnic,

| — | vyvíjení cílů obecného zájmu, které budou v souladu s potřebami občanů a tak přispějí k prohloubení sociální i teritoriální soudržnosti a ke zvýšení konkurenceschopnosti evropské ekonomiky (Lisabonský proces). Výbor regionů lituje, že Komise ve svém sdělení „Společnou prací k růstu a zaměstnanosti – Nový elán pro Lisabonskou strategii“, nezařadila plnění Bílé knihy o službách obecného zájmu mezi své prioritní cíle k naplnění Lisabonské strategie (5); |
| --- | --- |

—

vyvíjení cílů obecného zájmu, které budou v souladu s potřebami občanů a tak přispějí k prohloubení sociální i teritoriální soudržnosti a ke zvýšení konkurenceschopnosti evropské ekonomiky (Lisabonský proces). Výbor regionů lituje, že Komise ve svém sdělení „Společnou prací k růstu a zaměstnanosti – Nový elán pro Lisabonskou strategii“, nezařadila plnění Bílé knihy o službách obecného zájmu mezi své prioritní cíle k naplnění Lisabonské strategie (5);

| — | zajišťování demokratického, pluralitního a otevřeného vyhodnocení této debaty, a to se zapojením všech zainteresovaných stran; |
| --- | --- |

—

zajišťování demokratického, pluralitního a otevřeného vyhodnocení této debaty, a to se zapojením všech zainteresovaných stran;

| — | závazek zajistit, aby mezinárodní předpisy o obchodu se službami byly v souladu s cílem zajistit všem občanům přístup k veřejným službám; |
| --- | --- |

—

závazek zajistit, aby mezinárodní předpisy o obchodu se službami byly v souladu s cílem zajistit všem občanům přístup k veřejným službám;

| — | úprava programů mezinárodní spolupráce s rozvojovými zeměmi, tak aby zahrnovaly také podporu investic do základních služeb obecného zájmu a zajištění co nejširšího přístupu veřejnosti k nim. |
| --- | --- |

—

úprava programů mezinárodní spolupráce s rozvojovými zeměmi, tak aby zahrnovaly také podporu investic do základních služeb obecného zájmu a zajištění co nejširšího přístupu veřejnosti k nim.

Konkrétní vyjádření k Bílé knize

VÝBOR REGIONŮ

| 1.3 | vítá uvedené aspekty Bílé knihy:






  — | uznání sdílené odpovědnosti Komise, regionálních a místních orgánů a členských států; |
| --- | --- | --- |

1.3

vítá uvedené aspekty Bílé knihy:

—

uznání sdílené odpovědnosti Komise, regionálních a místních orgánů a členských států;

| — | skutečnost, že Komise uznala článek III-122 Ústavní smlouvy za právní základ úpravy služeb obecného hospodářského zájmu; |
| --- | --- |

—

skutečnost, že Komise uznala článek III-122 Ústavní smlouvy za právní základ úpravy služeb obecného hospodářského zájmu;

| — | přání zajistit vyšší míru právní jistoty v oblasti financování SOZ v kombinaci s uznáním práva místních a regionálních orgánů na výběr metody řízení i financování (další kroky v této oblasti jsou naplánovány na červenec 2005, stejně jako přesné vymezení rozdílu mezi SOZ a službami obecného hospodářského zájmu (SOHZ)); |
| --- | --- |

—

přání zajistit vyšší míru právní jistoty v oblasti financování SOZ v kombinaci s uznáním práva místních a regionálních orgánů na výběr metody řízení i financování (další kroky v této oblasti jsou naplánovány na červenec 2005, stejně jako přesné vymezení rozdílu mezi SOZ a službami obecného hospodářského zájmu (SOHZ));

| — | skutečnost, že cíle SOZ budou upřednostněny před pravidly hospodářské soutěže v případě, že mezi nimi dojde k rozporu (přezkoumání odvětvových směrnic je naplánováno na rok 2006); |
| --- | --- |

—

skutečnost, že cíle SOZ budou upřednostněny před pravidly hospodářské soutěže v případě, že mezi nimi dojde k rozporu (přezkoumání odvětvových směrnic je naplánováno na rok 2006);

| — | závazek připravit v průběhu roku 2005 konkrétní Sdělení o sociálních a zdravotních službách obecného zájmu; |
| --- | --- |

—

závazek připravit v průběhu roku 2005 konkrétní Sdělení o sociálních a zdravotních službách obecného zájmu;

| — | závazek přezkoumat postupy pro posuzování dopadů liberalizace; |
| --- | --- |

—

závazek přezkoumat postupy pro posuzování dopadů liberalizace;

| — | zaznamenává nicméně skutečnost, že přes převážně pozitivní charakter Bílé knihy provozovatelé a poskytovatelé služeb i nadále operují v prostředí s vysokou mírou nejistoty: |
| --- | --- |

—

zaznamenává nicméně skutečnost, že přes převážně pozitivní charakter Bílé knihy provozovatelé a poskytovatelé služeb i nadále operují v prostředí s vysokou mírou nejistoty:

| — | právní povahy, co se týče hierarchie legislativy a jejího výkladu a aplikace; |
| --- | --- |

—

právní povahy, co se týče hierarchie legislativy a jejího výkladu a aplikace;

| — | ekonomické povahy, s ohledem na neexistenci spolehlivého rámce, který by zaručil dlouhodobé financování investic a kompenzaci závazků v oblasti SOZ; |
| --- | --- |

—

ekonomické povahy, s ohledem na neexistenci spolehlivého rámce, který by zaručil dlouhodobé financování investic a kompenzaci závazků v oblasti SOZ;

| — | s ohledem na dodržování principu subsidiarity a následně dodržování rozdělení pravomocí a odpovědnosti mezi všechny stupně veřejných orgánů (na místní, regionální a národní úrovni); |
| --- | --- |

—

s ohledem na dodržování principu subsidiarity a následně dodržování rozdělení pravomocí a odpovědnosti mezi všechny stupně veřejných orgánů (na místní, regionální a národní úrovni);

| — | politické povahy, co se týče role SOZ v procesu evropské integrace. |
| --- | --- |

—

politické povahy, co se týče role SOZ v procesu evropské integrace.

SOZ v evropském institucionálním rámci

VÝBOR REGIONŮ

| 1.4 | zdůrazňuje, že SOZ jsou součástí hodnotového systému, na němž je založen život v EU a jejích členských státech, kde těsná interakce mezi hospodářským a sociálním pokrokem vytváří model sociálního tržního hospodářství a přispívá k optimalizaci účasti občanů na evropské ekonomice a společnosti.; |
| --- | --- |

1.4

zdůrazňuje, že SOZ jsou součástí hodnotového systému, na němž je založen život v EU a jejích členských státech, kde těsná interakce mezi hospodářským a sociálním pokrokem vytváří model sociálního tržního hospodářství a přispívá k optimalizaci účasti občanů na evropské ekonomice a společnosti.;

| 1.5 | upozorňuje, že zajišťování SOZ přispívá k rozvoji hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti, k solidaritě, ke vzniku pocitu sounáležitosti jednotlivce se společenstvím, k šíření obecného zájmu občanů a k dlouhodobě udržitelnému rozvoji i v zájmu budoucích generací; |
| --- | --- |

1.5

upozorňuje, že zajišťování SOZ přispívá k rozvoji hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti, k solidaritě, ke vzniku pocitu sounáležitosti jednotlivce se společenstvím, k šíření obecného zájmu občanů a k dlouhodobě udržitelnému rozvoji i v zájmu budoucích generací;

| 1.6 | je potěšen, že Komise zaujímá stanovisko ke statutu služeb obecného zájmu v evropském měřítku. To přispívá k vybudování mostu mezi stávajícím stavem, který je založený na smlouvách a judikatuře Evropského soudního dvora a středem jehož zájmu je soutěžní politika, a novou situací, kterou uvádí Ústavní smlouva; |
| --- | --- |

1.6

je potěšen, že Komise zaujímá stanovisko ke statutu služeb obecného zájmu v evropském měřítku. To přispívá k vybudování mostu mezi stávajícím stavem, který je založený na smlouvách a judikatuře Evropského soudního dvora a středem jehož zájmu je soutěžní politika, a novou situací, kterou uvádí Ústavní smlouva;

| 1.7 | je spokojen, že princip subsidiarity byl potvrzen vyjádřením, že „je v prvé řadě na příslušných národních, regionálních a místních orgánech, aby definovaly, organizovaly, financovaly a monitorovaly služby obecného zájmu“. Výbor regionů si zároveň přeje zmínit možnost, kterou mají národní orgány stejně jako místní a regionální samosprávy, rozvíjet a vytvářet systémy, které mají občanům zajistit libovolnou volbu vlastních dodavatelů individuálních služeb; |
| --- | --- |

1.7

je spokojen, že princip subsidiarity byl potvrzen vyjádřením, že „je v prvé řadě na příslušných národních, regionálních a místních orgánech, aby definovaly, organizovaly, financovaly a monitorovaly služby obecného zájmu“. Výbor regionů si zároveň přeje zmínit možnost, kterou mají národní orgány stejně jako místní a regionální samosprávy, rozvíjet a vytvářet systémy, které mají občanům zajistit libovolnou volbu vlastních dodavatelů individuálních služeb;

| 1.8 | vítá, že Komise ocenila dodatek stávajícího článku 16 (nyní III-122) nové Ústavní smlouvy, který umožňuje kodecisním postupem „v rámci pravomocí Unie“ vytvořit evropský zákon, a tak vybudovat jasnou právní základnu SOZ. Neodbytnost argumentů proti vytvoření obecného právního rámce nás neopravňuje k prodlužování stávající situace, kdy neexistence legislativy nutí Evropský soudní dvůr k tomu, aby právo spíše vytvářel, než aplikoval. Bílá kniha předpokládá, že po ratifikaci Ústavní smlouvy bude dále zvažována možnost vypracování rámcového zákona. S ohledem na tuto skutečnost se Komise zavázala zveřejnit hodnotící zprávu k případným návrhům; |
| --- | --- |

1.8

vítá, že Komise ocenila dodatek stávajícího článku 16 (nyní III-122) nové Ústavní smlouvy, který umožňuje kodecisním postupem „v rámci pravomocí Unie“ vytvořit evropský zákon, a tak vybudovat jasnou právní základnu SOZ. Neodbytnost argumentů proti vytvoření obecného právního rámce nás neopravňuje k prodlužování stávající situace, kdy neexistence legislativy nutí Evropský soudní dvůr k tomu, aby právo spíše vytvářel, než aplikoval. Bílá kniha předpokládá, že po ratifikaci Ústavní smlouvy bude dále zvažována možnost vypracování rámcového zákona. S ohledem na tuto skutečnost se Komise zavázala zveřejnit hodnotící zprávu k případným návrhům;

| 1.9 | zdůrazňuje, že existuje široký konsensus ohledně potřeby vymezit roli EU jasněji a transparentněji, aniž by přitom EU byly dány další pravomoci. Zdá se, že Bílá kniha tuto skutečnost akceptuje, neboť uznává pravomoci členských států a místních orgánů v oblasti služeb obecného zájmu, a to včetně práva na výběr právního rámce nebo výběru toho, zda plnění povinností plynoucích z obecného zájmu bude svěřeno soukromým či veřejným subjektům. |
| --- | --- |

1.9

zdůrazňuje, že existuje široký konsensus ohledně potřeby vymezit roli EU jasněji a transparentněji, aniž by přitom EU byly dány další pravomoci. Zdá se, že Bílá kniha tuto skutečnost akceptuje, neboť uznává pravomoci členských států a místních orgánů v oblasti služeb obecného zájmu, a to včetně práva na výběr právního rámce nebo výběru toho, zda plnění povinností plynoucích z obecného zájmu bude svěřeno soukromým či veřejným subjektům.

SOZ a politika soudržnosti

VÝBOR REGIONŮ

| 1.10 | je přesvědčen, že univerzální přístup k cenově dostupným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, poskytovaným za cenu vypočtenou na základě nákladů na výrobu a dodání, představuje základní prvek hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti v celé EU a že místní orgány jsou nejlépe schopny posoudit potřeby občanů a nalézt nejvhodnější formu a struktury pro zajišťování SOZ ve své spádové oblasti; |
| --- | --- |

1.10

je přesvědčen, že univerzální přístup k cenově dostupným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, poskytovaným za cenu vypočtenou na základě nákladů na výrobu a dodání, představuje základní prvek hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti v celé EU a že místní orgány jsou nejlépe schopny posoudit potřeby občanů a nalézt nejvhodnější formu a struktury pro zajišťování SOZ ve své spádové oblasti;

| 1.11 | podtrhuje, že se záměrem dosáhnout teritoriální soudržnosti se pojí potřeba zajistit rozvoj místních veřejných služeb a celoevropských sítí služeb. Strukturální fondy – nepostradatelná nástroj Evropské kohezní politiky – by měly být reformovány tak, aby podporovaly SOZ ve vztahu ke kohezním cílům, se zvláštním důrazem na přeshraniční spolupráci a podporu SOZ v středoevropských a východoevropských zemích. |
| --- | --- |

1.11

podtrhuje, že se záměrem dosáhnout teritoriální soudržnosti se pojí potřeba zajistit rozvoj místních veřejných služeb a celoevropských sítí služeb. Strukturální fondy – nepostradatelná nástroj Evropské kohezní politiky – by měly být reformovány tak, aby podporovaly SOZ ve vztahu ke kohezním cílům, se zvláštním důrazem na přeshraniční spolupráci a podporu SOZ v středoevropských a východoevropských zemích.

SOZ a hospodářská soutěž

VÝBOR REGIONŮ

| 1.12 | zdůrazňuje citlivost propojení mezi zásadami jednotného trhu a SOZ; |
| --- | --- |

1.12

zdůrazňuje citlivost propojení mezi zásadami jednotného trhu a SOZ;

| 1.13 | má za to, že v důsledku těchto propojení zůstává zabezpečení dlouhodobého financování investic a plnění povinnosti veřejné služby klíčem k zajištění univerzálního přístupu ke kvalitním SOZ na území celé EU; |
| --- | --- |

1.13

má za to, že v důsledku těchto propojení zůstává zabezpečení dlouhodobého financování investic a plnění povinnosti veřejné služby klíčem k zajištění univerzálního přístupu ke kvalitním SOZ na území celé EU;

| 1.14 | má za to, že Zelená kniha nese zodpovědnost za to, že zdůraznila výhody odvětvových liberalizačních politik, ale zdá se mu, že zde nebyl kladen dostatečný důraz na vyvážení loajální konkurence a SOZ; |
| --- | --- |

1.14

má za to, že Zelená kniha nese zodpovědnost za to, že zdůraznila výhody odvětvových liberalizačních politik, ale zdá se mu, že zde nebyl kladen dostatečný důraz na vyvážení loajální konkurence a SOZ;

| 1.15 | vítá skutečnost, že Komise v Bílé knize výslovně uznala, že existuje určitá neslučitelnost mezi zásadami vnitřního trhu a hospodářské soutěže na jedné straně a provozováním SOZ na straně druhé. Otázku nerovnováhy mezi kritériem obecného zájmu a pravidly hospodářské soutěže bude nicméně ještě třeba dořešit; |
| --- | --- |

1.15

vítá skutečnost, že Komise v Bílé knize výslovně uznala, že existuje určitá neslučitelnost mezi zásadami vnitřního trhu a hospodářské soutěže na jedné straně a provozováním SOZ na straně druhé. Otázku nerovnováhy mezi kritériem obecného zájmu a pravidly hospodářské soutěže bude nicméně ještě třeba dořešit;

| 1.16 | opakuje, že by výběrové řízení na podnik pověřený zajišťovat veřejnou službu mělo být pouze dobrovolné a ne podmínkou k dodržení legálnosti státní podpory formou kompenzací veřejných služeb. Domnívá se, v souvislosti se současnou judikaturou, která značně omezuje přímé spravování veřejných služeb místními samosprávami, že by měla Komise navrhnout pozměnění legislativy o veřejných zakázkách, aby ustanovila definici přímého spravování přizpůsobenou situaci místních samospráv; |
| --- | --- |

1.16

opakuje, že by výběrové řízení na podnik pověřený zajišťovat veřejnou službu mělo být pouze dobrovolné a ne podmínkou k dodržení legálnosti státní podpory formou kompenzací veřejných služeb. Domnívá se, v souvislosti se současnou judikaturou, která značně omezuje přímé spravování veřejných služeb místními samosprávami, že by měla Komise navrhnout pozměnění legislativy o veřejných zakázkách, aby ustanovila definici přímého spravování přizpůsobenou situaci místních samospráv;

| 1.17 | souhlasí s Komisí v tom, že záměr vytvořit otevřený vnitřní trh je slučitelný s rozvojem SOZ, ale považuje za nezbytné, aby byla upřesněna představa „přidělení výměn“, které na základě článků 12 a 81 až 89 smlouvy o ES, ustanovují používání pravidel pro hospodářskou soutěž pro SOZ. Totiž, v současné době, Soudní dvůr EU přijal tak široký výklad pojmu potenciální přidělení výměn vně společenství, že dokonce podniky, které jsou pověřeny zajištěním veřejných služeb na místní úrovni přesně vymezené, mohou spadnout pod opatření článku 87.1 smlouvy o ES; |
| --- | --- |

1.17

souhlasí s Komisí v tom, že záměr vytvořit otevřený vnitřní trh je slučitelný s rozvojem SOZ, ale považuje za nezbytné, aby byla upřesněna představa „přidělení výměn“, které na základě článků 12 a 81 až 89 smlouvy o ES, ustanovují používání pravidel pro hospodářskou soutěž pro SOZ. Totiž, v současné době, Soudní dvůr EU přijal tak široký výklad pojmu potenciální přidělení výměn vně společenství, že dokonce podniky, které jsou pověřeny zajištěním veřejných služeb na místní úrovni přesně vymezené, mohou spadnout pod opatření článku 87.1 smlouvy o ES;

Rozlišení mezi službami obecného zájmu (SOZ) a službami obecného hospodářského zájmu (SOHZ)

| 1.18 | vyzývá Komisi k tomu, aby urychleně připravila na základě Ústavní smlouvy návrh rámcové legislativy, která by zajistila definici některých společných pozitivních principů, jako jsou:






  — | kritéria rozlišení mezi SOZ ekonomickými a neekonomickými |
| --- | --- | --- |

1.18

vyzývá Komisi k tomu, aby urychleně připravila na základě Ústavní smlouvy návrh rámcové legislativy, která by zajistila definici některých společných pozitivních principů, jako jsou:

—

kritéria rozlišení mezi SOZ ekonomickými a neekonomickými

| — | principy a všeobecné povinnosti SOZ mezi nimiž univerzálnost, kontinuita, kvalita, účinnost, dosažitelnost a ochrana uživatelů a spotřebitelů |
| --- | --- |

—

principy a všeobecné povinnosti SOZ mezi nimiž univerzálnost, kontinuita, kvalita, účinnost, dosažitelnost a ochrana uživatelů a spotřebitelů

| — | kritéria, která mají za úkol lokalizovat porušení rovnováhy výměn |
| --- | --- |

—

kritéria, která mají za úkol lokalizovat porušení rovnováhy výměn

| — | právo místních a regionálních samospráv na vlastní produkci služeb obecného hospodářského zájmu a na řídící principy financování |
| --- | --- |

—

právo místních a regionálních samospráv na vlastní produkci služeb obecného hospodářského zájmu a na řídící principy financování

| — | mechanismy hodnocení |
| --- | --- |

—

mechanismy hodnocení

Společná řeč bude mít horizontální hodnotu pro sektory, které spadají pod správu společenství, ale zároveň vytvoří orientační bod pro ty, kteří do této správy nespadají.

| 1.19 | zdůrazňuje, že tato rámcová legislativa je ještě důležitější pro řešení otázek kompenzací veřejných služeb. První dvě kritéria právního výroku „Altmark Trans“, konkrétně povinnost žadatele o podporu jasně definovat úkol veřejné služby a dále stanovit předem, objektivním a transparentním způsobem, parametry, na jejichž základě jsou počítány kompenzační platby, nutí od této chvíle územní samosprávy k povinnosti definovat smlouvy pro veřejné služby. Tato snaha musí přispět k větší transparentnosti a demokratické zodpovědnosti v řízení služeb všeobecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

1.19

zdůrazňuje, že tato rámcová legislativa je ještě důležitější pro řešení otázek kompenzací veřejných služeb. První dvě kritéria právního výroku „Altmark Trans“, konkrétně povinnost žadatele o podporu jasně definovat úkol veřejné služby a dále stanovit předem, objektivním a transparentním způsobem, parametry, na jejichž základě jsou počítány kompenzační platby, nutí od této chvíle územní samosprávy k povinnosti definovat smlouvy pro veřejné služby. Tato snaha musí přispět k větší transparentnosti a demokratické zodpovědnosti v řízení služeb všeobecného hospodářského zájmu.

VÝBOR REGIONŮ

| 1.20 | má za to, že pokud nebudou jasně rozlišeny služby obecného hospodářského zájmu a nehospodářského zájmu a pokud nebudou SOZ jasněji vymezeny ve Smlouvách, bude pokračovat nerovná a automatická aplikace pravidel hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

1.20

má za to, že pokud nebudou jasně rozlišeny služby obecného hospodářského zájmu a nehospodářského zájmu a pokud nebudou SOZ jasněji vymezeny ve Smlouvách, bude pokračovat nerovná a automatická aplikace pravidel hospodářské soutěže;

| 1.21 | Opakuje v tomto kontextu svůj požadavek formulovaný ve svém stanovisku týkajícím se návrhu směrnice o službách „vyloučit z principu služby obecného zájmu z oblasti aplikace této směrnice (a to nejen částečně, konkrétně z pole působnosti principu země původu), aby se zabránilo jakékoliv diskusi během budoucí realizace, a aby se zamezilo povinnosti krátkodobě harmonizovat tuto oblast pomocí pravidel platných pro celé společenství“; je rád, že Komise ve svém sdělení „Společnou prací k růstu a zaměstnanosti – nový elán pro Lisabonskou strategii“ uznává obavy z uplatňování principu země původu (6); |
| --- | --- |

1.21

Opakuje v tomto kontextu svůj požadavek formulovaný ve svém stanovisku týkajícím se návrhu směrnice o službách „vyloučit z principu služby obecného zájmu z oblasti aplikace této směrnice (a to nejen částečně, konkrétně z pole působnosti principu země původu), aby se zabránilo jakékoliv diskusi během budoucí realizace, a aby se zamezilo povinnosti krátkodobě harmonizovat tuto oblast pomocí pravidel platných pro celé společenství“; je rád, že Komise ve svém sdělení „Společnou prací k růstu a zaměstnanosti – nový elán pro Lisabonskou strategii“ uznává obavy z uplatňování principu země původu (6);

| 1.22 | vítá seriózní přístup k řešení problematiky SOHZ na straně jedné a povinnosti veřejné služby na straně druhé; nicméně se diví, že čtvrtletní pracovní program Komise oznamuje publikaci revidovaného návrhu nařízení Rady a Evropského parlamentu, týkajícího se povinností veřejné služby v sektoru pozemní osobní dopravy, zatímco ještě zdaleka nejsou dokončeny konzultace k Bílé knize o SOZ |
| --- | --- |

1.22

vítá seriózní přístup k řešení problematiky SOHZ na straně jedné a povinnosti veřejné služby na straně druhé; nicméně se diví, že čtvrtletní pracovní program Komise oznamuje publikaci revidovaného návrhu nařízení Rady a Evropského parlamentu, týkajícího se povinností veřejné služby v sektoru pozemní osobní dopravy, zatímco ještě zdaleka nejsou dokončeny konzultace k Bílé knize o SOZ

| 1.23 | upozorňuje však, že Bílá kniha neobsahuje přesnou definici SOZ a pouze konstatuje, že dodávání zboží a služeb obecného zájmu s sebou nese povinnost veřejné služby. Bílá kniha zmiňuje devět orientačních kritérií pro identifikaci SOZ. Tato kritéria vytvářejí rámec pro hodnocení a posteriori, ale nezpochybňují princip hospodářské soutěže. Bílá kniha tedy ukazuje ještě jasněji, jak těžké je nastolit rovnováhu mezi SOZ a pravidly hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

1.23

upozorňuje však, že Bílá kniha neobsahuje přesnou definici SOZ a pouze konstatuje, že dodávání zboží a služeb obecného zájmu s sebou nese povinnost veřejné služby. Bílá kniha zmiňuje devět orientačních kritérií pro identifikaci SOZ. Tato kritéria vytvářejí rámec pro hodnocení a posteriori, ale nezpochybňují princip hospodářské soutěže. Bílá kniha tedy ukazuje ještě jasněji, jak těžké je nastolit rovnováhu mezi SOZ a pravidly hospodářské soutěže;

| 1.24 | se obává, aby snaha o aplikaci pravidel vnitřního trhu nepřevážila nad právoplatnou ochranou SOZ. Ve skutečnosti všechny SOZ mohou mít určitý ekonomický prvek, s výjimkou služeb, jež veřejné orgány poskytují zdarma v rámci výkonu svých úkolů; |
| --- | --- |

1.24

se obává, aby snaha o aplikaci pravidel vnitřního trhu nepřevážila nad právoplatnou ochranou SOZ. Ve skutečnosti všechny SOZ mohou mít určitý ekonomický prvek, s výjimkou služeb, jež veřejné orgány poskytují zdarma v rámci výkonu svých úkolů;

| 1.25 | zaznamenává, že tato skutečnost má značný dopad na odpovědnost regionálních a místních orgánů za řízení SOZ vlastními zdroji; |
| --- | --- |

1.25

zaznamenává, že tato skutečnost má značný dopad na odpovědnost regionálních a místních orgánů za řízení SOZ vlastními zdroji;

| 1.26 | má za to, že SOZ a SOHZ mohou být přesně rozlišeny pouze za předpokladu, že budou posuzovány na základě kritérií, která zaručí základní práva, univerzální přístup, solidaritu a udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

1.26

má za to, že SOZ a SOHZ mohou být přesně rozlišeny pouze za předpokladu, že budou posuzovány na základě kritérií, která zaručí základní práva, univerzální přístup, solidaritu a udržitelný rozvoj.

SOZ v oblasti sociální a zdravotní

VÝBOR REGIONŮ

| 1.27 | vítá závazek Komise připravit v průběhu roku 2005 návrh konkrétního Sdělení o sociálních a zdravotních službách obecného zájmu, za úkolem zjištění jejich specifického charakteru, spojeného s nezbytnými modernizačními opatřeními a překonání stávající právní nejistoty v této oblasti. V důsledku neexistence jasné legislativy jsou sociální a zdravotní služby příliš podrobovány pravidlům hospodářské soutěže, a to na úkor svého poslání. Mobilita v rámci EU zároveň vyžaduje, aby byly podniknuty kroky potřebné pro zajištění práva na přístup k sociálním a zdravotním službám na celém území EU. Je tedy třeba vyhodnotit specifické charakteristiky tohoto sektoru, vytvořit jednotné definice, najít řešení pro situace smíšeného charakteru a řádně koordinovat specifické role příslušných provozovatelů; |
| --- | --- |

1.27

vítá závazek Komise připravit v průběhu roku 2005 návrh konkrétního Sdělení o sociálních a zdravotních službách obecného zájmu, za úkolem zjištění jejich specifického charakteru, spojeného s nezbytnými modernizačními opatřeními a překonání stávající právní nejistoty v této oblasti. V důsledku neexistence jasné legislativy jsou sociální a zdravotní služby příliš podrobovány pravidlům hospodářské soutěže, a to na úkor svého poslání. Mobilita v rámci EU zároveň vyžaduje, aby byly podniknuty kroky potřebné pro zajištění práva na přístup k sociálním a zdravotním službám na celém území EU. Je tedy třeba vyhodnotit specifické charakteristiky tohoto sektoru, vytvořit jednotné definice, najít řešení pro situace smíšeného charakteru a řádně koordinovat specifické role příslušných provozovatelů;

| 1.28 | zdůrazňuje, že Komise v rámci přípravy svých návrhů musí rozvinout efektivní spolupráci s národními, regionálními a místními orgány, jakož i se všemi zainteresovanými stranami, neboť sociální a zdravotní služby jsou ve většině evropských zemí založeny na principech solidarity a kolektivního financování. |
| --- | --- |

1.28

zdůrazňuje, že Komise v rámci přípravy svých návrhů musí rozvinout efektivní spolupráci s národními, regionálními a místními orgány, jakož i se všemi zainteresovanými stranami, neboť sociální a zdravotní služby jsou ve většině evropských zemí založeny na principech solidarity a kolektivního financování.

Odvětvové směrnice

VÝBOR REGIONŮ

| 1.29 | zaznamenává, že Bílá kniha předpokládá, že v roce 2005 bude vypracována hodnotící zpráva o efektu odvětvových směrnic a že bude vyvinuto úsilí o dosažení větší míry horizontální koherence ještě před jejich přezkoumáním v roce 2006. Celoevropské SOHZ podléhají odvětvovým směrnicím o vnitřním trhu: telekomunikace, poštovní služby, dodávky elektřiny a plynu, letecká, lodní i silniční doprava. Z těchto směrnic vyplývají jak závazky v oblasti hospodářské soutěže, tak i povinnost veřejné služby. Je třeba, aby bylo prováděno jejich periodické hodnocení, aby následně mohlo být provedeno jejich přezkoumání. V rámci přezkoumání musí být důkladněji ošetřena povinnost veřejné služby a je třeba vnést větší soulad do úpravy povinnosti veřejné služby v různých odvětvích, jakož i zlepšit regulační rámec. Stále ještě probíhají diskuse o tom, zda by měly být další SOHZ, včetně dodávek a rozvodů vody, odpadového hospodářství, městské dopravy a veřejného televizního vysílání, také pokryty rámcem Společenství a pokud ano, na jakém právním základě (životní prostředí, kulturní rozmanitost a svoboda informací ....). |
| --- | --- |

1.29

zaznamenává, že Bílá kniha předpokládá, že v roce 2005 bude vypracována hodnotící zpráva o efektu odvětvových směrnic a že bude vyvinuto úsilí o dosažení větší míry horizontální koherence ještě před jejich přezkoumáním v roce 2006. Celoevropské SOHZ podléhají odvětvovým směrnicím o vnitřním trhu: telekomunikace, poštovní služby, dodávky elektřiny a plynu, letecká, lodní i silniční doprava. Z těchto směrnic vyplývají jak závazky v oblasti hospodářské soutěže, tak i povinnost veřejné služby. Je třeba, aby bylo prováděno jejich periodické hodnocení, aby následně mohlo být provedeno jejich přezkoumání. V rámci přezkoumání musí být důkladněji ošetřena povinnost veřejné služby a je třeba vnést větší soulad do úpravy povinnosti veřejné služby v různých odvětvích, jakož i zlepšit regulační rámec. Stále ještě probíhají diskuse o tom, zda by měly být další SOHZ, včetně dodávek a rozvodů vody, odpadového hospodářství, městské dopravy a veřejného televizního vysílání, také pokryty rámcem Společenství a pokud ano, na jakém právním základě (životní prostředí, kulturní rozmanitost a svoboda informací ....).

SOZ, obchod a mezinárodní spolupráce

VÝBOR REGIONŮ

| 1.30 | oceňuje skutečnost, že se Bílá kniha zabývá také otázkou spolupráce s rozvojovými zeměmi a pomocí těmto zemím při zavádění kvalitních SOZ. Přístup k základním službám je nezbytným nástrojem pro podporu rozvoje. Bohužel v současné době na mezinárodní úrovni neexistují společné zásady pro SOZ, ani spravedlivé mechanismy financování. Za účelem podpoření rozvoje SOZ v rozvojových zemích by EU měla zformulovat politiku regionální spolupráce, která by v mezinárodním měřítku umožnila tvorbu veřejných statků prostřednictvím zavedení vyhovujícího institucionálního a regulačního rámce, jenž podpoří investice do základních SOZ; |
| --- | --- |

1.30

oceňuje skutečnost, že se Bílá kniha zabývá také otázkou spolupráce s rozvojovými zeměmi a pomocí těmto zemím při zavádění kvalitních SOZ. Přístup k základním službám je nezbytným nástrojem pro podporu rozvoje. Bohužel v současné době na mezinárodní úrovni neexistují společné zásady pro SOZ, ani spravedlivé mechanismy financování. Za účelem podpoření rozvoje SOZ v rozvojových zemích by EU měla zformulovat politiku regionální spolupráce, která by v mezinárodním měřítku umožnila tvorbu veřejných statků prostřednictvím zavedení vyhovujícího institucionálního a regulačního rámce, jenž podpoří investice do základních SOZ;

| 1.31 | nicméně věří, že pro vyjasnění všech možností, které v oblasti mezinárodního vyjednávání o obchodu službami souvisejí se SOZ, bude zapotřebí důkladné veřejné debaty. V důsledku uplatňování principu, že interní regulatorní rámec by měl být v souladu s mezinárodními obchodními dohodami, zatím politika EU vedla k vyloučení veřejně financovaných základních SOZ (zdravotnictví, školství, kultura) a k uvalení četných omezení na odvětví, která se EU rozhodla liberalizovat, aniž by však přitom byly poskytnuty potřebné záruky. |
| --- | --- |

1.31

nicméně věří, že pro vyjasnění všech možností, které v oblasti mezinárodního vyjednávání o obchodu službami souvisejí se SOZ, bude zapotřebí důkladné veřejné debaty. V důsledku uplatňování principu, že interní regulatorní rámec by měl být v souladu s mezinárodními obchodními dohodami, zatím politika EU vedla k vyloučení veřejně financovaných základních SOZ (zdravotnictví, školství, kultura) a k uvalení četných omezení na odvětví, která se EU rozhodla liberalizovat, aniž by však přitom byly poskytnuty potřebné záruky.

2.   Doporučený další postup

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | má za to, že – ačkoliv Bílá kniha na příští dva roky navrhuje intenzivní pracovní program a zohledňuje mnohé z obav, které byly vyjádřeny místními orgány – co se týče právní stránky věci, Komise neposkytla dostatečné informace o plánovaných právních nástrojích a změnách stávajícího práva vnitřního trhu a hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

2.1

má za to, že – ačkoliv Bílá kniha na příští dva roky navrhuje intenzivní pracovní program a zohledňuje mnohé z obav, které byly vyjádřeny místními orgány – co se týče právní stránky věci, Komise neposkytla dostatečné informace o plánovaných právních nástrojích a změnách stávajícího práva vnitřního trhu a hospodářské soutěže;

| 2.2 | zaznamenává, že Komise se zavázala představit do července 2005 návrhy na zaručení podmínek financování SOZ, a to při aplikaci rozsudku ve věci Altmark Trans; |
| --- | --- |

2.2

zaznamenává, že Komise se zavázala představit do července 2005 návrhy na zaručení podmínek financování SOZ, a to při aplikaci rozsudku ve věci Altmark Trans;

| 2.3 | žádá Komisi, aby i nadále zapojovala všechny zainteresované strany, jako např. v oblasti hospodářské soutěže, kde poprvé proběhly neformální konzultace, a tak umožnila VR přednést názory regionálních a místních orgánů na záležitosti, které se jich bezprostředně týkají (viz stanovisko CdR 155/2004 fin, jednohlasně přijaté na plenárním zasedání dne 29. září ); |
| --- | --- |

2.3

žádá Komisi, aby i nadále zapojovala všechny zainteresované strany, jako např. v oblasti hospodářské soutěže, kde poprvé proběhly neformální konzultace, a tak umožnila VR přednést názory regionálních a místních orgánů na záležitosti, které se jich bezprostředně týkají (viz stanovisko CdR 155/2004 fin, jednohlasně přijaté na plenárním zasedání dne 29. září );

| 2.4 | znovu konstatuje, že návrhy legislativy Společenství by měly být připravovány přísně v souladu s principem subsidiarity, tak aby místním orgánům byla ponechána volnost volby způsobu práce a svoboda výkonu jejich pravomocí, v souladu s národní legislativou; |
| --- | --- |

2.4

znovu konstatuje, že návrhy legislativy Společenství by měly být připravovány přísně v souladu s principem subsidiarity, tak aby místním orgánům byla ponechána volnost volby způsobu práce a svoboda výkonu jejich pravomocí, v souladu s národní legislativou;

| 2.5 | podtrhuje, že závazek vyplývající z dodržení těchto zásad vylučuje jakoukoliv možnost zpochybnit rozhodnutí, která již místní orgány učinily co do způsobu, jímž mají plnit svou povinnost zajišťovat občanům přístup k službám, a to jak v městském, venkovském, tak i řídce obydleném prostředí; |
| --- | --- |

2.5

podtrhuje, že závazek vyplývající z dodržení těchto zásad vylučuje jakoukoliv možnost zpochybnit rozhodnutí, která již místní orgány učinily co do způsobu, jímž mají plnit svou povinnost zajišťovat občanům přístup k službám, a to jak v městském, venkovském, tak i řídce obydleném prostředí;

| 2.6 | má za to, že s ohledem na neodkladnou potřebu zajistit podmínky pro financování SOZ, musí být náročný program naplánovaný na další dva roky (zprávy, rozhodnutí, příprava legislativy, studie, sdělení atd.) naplněn ve stanovených termínech, pokud má vést k přijetí konkrétních operativních opatření; |
| --- | --- |

2.6

má za to, že s ohledem na neodkladnou potřebu zajistit podmínky pro financování SOZ, musí být náročný program naplánovaný na další dva roky (zprávy, rozhodnutí, příprava legislativy, studie, sdělení atd.) naplněn ve stanovených termínech, pokud má vést k přijetí konkrétních operativních opatření;

| 2.7 | oceňuje závazek Komise provést přezkoumání hodnotících postupů v oblasti liberalizace v roce 2005, a to ve světle stanovisek vyjádřených všemi zainteresovanými stranami a při zohlednění sociálních a ekologických dopadů; |
| --- | --- |

2.7

oceňuje závazek Komise provést přezkoumání hodnotících postupů v oblasti liberalizace v roce 2005, a to ve světle stanovisek vyjádřených všemi zainteresovanými stranami a při zohlednění sociálních a ekologických dopadů;

| 2.8 | souhlasí, že Komise by měla vyvíjet úsilí o to, aby místním orgánům byla zaručena svoboda volby vhodných postupů pro řízení služeb, a měla by vyloučit legislativní iniciativu zaměřenou na přijetí závazné legislativy EU, která by tuto svobodu omezila. Je důležité, aby byl vyvinut systém, který zaručí kvalitu a srovnatelnost dat z jednotlivých členských států. Stávající hodnocení kvality a efektivnosti SOHZ, na které se vztahují odvětvové směrnice, by mělo být zlepšeno a hodnotící povinnosti, které se týkají SOHZ nepokrytých odvětvovými směrnicemi, by měly být dále rozvíjeny v souladu se zásadami nezávislosti, pluralismu a kvality. Za žádných okolností by nemělo být usilováno o liberalizaci bez obezřetného a neustálého vyhodnocování jejích ekonomických, sociálních, teritoriálních a ekologických dopadů. |
| --- | --- |

2.8

souhlasí, že Komise by měla vyvíjet úsilí o to, aby místním orgánům byla zaručena svoboda volby vhodných postupů pro řízení služeb, a měla by vyloučit legislativní iniciativu zaměřenou na přijetí závazné legislativy EU, která by tuto svobodu omezila. Je důležité, aby byl vyvinut systém, který zaručí kvalitu a srovnatelnost dat z jednotlivých členských států. Stávající hodnocení kvality a efektivnosti SOHZ, na které se vztahují odvětvové směrnice, by mělo být zlepšeno a hodnotící povinnosti, které se týkají SOHZ nepokrytých odvětvovými směrnicemi, by měly být dále rozvíjeny v souladu se zásadami nezávislosti, pluralismu a kvality. Za žádných okolností by nemělo být usilováno o liberalizaci bez obezřetného a neustálého vyhodnocování jejích ekonomických, sociálních, teritoriálních a ekologických dopadů.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 73, 23.3.2004, s. 7.

1

(2)  Úř. věst. C 19, 22.1.2002, s. 8.

2

(3)  Úř . věst. C 43, 18.2.2005, s. 13.

3

(4)  Úř. věst. 43, 18.2.2005, s. 18 .

4

(5)  COM (2005) 24, s. 18.

5

(6)  COM (2005) 24, s. 18.

6

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/59

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí jednotný akční program v oblasti celoživotního učení

(2005/C 164/07)

VÝBOR REGIONŮ

S ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí jednotný akční programu v oblasti celoživotního učení (COM(2004) 474 final – 2004/0153 (COD)),

S ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 15. července 2004 konzultovat Výbor regionů v této věci v souladu s článkem 265 odst. 1 a článkem 149 Smlouvy o založení Evropského společenství,

S ohledem na rozhodnutí předsedy Výboru regionů ze dne 5. dubna 2004, kterým pověřil Komisi pro kulturu a vzdělávání, aby vypracovala stanovisko k této věci,

S ohledem na návrh stanoviska CdR 258/2004 rev.2, který Komise pro kulturu a vzdělávání přijala 7. prosince 2004, (Zpravodajka: paní Christina Tallberg, členka stokholmské Okresní rady (SE-PES)

a vzhledem ke:

sdělení Komise k nové generaci programů vzdělávání a odborného vzdělávání Společenství po roce 2006 (COM(2004) 156 final)

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu k Budování naší společné budoucnosti: úkoly politiky a rozpočtové prostředky rozšířené Unie pro období 2007-2013 (COM(2004) 101 final)

jednomyslně přijal následující stanovisko na svém 58. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 23. – 24. února 2005 (schůze dne 23. února).

Obecný kontext

Komise sestavila návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí jednotný akční program v oblasti celoživotního učení a který obsahuje řadu odvětvových/specifických programů. Jednotný program staví na současných programech Socrates a Leonardo da Vinci, na programu e-learning (elektronické vzdělávání), na iniciativě Europass a na různých opatřeních financovaných prostřednictvím akčního programu Společenství.

Návrh se zaměřuje na otázky důležité pro regionální a místní politiku, tj. pro základní úroveň, a proto Výbor regionu velmi zajímá. Návrh Komise se však téměř výhradně zabývá úrovní EU a národní úrovní. Dokument se pouze krátce dotýká místní a regionální úrovně a jejího významu pro podíl na vytváření a realizaci programu v Evropě.

Podle čísel, která zveřejnil Eurostat (2001), v průměru 19,6 % mladých Evropanů ve věku 18 a 24 let se neobjevuje v číslech týkajících se dalšího vzdělávání a odborného vzdělávání a 20 % – 30 % absolventů škol nepokračuje v žádném dalším vzdělávání ani odborném vzdělávání, odborného či obecného charakteru.

Ministři školství členských států a jejich protějšky z dalších 14 evropských zemí uvedli v Boloňské deklaraci (19. červen 1999), že evropská oblast vysokoškolského vzdělávání musí dosáhnout světové přitažlivosti, aby šla ruku v ruce s velkými evropskými úspěchy v oblasti kultury a vědy.

V souladu se závěry lisabonského zasedání Evropské rady (březen 2000) vyzvala Evropská rada, která se sešla ve Feira, členské státy, Radu a Komisi, aby zavedly jednotné strategie a praktická opatření na podporu celoživotního učení pro všechny.

V této souvislosti Komise přijala memorandum o celoživotním učení s cílem zahájit celoevropskou diskusi o komplexní strategii pro dosažení celoživotního učení na individuální a institucionální úrovni a ve všech oblastech veřejného a soukromého života. Přístup k evropskému vzdělávání klade důraz na individuální učení.

Evropští ministři odpovědni za vysokoškolské vzdělávání u příležitosti jejich setkání v Praze dne 19. května 2001 zdůraznili, mimo jiné, význam větší přitažlivosti evropského vysokého školství pro studenty z Evropy a jiných částí světa.

Evropská rada, která se sešla ve Stokholmu (březen 2001), stanovila cíle evropských systémů vzdělávání a odborného vzdělávání. Rada stanovila následující prioritní oblasti rozvoje pro implementaci pracovního programu Vzdělávání 2010: přístup k poradenství, zabezpečení kvality služeb, úloha poradenství při rozvoji lidských zdrojů a poradenství usnadňující mobilitu v oblasti studia a zaměstnanosti v Evropě. K dosažení těchto cílů vypracovala Evropská rada v Barceloně (2002) pracovní program.

Návrh navazuje na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o posílení spolupráce se třetími zeměmi v oblasti vyššího vzdělávání (COM(2001) 385 final)).

Bílá kniha o novém impulsu pro evropskou mládež se zaměřuje na potřebu flexibilního poradenství a poradenského systému pro mládež na podporu nepřetržitého přístupu k celoživotnímu a všeživotnímu učení.

V roce 2002 se Komise rozhodla učinit evropskou oblast celoživotního učení realitou. Jedním z praktických výsledku, k nimž Komise dospěla ve spolupráci s Výborem regionů, jsou „Učící se regiony“ (program Regionálních sítí celoživotního učení – R3L). Projekt spojuje 120 regionů do 17 sítí a jeho cílem je vypracovat komplexní strategie celoživotního učení.

Ve sdělení k programům vzdělávání v Evropské unii po roce 2006 Komise zveřejnila své plány nových programů EU, včetně nového jednotného programu pro přeshraniční mobilitu a spolupráci v oblasti celoživotního učení pro členské státy EU, země EEA/EFTA a žadatelské země. Program zahrnuje jak všeobecné, tak odborné vzdělávání.

Společná průběžná zpráva, kterou předložila Rada a Komise ke vzdělávání a odbornému vzdělávání 2010, se zaměřuje na základní reformy pro realizaci lisabonské strategie a zdůrazňuje tři prioritní oblasti: zaměření reforem a investic na klíčové oblasti informační společnosti, realizace programu celoživotního učení a budování Evropy vzdělávání a odborného vzdělávání. Publikace nové průběžné zprávy se očekává v roce 2006.

V listopadu 2004 Wim Kok, předseda skupiny na nejvyšší úrovni pro průběžné hodnocení, předložil zprávu o vývoji Lisabonské strategie. Jedním ze závěrů zprávy je, že vývoj deklarovaných cílů je příliš pomalý. Na návrh jednotného akčního programu pro celoživotní učení bychom měli pohlížet také v tomto kontextu. Místní a regionální orgány mají velký potenciál k tomu, aby aktivně přispěly k dosažení cílů v oblasti vzdělávání.

Výbor regionu při různých příležitostech zdůraznil nutnost pevného zakotvení celoživotního učení na místní a regionální úrovni. Vzhledem k významu této otázky pro způsob organizace společnosti na místní a regionální úrovni by Výbor regionu rád hrál aktivní roli při vypracování a realizaci kampaně za celoživotní učení.

Podstata návrhu

Jednotný program

Nová pravidla se týkají nového jednotného programu vzdělávání a odborného vzdělávání pro mobilitu, projekty spolupráce v oblasti celoživotního učení a budování sítí. Zahrnuje následující programy:

| 1) | Sektorální programy:






  — | Comenius – program pro aktivity v oblasti všeobecného vzdělávání až po střední školy ukončené maturitou; |
| --- | --- | --- |

1)

Sektorální programy:

—

Comenius – program pro aktivity v oblasti všeobecného vzdělávání až po střední školy ukončené maturitou;

| — | Erasmus – program pro aktivity v oblasti vzdělávání a pokročilého vzdělávání na úrovni vysokých škol; |
| --- | --- |

—

Erasmus – program pro aktivity v oblasti vzdělávání a pokročilého vzdělávání na úrovni vysokých škol;

| — | Leonardo da Vinci – program pro všechny ostatní aspekty odborného vzdělávání a přípravy; |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci – program pro všechny ostatní aspekty odborného vzdělávání a přípravy;

| — | Grundtvig – program pro vzdělávání dospělých. |
| --- | --- |

—

Grundtvig – program pro vzdělávání dospělých.

| 2) | Obecný/průřezový program zahrnuje čtyři klíčové činnosti:






  — | spolupráce Společenství na politice celoživotního učení, |
| --- | --- | --- |

2)

Obecný/průřezový program zahrnuje čtyři klíčové činnosti:

—

spolupráce Společenství na politice celoživotního učení,

| — | věnování zvláštní pozornosti výuce jazyků, |
| --- | --- |

—

věnování zvláštní pozornosti výuce jazyků,

| — | rozvoj činností souvisejících s ICT (Informačními a komunikačními technologiemi), pokud přesahují specifické programy, |
| --- | --- |

—

rozvoj činností souvisejících s ICT (Informačními a komunikačními technologiemi), pokud přesahují specifické programy,

| — | lepší šíření. |
| --- | --- |

—

lepší šíření.

| 3) | Program Jean Monnet na podporu opatření souvisejících s evropskou integrací a evropskými institucemi a asociacemi ve vzdělávání a odborném vzdělávání. |
| --- | --- |

3)

Program Jean Monnet na podporu opatření souvisejících s evropskou integrací a evropskými institucemi a asociacemi ve vzdělávání a odborném vzdělávání.

Cíle

Očekává se, že program celoživotního učení a odborného vzdělávání bude stát asi 13.620 miliard EUR na období sedmi let. Rozpočet se zaměřuje na čtyři klíčové cíle stanovené ve finančních perspektivách pro období 2007-2013.

Hlavním cílem je vytvořit ze Společenství prostřednictvím celoživotního učení pokročilou společnost založenou na vědění. Cíle pro čtyři programy:

| — | 1 z 20 školáků bude zapojen do činností programu Comenius v období 2007 – 2013; |
| --- | --- |

—

1 z 20 školáků bude zapojen do činností programu Comenius v období 2007 – 2013;

| — | 3 miliony studentů v programu Erasmus do roku 2011; |
| --- | --- |

—

3 miliony studentů v programu Erasmus do roku 2011;

| — | 150 000 umístění v programu Leonardo každý rok do roku 2013; |
| --- | --- |

—

150 000 umístění v programu Leonardo každý rok do roku 2013;

| — | 25 000 mobilit v programu Grundtvig do roku 2013. |
| --- | --- |

—

25 000 mobilit v programu Grundtvig do roku 2013.

Názory Výboru regionů

| 1. | Výbor regionů vítá návrh Evropské komise koordinovat vzdělávací programy EU v jednotném programu celoživotního učení. Výbor regionů to považuje za velmi důležitou pomoc v úsilí, jenž má za cíl podporovat všechny zainteresované strany, aby pracovaly na rychlých změnách systémů obecného a dalšího vzdělávání a odborného vzdělávání. Splňuje to potřeby ekonomiky znalostí a je to v souladu s ambicemi Společenství, které se týkají zapojení a odpovědnosti ve společnosti. |
| --- | --- |

1.

Výbor regionů vítá návrh Evropské komise koordinovat vzdělávací programy EU v jednotném programu celoživotního učení. Výbor regionů to považuje za velmi důležitou pomoc v úsilí, jenž má za cíl podporovat všechny zainteresované strany, aby pracovaly na rychlých změnách systémů obecného a dalšího vzdělávání a odborného vzdělávání. Splňuje to potřeby ekonomiky znalostí a je to v souladu s ambicemi Společenství, které se týkají zapojení a odpovědnosti ve společnosti.

| 2. | Výbor už dříve zdůraznil význam strategie celoživotního učení a rád by pomohl zajistit, aby měl jednotný program velký vliv a poskytl smysluplnou pomoc z hlediska demokracie a prosperity. |
| --- | --- |

2.

Výbor už dříve zdůraznil význam strategie celoživotního učení a rád by pomohl zajistit, aby měl jednotný program velký vliv a poskytl smysluplnou pomoc z hlediska demokracie a prosperity.

| 2a. | V souvislosti s 10. výročím založení Výboru regionů se konala ve dnech 17. a 18. listopadu 2004 Diskuse mládeže. Zástupci mládeže zdůraznili, že by se naléhavým cílem měla stát možnost, aby se každý žák mohl účastnit výměnných programů a získat tak povědomí o jiných kulturách, jazycích a Evropském společenství. Výbor regionů považuje navrhované cíle za krok správným směrem a schvaluje dlouhodobý cíl, který zdůraznili zástupci mládeže. |
| --- | --- |

2a.

V souvislosti s 10. výročím založení Výboru regionů se konala ve dnech 17. a 18. listopadu 2004 Diskuse mládeže. Zástupci mládeže zdůraznili, že by se naléhavým cílem měla stát možnost, aby se každý žák mohl účastnit výměnných programů a získat tak povědomí o jiných kulturách, jazycích a Evropském společenství. Výbor regionů považuje navrhované cíle za krok správným směrem a schvaluje dlouhodobý cíl, který zdůraznili zástupci mládeže.

| 3. | Evropská rada v Lisabonu upozornila na to, že všeobecné vzdělávání a odborné vzdělávání jsou rozhodujícími faktory pro to, aby EU byla schopna tento úkol splnit a aby byla informační společnost dostupná pro všechny občany, což jí umožní zcela využít její potenciál. Iniciativy v oblasti vzdělávání musí zahrnovat podporu různých forem nabývání a rozvoje vědomostí tak, aby stále více lidí mohlo být úspěšně podporováno. |
| --- | --- |

3.

Evropská rada v Lisabonu upozornila na to, že všeobecné vzdělávání a odborné vzdělávání jsou rozhodujícími faktory pro to, aby EU byla schopna tento úkol splnit a aby byla informační společnost dostupná pro všechny občany, což jí umožní zcela využít její potenciál. Iniciativy v oblasti vzdělávání musí zahrnovat podporu různých forem nabývání a rozvoje vědomostí tak, aby stále více lidí mohlo být úspěšně podporováno.

Klíčová úloha místních a regionálních orgánů

| 4. | V celé Evropské unii mají místní a regionální orgány klíčovou odpovědnost za oblasti, které upravuje dokument Komise. |
| --- | --- |

4.

V celé Evropské unii mají místní a regionální orgány klíčovou odpovědnost za oblasti, které upravuje dokument Komise.

| 5. | V mnoha evropských zemích jsou místní a regionální orgány odpovědné za všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a vzdělávání dospělých. Na této úrovni se přijímají a realizují rozhodnutí týkající se vzdělávání a odborného vzdělávání. Místní a regionální úroveň je také součástí sociálního partnerství a koordinátorem místního a regionálního rozvoje a růstu. Proto je také v jejich zájmu rozvíjet dovednosti pracovních sil. |
| --- | --- |

5.

V mnoha evropských zemích jsou místní a regionální orgány odpovědné za všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a vzdělávání dospělých. Na této úrovni se přijímají a realizují rozhodnutí týkající se vzdělávání a odborného vzdělávání. Místní a regionální úroveň je také součástí sociálního partnerství a koordinátorem místního a regionálního rozvoje a růstu. Proto je také v jejich zájmu rozvíjet dovednosti pracovních sil.

| 6. | Působí také jako sociální služba se zodpovědností za blahobyt svých občanů, bez ohledu na to, zda se jedná o děti, dospělé nebo seniory. Dalším jejich úkolem je pomoci zajistit, aby nejzranitelnější skupiny byly nedílnou součástí společnosti, zejména tělesně a/nebo mentálně postižení. Jsou také zaměstnavatelem a jako takové mohou očekávat, že ze snahy zlepšit dovednosti pracovních sil budou přímo těžit. |
| --- | --- |

6.

Působí také jako sociální služba se zodpovědností za blahobyt svých občanů, bez ohledu na to, zda se jedná o děti, dospělé nebo seniory. Dalším jejich úkolem je pomoci zajistit, aby nejzranitelnější skupiny byly nedílnou součástí společnosti, zejména tělesně a/nebo mentálně postižení. Jsou také zaměstnavatelem a jako takové mohou očekávat, že ze snahy zlepšit dovednosti pracovních sil budou přímo těžit.

| 7. | V oblasti evropského vzdělávání mají snahy na místní a regionální úrovni významný demokratický prvek: možnost účastnit se a stát se mistrem demokratické společnosti. |
| --- | --- |

7.

V oblasti evropského vzdělávání mají snahy na místní a regionální úrovni významný demokratický prvek: možnost účastnit se a stát se mistrem demokratické společnosti.

| 8. | Místní a regionální orgány se nachází ve výjimečné pozici, kdy mohou vstupovat do konstruktivních partnerství se sociálními partnery a institucemi všeobecného a dalšího vzdělávání s cílem připravovat programy všeobecného vzdělávání a odborného vzdělávání s ohledem na konkrétní místní potřeby a požadavky. |
| --- | --- |

8.

Místní a regionální orgány se nachází ve výjimečné pozici, kdy mohou vstupovat do konstruktivních partnerství se sociálními partnery a institucemi všeobecného a dalšího vzdělávání s cílem připravovat programy všeobecného vzdělávání a odborného vzdělávání s ohledem na konkrétní místní potřeby a požadavky.

| 9. | Různé regionální a místní projekty spolupráce působí jako důležitá hnací sila růstu a rozvoje. |
| --- | --- |

9.

Různé regionální a místní projekty spolupráce působí jako důležitá hnací sila růstu a rozvoje.

| 10. | Vzdělávací programy umožňují EU dosáhnout přímo k občanům. Žádná jiná snaha EU neovlivňuje každý rok tolik lidí. Programy také pomáhají při modernizaci vzdělávacích systémů a pomáhají jednotlivcům při doplňování nových dovedností. S ohledem na úkoly místních a regionálních orgánů by měli být regionální aktéři důležitou cílovou skupinou programových činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

10.

Vzdělávací programy umožňují EU dosáhnout přímo k občanům. Žádná jiná snaha EU neovlivňuje každý rok tolik lidí. Programy také pomáhají při modernizaci vzdělávacích systémů a pomáhají jednotlivcům při doplňování nových dovedností. S ohledem na úkoly místních a regionálních orgánů by měli být regionální aktéři důležitou cílovou skupinou programových činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.

| 11. | Regionální sítě pro celoživotní učení (program R3L), vytvořené Komisí a Výborem regionu, jsou vynikajícím příkladem šíření a rozvoje celoživotního učení v Evropě. Výbor by přivítal několik dalších iniciativ tohoto typu, které se mohou rychle uchytit a od základu aktivně přispívat k podpoře sjednocování Evropy. |
| --- | --- |

11.

Regionální sítě pro celoživotní učení (program R3L), vytvořené Komisí a Výborem regionu, jsou vynikajícím příkladem šíření a rozvoje celoživotního učení v Evropě. Výbor by přivítal několik dalších iniciativ tohoto typu, které se mohou rychle uchytit a od základu aktivně přispívat k podpoře sjednocování Evropy.

| 12. | Evropské místní a regionální orgány musí být zapojeny v raných fázích činností programů vzdělávání a odborného vzdělávání. Nikdy se nesmí stát, aby po uplynutí programu pouze akceptovaly jeho výsledky. |
| --- | --- |

12.

Evropské místní a regionální orgány musí být zapojeny v raných fázích činností programů vzdělávání a odborného vzdělávání. Nikdy se nesmí stát, aby po uplynutí programu pouze akceptovaly jeho výsledky.

Místo strategie celoživotního učení v jednotném programu

| 13. | Celoživotní učení je zaměřeno spíše na učení než na vzdělávání a zabývá se individuálním osvojováním dovedností, nikoliv formálními vzdělávacími systémy. |
| --- | --- |

13.

Celoživotní učení je zaměřeno spíše na učení než na vzdělávání a zabývá se individuálním osvojováním dovedností, nikoliv formálními vzdělávacími systémy.

| 14. | Tato strategie sahá od jeslí po vzdělávání dospělých a zabývá se různými formami učení a vzdělávání. Je důležité, aby se tento překlenovací přístup opravdu stal hlavním proudem v navrhovaném jednotném programu a v odvětvových programech. |
| --- | --- |

14.

Tato strategie sahá od jeslí po vzdělávání dospělých a zabývá se různými formami učení a vzdělávání. Je důležité, aby se tento překlenovací přístup opravdu stal hlavním proudem v navrhovaném jednotném programu a v odvětvových programech.

| 15. | Lepší povědomí o rozmanitosti a hodnotě evropských kultur by měl být úkolem pro všechny programy a nikoliv pouze pro program Comenius. |
| --- | --- |

15.

Lepší povědomí o rozmanitosti a hodnotě evropských kultur by měl být úkolem pro všechny programy a nikoliv pouze pro program Comenius.

| 16. | Společné cíle by měly řešit, z hlediska celoživotního učení, význam trvale udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje. |
| --- | --- |

16.

Společné cíle by měly řešit, z hlediska celoživotního učení, význam trvale udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje.

| 17. | Proto memorandum Komise také vysvětluje, proč by měly být systémy vzdělávání a praktické odborné přípravy zapojeny do kontextu celoživotního učení. Komise už uvedla, že nový jednotný program musí zahrnovat jak akademické vzdělávání, tak odbornou přípravu. Výbor regionů tento přístup podporuje. Programy jako Socrates a Leonardo upravují různá nařízení, a proto se aplikují různé postupy, což bylo doposud nevýhodou. |
| --- | --- |

17.

Proto memorandum Komise také vysvětluje, proč by měly být systémy vzdělávání a praktické odborné přípravy zapojeny do kontextu celoživotního učení. Komise už uvedla, že nový jednotný program musí zahrnovat jak akademické vzdělávání, tak odbornou přípravu. Výbor regionů tento přístup podporuje. Programy jako Socrates a Leonardo upravují různá nařízení, a proto se aplikují různé postupy, což bylo doposud nevýhodou.

| 18. | Skutečnost, že základní odborná příprava spadá pod program Leonardo a odborná příprava po vysoké škole spadá pod program Erasmus, dále zdůrazňuje potřebu příležitostí pro dobré mezisektorální projekty. |
| --- | --- |

18.

Skutečnost, že základní odborná příprava spadá pod program Leonardo a odborná příprava po vysoké škole spadá pod program Erasmus, dále zdůrazňuje potřebu příležitostí pro dobré mezisektorální projekty.

| 19. | Výbor regionu zdůrazňuje potřebu co nejlepší interakce mezi různými odvětvovými programy. V programu celoživotního učení musí být umožněny a usnadněny horizontální i vertikální projekty. Zdá se, že navrhovaná struktura bude této úzké mezisektorální spolupráci otevřena. |
| --- | --- |

19.

Výbor regionu zdůrazňuje potřebu co nejlepší interakce mezi různými odvětvovými programy. V programu celoživotního učení musí být umožněny a usnadněny horizontální i vertikální projekty. Zdá se, že navrhovaná struktura bude této úzké mezisektorální spolupráci otevřena.

| 20. | Výbor regionů se však domnívá, že mimo tuto otevřenost se musí učinit jasný krok k posílení spolupráce mezi různými konkrétními programy z hlediska evropské strategie celoživotního učení. |
| --- | --- |

20.

Výbor regionů se však domnívá, že mimo tuto otevřenost se musí učinit jasný krok k posílení spolupráce mezi různými konkrétními programy z hlediska evropské strategie celoživotního učení.

Splnění potřeb současných dovedností

| 21. | Odborná příprava se rychle mění. V odborné přípravě s rozměrem celoživotního učení na sebe berou pojmy jako znalosti a učení důležité konotace, stávající pracovní prostředí například vyžaduje lepší jazykové dovednosti. |
| --- | --- |

21.

Odborná příprava se rychle mění. V odborné přípravě s rozměrem celoživotního učení na sebe berou pojmy jako znalosti a učení důležité konotace, stávající pracovní prostředí například vyžaduje lepší jazykové dovednosti.

| 22. | Sociální dovednosti, jako je ochota převzít odpovědnost, pracovat jako součást teamu, vycházet dobře s kolegy a dalšími dospělými, kreativita, schopnost nazírat věci v širším kontextu a management kvality, se také stávají významnými faktory v odborné přípravě. Podnikavost, aktivní občanství, rovné příležitosti a boj proti rasismu a xenofobii jsou příklady dalších velmi důležitých „obecných“ částí odborné přípravy. Některé z nich tvoří součást konkrétních cílů jednotného programu, což VR považuje za pozitivní. |
| --- | --- |

22.

Sociální dovednosti, jako je ochota převzít odpovědnost, pracovat jako součást teamu, vycházet dobře s kolegy a dalšími dospělými, kreativita, schopnost nazírat věci v širším kontextu a management kvality, se také stávají významnými faktory v odborné přípravě. Podnikavost, aktivní občanství, rovné příležitosti a boj proti rasismu a xenofobii jsou příklady dalších velmi důležitých „obecných“ částí odborné přípravy. Některé z nich tvoří součást konkrétních cílů jednotného programu, což VR považuje za pozitivní.

| 23. | Všeobecné vzdělávání musí být pro změnu otevřenější vůči pracovnímu světu a budoucímu zaměstnání například prostřednictvím partnerství s firmami, práce na projektech a zapojením zástupců pracovního světa do práce v učebnách. |
| --- | --- |

23.

Všeobecné vzdělávání musí být pro změnu otevřenější vůči pracovnímu světu a budoucímu zaměstnání například prostřednictvím partnerství s firmami, práce na projektech a zapojením zástupců pracovního světa do práce v učebnách.

| 24. | Výbor regionů se domnívá, že program bude schopen poskytnout cennou podporu vysokému školství, což je velice důležité pro regionální rozvoj. |
| --- | --- |

24.

Výbor regionů se domnívá, že program bude schopen poskytnout cennou podporu vysokému školství, což je velice důležité pro regionální rozvoj.

| 25. | Rozvoj kromě toho také často závisí na malých a středních podnicích, kde zaměstnanci spíše nedosahují vysokoškolského vzdělání. Zde se liší tradice vzdělávání a odborného vzdělávání. Je tudíž také důležité poskytovat podporu rozvojovým programům pro pracovníky s potřebou základního nebo vysokoškolského vzdělání. Je důležité zavést takové programy vzdělávání a osvojování dovedností, které se budou týkat pracovníků pracujících v malých a středních podnicích. |
| --- | --- |

25.

Rozvoj kromě toho také často závisí na malých a středních podnicích, kde zaměstnanci spíše nedosahují vysokoškolského vzdělání. Zde se liší tradice vzdělávání a odborného vzdělávání. Je tudíž také důležité poskytovat podporu rozvojovým programům pro pracovníky s potřebou základního nebo vysokoškolského vzdělání. Je důležité zavést takové programy vzdělávání a osvojování dovedností, které se budou týkat pracovníků pracujících v malých a středních podnicích.

| 26. | Je také důležité objasnit, jak flexibilní mají programy být, aby bylo možné splnit cíle politiky a uspokojit potřeby, které se mohou objevit v průběhu programového období. |
| --- | --- |

26.

Je také důležité objasnit, jak flexibilní mají programy být, aby bylo možné splnit cíle politiky a uspokojit potřeby, které se mohou objevit v průběhu programového období.

| 27. | Výbor regionů také zdůrazňuje potřebu, aby bylo rozdělování zdrojů pro různé programy kontinuální proces provázaný s rozpočtem a s programovými cíli. Týká se to také rozvoje mezi konkrétními programy a možnostmi redistribuce s cílem poskytnou větší podporu rozvoji a výměně studentů, kteří prodělali kratší akademickou kariéru. |
| --- | --- |

27.

Výbor regionů také zdůrazňuje potřebu, aby bylo rozdělování zdrojů pro různé programy kontinuální proces provázaný s rozpočtem a s programovými cíli. Týká se to také rozvoje mezi konkrétními programy a možnostmi redistribuce s cílem poskytnou větší podporu rozvoji a výměně studentů, kteří prodělali kratší akademickou kariéru.

Situace účastníků

| 28. | Evropský parlament upozornil na to, že z výměnných programů těží většinou studenti z bohatého prostředí, protože financování výměn studentů není adekvátní. Členské státy musí zabezpečit, aby měli studenti skutečně přístup k výměnným programům a financování a aby byly zohledněny finanční zdroje žadatelů. |
| --- | --- |

28.

Evropský parlament upozornil na to, že z výměnných programů těží většinou studenti z bohatého prostředí, protože financování výměn studentů není adekvátní. Členské státy musí zabezpečit, aby měli studenti skutečně přístup k výměnným programům a financování a aby byly zohledněny finanční zdroje žadatelů.

| 29. | Pro Výbor regionů je velmi důležitou otázkou rozvoje – a oblastí, ve které může mít jednotný program celoživotního učení dalekosáhlý význam– sociální integrace. Týká se to široké a různorodé skupiny studentů s různou potřebou podpory od studentů, kteří mají problémy s učením nebo pociťují sociální zranitelnost nebo exkluzi, až po studenty, kteří přijedou do země, jejíž kultura je pro ně neznámá. Dnes můžeme vidět, že velká skupina mladých lidí s nedostatečným základním vzděláním buď přeruší svá studia, nebo vůbec nedokončí povinnou školní docházku. Pro rozvoj mladých lidí bychom měli podporovat rozvoj metodologie, přenášení dovedností a další iniciativy. |
| --- | --- |

29.

Pro Výbor regionů je velmi důležitou otázkou rozvoje – a oblastí, ve které může mít jednotný program celoživotního učení dalekosáhlý význam– sociální integrace. Týká se to široké a různorodé skupiny studentů s různou potřebou podpory od studentů, kteří mají problémy s učením nebo pociťují sociální zranitelnost nebo exkluzi, až po studenty, kteří přijedou do země, jejíž kultura je pro ně neznámá. Dnes můžeme vidět, že velká skupina mladých lidí s nedostatečným základním vzděláním buď přeruší svá studia, nebo vůbec nedokončí povinnou školní docházku. Pro rozvoj mladých lidí bychom měli podporovat rozvoj metodologie, přenášení dovedností a další iniciativy.

| 30. | Je to tak důležitý problém, že by měl být jasně formulován v programových cílech a měl by být řešen prostřednictvím evropských, národních, regionálních a místních programů. Dobrým příkladem evropské sítě tohoto druhu jsou „Školy druhé příležitosti“, které podporují rozvoj metodologie, přenášení dovedností a rozvoj činností. |
| --- | --- |

30.

Je to tak důležitý problém, že by měl být jasně formulován v programových cílech a měl by být řešen prostřednictvím evropských, národních, regionálních a místních programů. Dobrým příkladem evropské sítě tohoto druhu jsou „Školy druhé příležitosti“, které podporují rozvoj metodologie, přenášení dovedností a rozvoj činností.

| 31. | Postižení studenti musí dostat skutečnou příležitost zapojit se do činností jednotného programu. |
| --- | --- |

31.

Postižení studenti musí dostat skutečnou příležitost zapojit se do činností jednotného programu.

| 32. | Co se týká účasti dospělých ve výměnných programech, je zapotřebí zdůraznit otázku rovných příležitostí tak, aby se mohli zúčastnit jak muži, tak ženy. Zvláštní pozornost by měla být zaměřena na pracovníky s potřebou nového učení. |
| --- | --- |

32.

Co se týká účasti dospělých ve výměnných programech, je zapotřebí zdůraznit otázku rovných příležitostí tak, aby se mohli zúčastnit jak muži, tak ženy. Zvláštní pozornost by měla být zaměřena na pracovníky s potřebou nového učení.

Zapojení sousedních třetích zemí

| 33. | Výbor regionů vítá také záměr zapojit sousední třetí země. V tomto kontextu je přirozené odkázat na prohlášení Evropského parlamentu o širším evropském sousedství. Na místní a regionální úrovni byly již v rané fázi vytvořeny kontakty a bylo možné připravit půdu vytvořením kontaktů se zeměmi, které právě přistoupily k Evropské unii. Zdálo by se přirozené, aby tato práce na regionální a místní úrovni pokračovala a rozšířila se do nových zemí. |
| --- | --- |

33.

Výbor regionů vítá také záměr zapojit sousední třetí země. V tomto kontextu je přirozené odkázat na prohlášení Evropského parlamentu o širším evropském sousedství. Na místní a regionální úrovni byly již v rané fázi vytvořeny kontakty a bylo možné připravit půdu vytvořením kontaktů se zeměmi, které právě přistoupily k Evropské unii. Zdálo by se přirozené, aby tato práce na regionální a místní úrovni pokračovala a rozšířila se do nových zemí.

Rozdělení odpovědnosti

| 34. | Výbor regionů zdůrazňuje potřebu jasně rozdělit povinnosti mezi orgány na komunitární a národní úrovni. Členské státy by měly být co nejvíce zodpovědné za praktickou stránku. Pro úspěch budoucího úsilí je zásadní decentralizovaná struktura. Místní a regionální orgány budou muset v této struktuře hrát mnohem aktivnější úlohu. |
| --- | --- |

34.

Výbor regionů zdůrazňuje potřebu jasně rozdělit povinnosti mezi orgány na komunitární a národní úrovni. Členské státy by měly být co nejvíce zodpovědné za praktickou stránku. Pro úspěch budoucího úsilí je zásadní decentralizovaná struktura. Místní a regionální orgány budou muset v této struktuře hrát mnohem aktivnější úlohu.

| 35. | V souladu s návrhem Komise by se měly orgány na komunitární úrovni zabývat záležitostmi jako jsou cíle, všeobecné přehledy, obecné strategie, pozorování a analýza, následná činnost a hodnocení. Orgány na komunitární úrovni se budou muset také zabývat realizací, určováním a rozšiřováním úspěšných forem realizace. Výbor regionů se domnívá, že místní a regionální orgány by měly hrát významnou roli při realizaci nových programů, získávání podpory pro ni a při jejich šíření. |
| --- | --- |

35.

V souladu s návrhem Komise by se měly orgány na komunitární úrovni zabývat záležitostmi jako jsou cíle, všeobecné přehledy, obecné strategie, pozorování a analýza, následná činnost a hodnocení. Orgány na komunitární úrovni se budou muset také zabývat realizací, určováním a rozšiřováním úspěšných forem realizace. Výbor regionů se domnívá, že místní a regionální orgány by měly hrát významnou roli při realizaci nových programů, získávání podpory pro ni a při jejich šíření.

| 36. | Jako obvykle bychom se měli vyhnout rozhodovacím postupům, které se týkají záležitostí řešených na dvou úrovních. |
| --- | --- |

36.

Jako obvykle bychom se měli vyhnout rozhodovacím postupům, které se týkají záležitostí řešených na dvou úrovních.

Názory na součásti jednotného programu

| 37. | Výbor regionů se domnívá, že navrhovaný jednotný program se svými současnými ambicemi je velmi významný pro podporu partnerství, projektů a sítí mobility v Evropě. |
| --- | --- |

37.

Výbor regionů se domnívá, že navrhovaný jednotný program se svými současnými ambicemi je velmi významný pro podporu partnerství, projektů a sítí mobility v Evropě.

| 38. | Projekty mobility jsou pro místní a regionální úroveň nesmírně důležité. Právě malé projekty mobility, o nichž se rozhoduje na národní úrovni, mají často významný dopad a prosazují ideu Evropy, aktivní občanské společnosti a demokracie. Je důležité, aby projekty poskytovaly rámec pro otevřenost a příležitosti pro sdílení zkušeností. To usnadňuje šíření znalostí a realizaci. Prubířským kamenem je zde vzájemné učení. |
| --- | --- |

38.

Projekty mobility jsou pro místní a regionální úroveň nesmírně důležité. Právě malé projekty mobility, o nichž se rozhoduje na národní úrovni, mají často významný dopad a prosazují ideu Evropy, aktivní občanské společnosti a demokracie. Je důležité, aby projekty poskytovaly rámec pro otevřenost a příležitosti pro sdílení zkušeností. To usnadňuje šíření znalostí a realizaci. Prubířským kamenem je zde vzájemné učení.

| 39. | Cílem projektu mobility musí také čím dál tím častěji být zajištění národních, regionálních a místních záložních systémů, které budou podporovat pokračující mobilitu i po skončení projektu, aby se zachovaly struktury a kontakty, které byly navázány. Projekty by měly pomáhat odstraňovat překážky a podporovat neustálé výměny, aby se tyto projekty staly součástí pravidelných aktivit. Je důležité, aby národní systémy financování vzdělávání také umožňovaly studentům absolvovat část studií v jiném členském státě. |
| --- | --- |

39.

Cílem projektu mobility musí také čím dál tím častěji být zajištění národních, regionálních a místních záložních systémů, které budou podporovat pokračující mobilitu i po skončení projektu, aby se zachovaly struktury a kontakty, které byly navázány. Projekty by měly pomáhat odstraňovat překážky a podporovat neustálé výměny, aby se tyto projekty staly součástí pravidelných aktivit. Je důležité, aby národní systémy financování vzdělávání také umožňovaly studentům absolvovat část studií v jiném členském státě.

| 40. | Co se týká rozvojových programu, je nezbytné využít odborné znalosti, které přinášejí, např. prostřednictvím sdružení odborníku atd. Pro strategii celoživotního učení budou zvlášť důležité projekty, které hodnotí různé formy učení. Průkopnický přístup rozvojových projektů by proto měl za určitých podmínek umožňovat změnit kurs, když je projekt v plném proudu. |
| --- | --- |

40.

Co se týká rozvojových programu, je nezbytné využít odborné znalosti, které přinášejí, např. prostřednictvím sdružení odborníku atd. Pro strategii celoživotního učení budou zvlášť důležité projekty, které hodnotí různé formy učení. Průkopnický přístup rozvojových projektů by proto měl za určitých podmínek umožňovat změnit kurs, když je projekt v plném proudu.

| 41. | Výbor regionu se domnívá, že navrhované obecné/průřezové programy budou velmi důležité jako soudržná síla a z hlediska analýzy a podpory politického vývoje. Další důležité úkoly se budou týkat zahájení nových projektů a vybudování sítí a přispějí svým dílem k novým procesům, které mohou splnit vzdělávací potřeby EU. Vzhledem k významu regionálních a místních orgánů v oblasti vzdělávání je zapotřebí návaznost mezi touto činností a Výborem regionu. |
| --- | --- |

41.

Výbor regionu se domnívá, že navrhované obecné/průřezové programy budou velmi důležité jako soudržná síla a z hlediska analýzy a podpory politického vývoje. Další důležité úkoly se budou týkat zahájení nových projektů a vybudování sítí a přispějí svým dílem k novým procesům, které mohou splnit vzdělávací potřeby EU. Vzhledem k významu regionálních a místních orgánů v oblasti vzdělávání je zapotřebí návaznost mezi touto činností a Výborem regionu.

| 42. | Strategickou úlohu pro evropské sjednocení v oblasti vysokoškolského vzdělávání a výzkumu bude hrát program Jean Monnet. |
| --- | --- |

42.

Strategickou úlohu pro evropské sjednocení v oblasti vysokoškolského vzdělávání a výzkumu bude hrát program Jean Monnet.

Výbor

| 43. | Výbor regionů zdůrazňuje, že výbor, jenž má pomáhat Komisi (článek 10 návrhu), bude:






  — | pracovat s cíli a rozvojem politiky; |
| --- | --- | --- |

43.

Výbor regionů zdůrazňuje, že výbor, jenž má pomáhat Komisi (článek 10 návrhu), bude:

—

pracovat s cíli a rozvojem politiky;

| — | neustále sledovat a podporovat společné cíle jednotného programu; |
| --- | --- |

—

neustále sledovat a podporovat společné cíle jednotného programu;

| — | zajišťovat, aby evropská strategie celoživotního učení v podstatě infiltrovala do různých sektorálních programů. |
| --- | --- |

—

zajišťovat, aby evropská strategie celoživotního učení v podstatě infiltrovala do různých sektorálních programů.

Výbor by měl nést celkovou odpovědnost za to, že mezi sektorálními programy nebudou vytvořeny žádné bariéry. Pro budoucí úsilí bude také nutné, aby výbor spolupracoval s Výborem regionů.

Objem cílů

| 44. | Výbor regionů podporuje navrhovaný objem cílů, což znamená, že se programy mobility ztrojnásobí. Tyto ambiciózní cíle pravděpodobně posílí Evropské společenství a zlepší soudržnost. Objem cílů však nesmí připustit, aby utrpěla kvalitativní stránka programu. |
| --- | --- |

44.

Výbor regionů podporuje navrhovaný objem cílů, což znamená, že se programy mobility ztrojnásobí. Tyto ambiciózní cíle pravděpodobně posílí Evropské společenství a zlepší soudržnost. Objem cílů však nesmí připustit, aby utrpěla kvalitativní stránka programu.

Zjednodušení administrativních postupů

| 45. | Výbor regionu také vítá zjednodušený/paušální systém výpočtu nákladů. VR už dříve upozorňoval na negativní dopad byrokracie na počty žadatelů. Mnoho aktérů se odmítá programů účastnit kvůli složitým administrativním požadavkům. Výbor regionů se domnívá, že administrativní a účetní požadavky by měly úměrné objemu financování. Menší projekty nemusí být podrobovány stejným komplexním, pracným kontrolám jako projekty velké. |
| --- | --- |

45.

Výbor regionu také vítá zjednodušený/paušální systém výpočtu nákladů. VR už dříve upozorňoval na negativní dopad byrokracie na počty žadatelů. Mnoho aktérů se odmítá programů účastnit kvůli složitým administrativním požadavkům. Výbor regionů se domnívá, že administrativní a účetní požadavky by měly úměrné objemu financování. Menší projekty nemusí být podrobovány stejným komplexním, pracným kontrolám jako projekty velké.

| 46. | Na druhou stranu, však Výbor zdůrazňuje, že se liší okolnosti a schopnost účastnit se programů, což může mít dopad na náklady. To lze přisoudit například nedostatečné obeznámenosti se studiem, handicapům, možnosti dovolit si cestovní výdaje a náklady za ubytování nebo různým regionálním podmínkám. |
| --- | --- |

46.

Na druhou stranu, však Výbor zdůrazňuje, že se liší okolnosti a schopnost účastnit se programů, což může mít dopad na náklady. To lze přisoudit například nedostatečné obeznámenosti se studiem, handicapům, možnosti dovolit si cestovní výdaje a náklady za ubytování nebo různým regionálním podmínkám.

Názvy

| 47. | Výbor regionů také zdůrazňuje, že nový program a jeho různé složky by měly mít jednoznačné praktické názvy, aby byly jasné a srozumitelné bez ohledu na používaný evropský jazyk. Výrazy jako „jednotný program“ a „obecný/průřezový program“ povedou ke záměně a nedorozumění. |
| --- | --- |

47.

Výbor regionů také zdůrazňuje, že nový program a jeho různé složky by měly mít jednoznačné praktické názvy, aby byly jasné a srozumitelné bez ohledu na používaný evropský jazyk. Výrazy jako „jednotný program“ a „obecný/průřezový program“ povedou ke záměně a nedorozumění.

| 48. | Mělo by být jasně dáno najevo, že „jednotný program“ odkazuje na celou iniciativu, zatímco programy Comenius, Leonardo, Erasmus, Grundtvig a Jean Monnet jsou součástí celku. Také by mělo být dáno jasně najevo, že obecný/průřezový program má strategickou, zastřešovací funkci. Výbor regionů se domnívá, že k této záležitosti by se mělo přistupovat obzvlášť pečlivě. |
| --- | --- |

48.

Mělo by být jasně dáno najevo, že „jednotný program“ odkazuje na celou iniciativu, zatímco programy Comenius, Leonardo, Erasmus, Grundtvig a Jean Monnet jsou součástí celku. Také by mělo být dáno jasně najevo, že obecný/průřezový program má strategickou, zastřešovací funkci. Výbor regionů se domnívá, že k této záležitosti by se mělo přistupovat obzvlášť pečlivě.

Subsidiarita a proporcionalita

| 49. | Program doplňuje národní nebo regionální a místní iniciativy. Navrhovaný právní základ k nim poskytuje příležitost. Program převážně funguje v oblastech, v nichž nemohou být účinná opatření členských států. Jeho cílem není změnit strukturu ani obsah vzdělávacích systémů; spíše se zaměřuje na oblasti, v nichž lze vytvořit přidanou hodnotu na evropské úrovni. Co se týká proporcionality, tento návrh byl vypracován tak, aby dosáhl co největšího zjednodušení. |
| --- | --- |

49.

Program doplňuje národní nebo regionální a místní iniciativy. Navrhovaný právní základ k nim poskytuje příležitost. Program převážně funguje v oblastech, v nichž nemohou být účinná opatření členských států. Jeho cílem není změnit strukturu ani obsah vzdělávacích systémů; spíše se zaměřuje na oblasti, v nichž lze vytvořit přidanou hodnotu na evropské úrovni. Co se týká proporcionality, tento návrh byl vypracován tak, aby dosáhl co největšího zjednodušení.

Návrhy Výboru regionů

| 1. | Místní a regionální orgány musí být do jednotného programu zapojeny v jeho rané fázi. |
| --- | --- |

1.

Místní a regionální orgány musí být do jednotného programu zapojeny v jeho rané fázi.

| 2. | Místní a regionální aktéři by měli být důležitou cílovou skupinou pro iniciativy, které se obecně týkají evropského rozvoje a integrace a konkrétně programových aktivit v oblasti vzdělávání. |
| --- | --- |

2.

Místní a regionální aktéři by měli být důležitou cílovou skupinou pro iniciativy, které se obecně týkají evropského rozvoje a integrace a konkrétně programových aktivit v oblasti vzdělávání.

| 3. | V dokumentu by měl být kladen větší důraz na neformální a informální učení. |
| --- | --- |

3.

V dokumentu by měl být kladen větší důraz na neformální a informální učení.

| 4. | Jedním ze způsobů, jak se vyhnout demarkačním problémům a překážkám, by mohlo být začlenění co nejvíce pravidel pro přístup k různým částem jednotného programu do jednoho společného článku (ekvivalent článku 4 návrhu) a podobně omezení konkrétních pravidel pro přístup pro každý sektorální program Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci a Grundtvig. |
| --- | --- |

4.

Jedním ze způsobů, jak se vyhnout demarkačním problémům a překážkám, by mohlo být začlenění co nejvíce pravidel pro přístup k různým částem jednotného programu do jednoho společného článku (ekvivalent článku 4 návrhu) a podobně omezení konkrétních pravidel pro přístup pro každý sektorální program Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci a Grundtvig.

| 5. | Je důležité, aby tato otevřenost pronikla také do způsobu, jakým se vytvářejí navrhované finanční rámce pro specifické projekty. |
| --- | --- |

5.

Je důležité, aby tato otevřenost pronikla také do způsobu, jakým se vytvářejí navrhované finanční rámce pro specifické projekty.

| 6. | Vazba mezi základním a vyšším vzděláváním, mezi všeobecným a odborným vzděláváním a mezi formálním, neformálním a informálním učením musí být v během programového období aktivně posilována. |
| --- | --- |

6.

Vazba mezi základním a vyšším vzděláváním, mezi všeobecným a odborným vzděláváním a mezi formálním, neformálním a informálním učením musí být v během programového období aktivně posilována.

| 7. | Evropská strategie celoživotního učení by měla být jasněji formulována v jednotném programu a jeho různých součástech. |
| --- | --- |

7.

Evropská strategie celoživotního učení by měla být jasněji formulována v jednotném programu a jeho různých součástech.

| 8. | Výbor regionů se domnívá, že místní a regionální orgány by měly hrát významnou roli při realizaci nových programů, získávání podpory pro ni a při jejich šíření. |
| --- | --- |

8.

Výbor regionů se domnívá, že místní a regionální orgány by měly hrát významnou roli při realizaci nových programů, získávání podpory pro ni a při jejich šíření.

| 9. | Výbor regionů si přeje hrát aktivnější úlohu při zveřejňování, šíření a diskusi o pokroku, kterého se dosáhlo v těchto otázkách na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

9.

Výbor regionů si přeje hrát aktivnější úlohu při zveřejňování, šíření a diskusi o pokroku, kterého se dosáhlo v těchto otázkách na úrovni Společenství.

| 10. | Navrhovaný obecný/průřezový program bude hrát strategickou úlohu jako soudržná síla z hlediska rozvoje politiky, nových projektů a sítí pro analýzu a pomoc při vytváření nových mechanismů s cílem uspokojit vzdělávací potřeby Společenství. Vzhledem k významu orgánů regionální a místní úrovně v oblasti vzdělávání je zapotřebí návaznosti mezi touto činností a Výborem regionu. |
| --- | --- |

10.

Navrhovaný obecný/průřezový program bude hrát strategickou úlohu jako soudržná síla z hlediska rozvoje politiky, nových projektů a sítí pro analýzu a pomoc při vytváření nových mechanismů s cílem uspokojit vzdělávací potřeby Společenství. Vzhledem k významu orgánů regionální a místní úrovně v oblasti vzdělávání je zapotřebí návaznosti mezi touto činností a Výborem regionu.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/65

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Kultura 2007 (2007-2013)

(2005/C 164/08)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Kultura 2007 (2007-2013) (KOM(2004)469 v konečném znění – 2004/0150 (COD));

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 15. července 2004 konzultovat výbor podle čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 27. ledna 2004 pověřit vypracováním tohoto stanoviska Komisi pro kulturu a vzdělávání;

s ohledem na čl. III-280 návrhu Smlouvy o Ústavě pro Evropu;

s ohledem na sdělení Komise „Aby občanství fungovalo: podpora evropské kultury a rozmanitosti prostřednictvím programů pro mládež, kulturu, audiovizuální média a zapojení občanů“ (KOM (2004) 154 final);

s ohledem na sdělení Komise „Budování naší společné budoucnosti – politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007-13“ (KOM (2004) 101 v konečném znění;

s ohledem na své stanovisko k „návrhu akce Společenství“ hlavní město evropské kultury „na období 2005 až 2019“ (VR 393/2003 v konečném znění) (1);

s ohledem na svůj návrh stanoviska VR 259/2004 rev.1 přijatý dne 7. prosince 2004 Komisí pro kulturu a vzdělávání (zpravodajka: paní Rosemary Butlerová, zvolená členka Velšského národního shromáždění (UK/SES),

jednomyslně přijal na svém 58. plenárním zasedání konaném ve dnech 23. a 24. února 2005 (zasedání dne 23. února) toto stanovisko.

1.   Názory Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ:

Obecné poznámky

| 1.1 | potvrzuje význam programu v oblasti evropské kulturní spolupráce a domnívá se, že jeho politický význam je nyní ještě větší vzhledem k rostoucí potřebě podporovat porozumění a toleranci jak v rámci EU, tak i s našimi sousedy; |
| --- | --- |

1.1

potvrzuje význam programu v oblasti evropské kulturní spolupráce a domnívá se, že jeho politický význam je nyní ještě větší vzhledem k rostoucí potřebě podporovat porozumění a toleranci jak v rámci EU, tak i s našimi sousedy;

| 1.2 | souhlasí s celkovým duchem návrhu Komise, zejména se zaměřením programu na tři komplexní cíle a tři oblasti. VR velmi vítá tuto novou strukturu, která by měla zajistit soudržnější a cílenější program, a vítá odstoupení od oborového přístupu; |
| --- | --- |

1.2

souhlasí s celkovým duchem návrhu Komise, zejména se zaměřením programu na tři komplexní cíle a tři oblasti. VR velmi vítá tuto novou strukturu, která by měla zajistit soudržnější a cílenější program, a vítá odstoupení od oborového přístupu;

| 1.3 | domnívá se, že by se Evropská komise měla všemožně přičinit o prosazování mezioborových projektů, tvrdí, že výběrová kritéria by měla upřednostňovat projekty, které jsou inovační, riskantní nebo pilotní, s podmínkou, že inovace je relativní pojem a závisí na místním a regionálním kontextu; |
| --- | --- |

1.3

domnívá se, že by se Evropská komise měla všemožně přičinit o prosazování mezioborových projektů, tvrdí, že výběrová kritéria by měla upřednostňovat projekty, které jsou inovační, riskantní nebo pilotní, s podmínkou, že inovace je relativní pojem a závisí na místním a regionálním kontextu;

| 1.4 | doufá, že integrace tří oblastí do jednoho programu vytvoří mezi těmito oblastmi synergie a zlepší soudržnost programu. VR žádá řídící výbor, aby sledoval, zda skutečně k těmto synergiím dochází; |
| --- | --- |

1.4

doufá, že integrace tří oblastí do jednoho programu vytvoří mezi těmito oblastmi synergie a zlepší soudržnost programu. VR žádá řídící výbor, aby sledoval, zda skutečně k těmto synergiím dochází;

| 1.5 | podporuje tři komplexní cíle, které jsou základem programu, a to mobilitu umělců, mobilitu uměleckých děl a mezikulturní dialog; |
| --- | --- |

1.5

podporuje tři komplexní cíle, které jsou základem programu, a to mobilitu umělců, mobilitu uměleckých děl a mezikulturní dialog;

| 1.6 | vítá administrativní/finanční/právní zjednodušení, které bere v úvahu specifičnost kulturního odvětví, např. jednodušší formuláře žádostí, paušální sazby pro identifikovatelné rozpočtové položky, lepší informování žadatelů a omezená finanční kontrola organizací, které dostávají malé granty. VR však lituje, že tato zlepšení nejsou zahrnuta v samotném právním textu, ale v odůvodnění. Domnívá se rovněž, že tento proces zjednodušování by se měl dále rozvíjet flexibilnějším přístupem k financování v naturáliích a větší proporcionalitou; přičemž byrokratické požadavky na zadavatele projektů jsou přiměřené velikosti rozpočtu na projekt; |
| --- | --- |

1.6

vítá administrativní/finanční/právní zjednodušení, které bere v úvahu specifičnost kulturního odvětví, např. jednodušší formuláře žádostí, paušální sazby pro identifikovatelné rozpočtové položky, lepší informování žadatelů a omezená finanční kontrola organizací, které dostávají malé granty. VR však lituje, že tato zlepšení nejsou zahrnuta v samotném právním textu, ale v odůvodnění. Domnívá se rovněž, že tento proces zjednodušování by se měl dále rozvíjet flexibilnějším přístupem k financování v naturáliích a větší proporcionalitou; přičemž byrokratické požadavky na zadavatele projektů jsou přiměřené velikosti rozpočtu na projekt;

| 1.7 | připomíná skutečnost, že malí kulturní aktéři mají spíše omezené zdroje, a to jak lidské, tak i finanční, a je pro ně mnohem těžší než pro jejich větší protějšky vypracovat žádosti o financování. Maje toto na paměti Výbor požaduje, aby pro financování v rámci programu byly způsobilé náklady na přípravu projektu. Orgány veřejné moci v členských státech by měly zvážit vytvoření malého fondu počátečního kapitálu na podporu malých aktérů ve fázi studií proveditelnosti a přípravy nabídky; |
| --- | --- |

1.7

připomíná skutečnost, že malí kulturní aktéři mají spíše omezené zdroje, a to jak lidské, tak i finanční, a je pro ně mnohem těžší než pro jejich větší protějšky vypracovat žádosti o financování. Maje toto na paměti Výbor požaduje, aby pro financování v rámci programu byly způsobilé náklady na přípravu projektu. Orgány veřejné moci v členských státech by měly zvážit vytvoření malého fondu počátečního kapitálu na podporu malých aktérů ve fázi studií proveditelnosti a přípravy nabídky;

| 1.8 | tvrdí, že návrh Komise může nepříznivě ovlivnit zapojení menších aktérů a projektů, které jsou „malé rozsahem, ale vysoce kvalitní“. Je nutné menší aktéry ujistit, že program je inkluzívní, a aktivně je podněcovat k účasti; |
| --- | --- |

1.8

tvrdí, že návrh Komise může nepříznivě ovlivnit zapojení menších aktérů a projektů, které jsou „malé rozsahem, ale vysoce kvalitní“. Je nutné menší aktéry ujistit, že program je inkluzívní, a aktivně je podněcovat k účasti;

| 1.9 | zdůrazňuje, že velikost neznamená vysokou kvalitu, kreativitu a inovaci a že kritická míra závisí na zeměpisném kontextu. Ve venkovských oblastech s malou hustotou obyvatelstva může mít malý projekt nespornou kritickou míru a dopad; |
| --- | --- |

1.9

zdůrazňuje, že velikost neznamená vysokou kvalitu, kreativitu a inovaci a že kritická míra závisí na zeměpisném kontextu. Ve venkovských oblastech s malou hustotou obyvatelstva může mít malý projekt nespornou kritickou míru a dopad;

| 1.10 | bere na vědomí záměr Komise zajistit, aby nový program doplňoval programy Evropského společenství v oblasti mládeže, vzdělávání, sportu, informačních technologií atd., ale ptá se, jak bude toto provedeno a jak se bude tento cíl sledovat? VR tvrdí, že v nových programech pro mládež a celoživotní učení (2007-13) by se měla zdůraznit kulturní činnost; |
| --- | --- |

1.10

bere na vědomí záměr Komise zajistit, aby nový program doplňoval programy Evropského společenství v oblasti mládeže, vzdělávání, sportu, informačních technologií atd., ale ptá se, jak bude toto provedeno a jak se bude tento cíl sledovat? VR tvrdí, že v nových programech pro mládež a celoživotní učení (2007-13) by se měla zdůraznit kulturní činnost;

| 1.11 | vítá skutečnost, že čl. III-280 návrhu Smlouvy o Ústavě pro Evropu stanoví, že v oblasti kultury se v Radě v legislativním procesu při přijímání evropských zákonů nebo rámcových zákonů zavádějících podpůrná opatření uplatňuje postup spolurozhodování kvalifikovanou většinou a vylučuje harmonizaci zákonů a nařízení členských států. |
| --- | --- |

1.11

vítá skutečnost, že čl. III-280 návrhu Smlouvy o Ústavě pro Evropu stanoví, že v oblasti kultury se v Radě v legislativním procesu při přijímání evropských zákonů nebo rámcových zákonů zavádějících podpůrná opatření uplatňuje postup spolurozhodování kvalifikovanou většinou a vylučuje harmonizaci zákonů a nařízení členských států.

| 1.12 | zdůrazňuje, že kulturní rozmanitost je jedním z vymezujících znaků Evropské unie a že se rozmanitost významně zvýšila přistoupením deseti nových členských států. V souladu s tím VR požaduje, aby se v textu více odkazovalo na tuto základní zásadu, a zastává názor, že program Kultura 2007 by měl zahrnovat všechny místní, regionální a národní projevy jak kulturní, tak i jazykové rozmanitosti. VR se domnívá, že program by měl zvláštní pozornost věnovat podpoře projektů zaměřených na menšiny nebo na překlenutí rozdílu mezi menšinovou a majoritní kulturou ve snaze zvýšit vzájemné porozumění, aby se zohlednila rozmanitost v rámci členských států a přistěhovalecké trendy; |
| --- | --- |

1.12

zdůrazňuje, že kulturní rozmanitost je jedním z vymezujících znaků Evropské unie a že se rozmanitost významně zvýšila přistoupením deseti nových členských států. V souladu s tím VR požaduje, aby se v textu více odkazovalo na tuto základní zásadu, a zastává názor, že program Kultura 2007 by měl zahrnovat všechny místní, regionální a národní projevy jak kulturní, tak i jazykové rozmanitosti. VR se domnívá, že program by měl zvláštní pozornost věnovat podpoře projektů zaměřených na menšiny nebo na překlenutí rozdílu mezi menšinovou a majoritní kulturou ve snaze zvýšit vzájemné porozumění, aby se zohlednila rozmanitost v rámci členských států a přistěhovalecké trendy;

| 1.13 | domnívá se, že program Kultura 2007 musí zajistit a prosazovat jazykovou rozmanitost, a požaduje, aby v textu byl uveden odkaz na tento cíl v souladu s článkem 3 návrhu Ústavy pro Evropu a akčním plánem Evropské komise pro výuku jazyků a jazykovou rozmanitost; |
| --- | --- |

1.13

domnívá se, že program Kultura 2007 musí zajistit a prosazovat jazykovou rozmanitost, a požaduje, aby v textu byl uveden odkaz na tento cíl v souladu s článkem 3 návrhu Ústavy pro Evropu a akčním plánem Evropské komise pro výuku jazyků a jazykovou rozmanitost;

| 1.14 | navrhuje, aby se více odkazovalo na klíčovou roli místních a regionálních samospráv při podpoře a udržování kultury jejich komunit, a požaduje, aby Kultura 2007 prosazovala účast regionálních a místních samospráv v tomto programu. Činnost by se měla zaměřit spíše na místní a regionální úroveň než na velké projekty; |
| --- | --- |

1.14

navrhuje, aby se více odkazovalo na klíčovou roli místních a regionálních samospráv při podpoře a udržování kultury jejich komunit, a požaduje, aby Kultura 2007 prosazovala účast regionálních a místních samospráv v tomto programu. Činnost by se měla zaměřit spíše na místní a regionální úroveň než na velké projekty;

| 1.15 | vítá návrh rozpočtu na program Kultura 2007, který ve srovnání s programem Kultura 2000 znamená nárůst. V kontextu širší debaty o financování EU na období 2007-13 VR věří, že bude nalezen přijatelný kompromis. Zejména doufá, že v konečném rozhodnutí o finančním výhledu bude zachována přiměřená úroveň financování evropské kulturní spolupráce. To je důležité, jelikož přistoupením deseti nových členských států se počet obyvatel zvýšil o 20 %, a rovněž se zřetelem na cíle samotného programu; |
| --- | --- |

1.15

vítá návrh rozpočtu na program Kultura 2007, který ve srovnání s programem Kultura 2000 znamená nárůst. V kontextu širší debaty o financování EU na období 2007-13 VR věří, že bude nalezen přijatelný kompromis. Zejména doufá, že v konečném rozhodnutí o finančním výhledu bude zachována přiměřená úroveň financování evropské kulturní spolupráce. To je důležité, jelikož přistoupením deseti nových členských států se počet obyvatel zvýšil o 20 %, a rovněž se zřetelem na cíle samotného programu;

| 1.16 | chtěl by, aby nový program vyzdvihl sociálně-ekonomický prospěch, který může kultura přinést, zejména jak může přispět k dosažení lisabonských cílů EU. Výbor například zastává názor, že program by měl vyzdvihnout rovný přístup ke kultuře, tak aby se program nestal elitářským, a rovněž přínosy v oblasti obnovy a územní soudržnosti, které může kultura zajistit; |
| --- | --- |

1.16

chtěl by, aby nový program vyzdvihl sociálně-ekonomický prospěch, který může kultura přinést, zejména jak může přispět k dosažení lisabonských cílů EU. Výbor například zastává názor, že program by měl vyzdvihnout rovný přístup ke kultuře, tak aby se program nestal elitářským, a rovněž přínosy v oblasti obnovy a územní soudržnosti, které může kultura zajistit;

| 1.17 | ptá se, zde existuje prostor ke zlepšení koordinace mezi kulturními politikami Evropského společenství a jednotlivých členských států při respektování zásady subsidiarity, aby se maximalizoval účinek každého grantu v rámci programu Evropského společenství v oblasti kultury; |
| --- | --- |

1.17

ptá se, zde existuje prostor ke zlepšení koordinace mezi kulturními politikami Evropského společenství a jednotlivých členských států při respektování zásady subsidiarity, aby se maximalizoval účinek každého grantu v rámci programu Evropského společenství v oblasti kultury;

| 1.18 | vyjadřuje obavy, pokud jde o návrhy Komise týkající se délky trvání projektu, zvýšení počtu spoluorganizátorů a prahů. Výbor se domnívá, že pro program v oblasti kultury by na rozdíl od mechanických výběrových kritérií a nepružných pravidel měla být nejdůležitější kvalita a flexibilita; |
| --- | --- |

1.18

vyjadřuje obavy, pokud jde o návrhy Komise týkající se délky trvání projektu, zvýšení počtu spoluorganizátorů a prahů. Výbor se domnívá, že pro program v oblasti kultury by na rozdíl od mechanických výběrových kritérií a nepružných pravidel měla být nejdůležitější kvalita a flexibilita;

Detailní poznámky

Kontaktní místa pro spolupráci

| 1.19 | požaduje vysvětlení, jak bude fungovat pravidlo týkající se postupného snižování podpory Společenství, pokud jde o podporu kontaktních míst pro spolupráci; |
| --- | --- |

1.19

požaduje vysvětlení, jak bude fungovat pravidlo týkající se postupného snižování podpory Společenství, pokud jde o podporu kontaktních míst pro spolupráci;

| 1.20 | vyjadřuje pochyby, zda lze reálně očekávat, že se všechna kontaktní místa pro spolupráci stanou trvalými a finančně nezávislými po té, co grant Evropského společenství skončí; |
| --- | --- |

1.20

vyjadřuje pochyby, zda lze reálně očekávat, že se všechna kontaktní místa pro spolupráci stanou trvalými a finančně nezávislými po té, co grant Evropského společenství skončí;

Studie a analýzy

| 1.21 | vítá návrh vynaložit 8,56 milionů eur na studie a analýzy, jelikož existuje reálná potřeba spolehlivějších informací o kulturním odvětví v Evropě obecně, a o evropské kulturní spolupráci zvlášť; vypracování široce použitelných kritérií by pro místní a regionální aktéry představovalo trvalý přínos pro jejich studium dynamiky a vývoje kulturní oblasti. |
| --- | --- |

1.21

vítá návrh vynaložit 8,56 milionů eur na studie a analýzy, jelikož existuje reálná potřeba spolehlivějších informací o kulturním odvětví v Evropě obecně, a o evropské kulturní spolupráci zvlášť; vypracování široce použitelných kritérií by pro místní a regionální aktéry představovalo trvalý přínos pro jejich studium dynamiky a vývoje kulturní oblasti.

Shromažďování a šíření informací

| 1.22 | požaduje odůvodnění potřeby vyčlenit 3,43 milionů eur na internetový portál odvětví, když náklady na čtyřletý pilotní projekt Evropské kulturní laboratoře, který se zaměřuje na vytvoření internetového portálu, se odhadují na 1,5 milionu eur. Kromě toho VR poznamenává, že již existuje kulturní portál; |
| --- | --- |

1.22

požaduje odůvodnění potřeby vyčlenit 3,43 milionů eur na internetový portál odvětví, když náklady na čtyřletý pilotní projekt Evropské kulturní laboratoře, který se zaměřuje na vytvoření internetového portálu, se odhadují na 1,5 milionu eur. Kromě toho VR poznamenává, že již existuje kulturní portál;

| 1.23 | Navrhuje s ohledem na podporu „akcí zaměřených na ochranu a připomenutí hlavních míst a archivů spojených s deportacemi“ (Druhá část), aby tyto akce zahrnovaly také ochranu míst připomínajících krutosti, jichž se dopouštěl totalitní režim v bývalém Sovětském svazu. |
| --- | --- |

1.23

Navrhuje s ohledem na podporu „akcí zaměřených na ochranu a připomenutí hlavních míst a archivů spojených s deportacemi“ (Druhá část), aby tyto akce zahrnovaly také ochranu míst připomínajících krutosti, jichž se dopouštěl totalitní režim v bývalém Sovětském svazu.

Článek 8 – Provedení

| 1.24 | připomíná dobrou práci, kterou Komise odvedla ke zlepšení fungování programu Kultura 2000, např. při řešení problémů s prodlením pří zveřejňování výzev k podání návrhů, což je problém, který se v současném programu sleduje od samého začátku. Ke zlepšení fungování programu požaduje rovněž, aby Komise pokračovala ve své práci, aby se zajistilo rychlé vyplácení grantů, omezily se problémy kulturních aktérů s likviditou a aby zadavatelé projektů, jejichž projekt nebyl úspěšný, byli náležitě informování o důvodech; |
| --- | --- |

1.24

připomíná dobrou práci, kterou Komise odvedla ke zlepšení fungování programu Kultura 2000, např. při řešení problémů s prodlením pří zveřejňování výzev k podání návrhů, což je problém, který se v současném programu sleduje od samého začátku. Ke zlepšení fungování programu požaduje rovněž, aby Komise pokračovala ve své práci, aby se zajistilo rychlé vyplácení grantů, omezily se problémy kulturních aktérů s likviditou a aby zadavatelé projektů, jejichž projekt nebyl úspěšný, byli náležitě informování o důvodech;

| 1.25 | požaduje, aby se pozornost věnovala zajištění co nejlepšího souladu mezi zkušenostmi člena výběrové komise a projekty, které mají být posouzeny. Tímto způsobem zajistit efektivní a přesvědčivé posouzení, což má zvláštní význam, jestliže se upustilo od oborového přístupu. V případě mezioborových projektů může být k posouzení jednotlivého projektu zapotřebí více než jednoho znalce; |
| --- | --- |

1.25

požaduje, aby se pozornost věnovala zajištění co nejlepšího souladu mezi zkušenostmi člena výběrové komise a projekty, které mají být posouzeny. Tímto způsobem zajistit efektivní a přesvědčivé posouzení, což má zvláštní význam, jestliže se upustilo od oborového přístupu. V případě mezioborových projektů může být k posouzení jednotlivého projektu zapotřebí více než jednoho znalce;

Článek 10 – Kulturní kontaktní místa

| 1.26 | přimlouvá se za rozvíjení práce kulturních kontaktních míst při prosazování výměny osvědčených postupů a při spolupráci; |
| --- | --- |

1.26

přimlouvá se za rozvíjení práce kulturních kontaktních míst při prosazování výměny osvědčených postupů a při spolupráci;

Článek 11 – Finanční ustanovení

| 1.27 | má za to, že by se řídící výbor měl v prvních letech nového programu všemožně přičinit o zapojení kulturních aktérů, včetně regionálních a místních samospráv, z nových členských států. VR se například domnívá, že by se minimální finanční příspěvek ve výši 5 % mohl v prvních dvou letech programu snížit na polovinu na 2,5 %, protože příspěvek ve výši 5 % bude v nových členských státech představovat ve skutečnosti více než ve „starých“ členských státech vzhledem k tomu, že průměrný příjem nových států je nižší. Pravidlo 2,5 % by se mělo vztahovat rovněž na případné nové členské státy, které přistoupí k EU po zahájení programu, a jeho uplatňování by se mělo prodloužit, pokud bude úroveň zapojení z nových členských států nízká; |
| --- | --- |

1.27

má za to, že by se řídící výbor měl v prvních letech nového programu všemožně přičinit o zapojení kulturních aktérů, včetně regionálních a místních samospráv, z nových členských států. VR se například domnívá, že by se minimální finanční příspěvek ve výši 5 % mohl v prvních dvou letech programu snížit na polovinu na 2,5 %, protože příspěvek ve výši 5 % bude v nových členských státech představovat ve skutečnosti více než ve „starých“ členských státech vzhledem k tomu, že průměrný příjem nových států je nižší. Pravidlo 2,5 % by se mělo vztahovat rovněž na případné nové členské státy, které přistoupí k EU po zahájení programu, a jeho uplatňování by se mělo prodloužit, pokud bude úroveň zapojení z nových členských států nízká;

Článek 13 – Monitorování a hodnocení

| 1.28 | domnívá se, že do procesu hodnocení se musí zapojit zpětná vazba od zadavatelů a příjemců například prostřednictvím kulturních kontaktních míst; |
| --- | --- |

1.28

domnívá se, že do procesu hodnocení se musí zapojit zpětná vazba od zadavatelů a příjemců například prostřednictvím kulturních kontaktních míst;

| 1.29 | navrhuje, aby se program Kultura 2007 posuzoval na základě cílů stanovených v rozhodnutí ve snaze zajistit dosažení těchto cílů a poskytnout základ pro rozvoj nových programů v oblasti kultury; |
| --- | --- |

1.29

navrhuje, aby se program Kultura 2007 posuzoval na základě cílů stanovených v rozhodnutí ve snaze zajistit dosažení těchto cílů a poskytnout základ pro rozvoj nových programů v oblasti kultury;

Příloha II – Řízení programu

| 1.30 | vyjadřuje obavu, že sdružení prostředků do jedné výkonné „mega“ agentury společné pro ostatní programy financované Evropským společenstvím jako programy v oblasti mládeže a celoživotního učení může vést ke ztrátě zkušeností a odborných znalostí v oblasti kulturního odvětví a vnímavosti vůči tomuto odvětví, čemuž je nutno se za každou cenu vyhnout. |
| --- | --- |

1.30

vyjadřuje obavu, že sdružení prostředků do jedné výkonné „mega“ agentury společné pro ostatní programy financované Evropským společenstvím jako programy v oblasti mládeže a celoživotního učení může vést ke ztrátě zkušeností a odborných znalostí v oblasti kulturního odvětví a vnímavosti vůči tomuto odvětví, čemuž je nutno se za každou cenu vyhnout.

2.   Doporučení Výboru regionů

Doporučení 1

Bod odůvodnění 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kultura by měla přispět k většímu vnějšímu zviditelnění Evropské unie podporou její kulturní rozmanitosti a společných rozměrů jejích kultur. | Kultura by měla přispět k většímu vnějšímu zviditelnění Evropské unie podporou její kulturní rozmanitosti a společných rozměrů jejích kultur. Zvláštní pozornost by se měla věnovat zajištění postavení malých evropských kultur a méně rozšířených jazyků. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kultura by měla přispět k většímu vnějšímu zviditelnění Evropské unie podporou její kulturní rozmanitosti a společných rozměrů jejích kultur.

Kultura by měla přispět k většímu vnějšímu zviditelnění Evropské unie podporou její kulturní rozmanitosti a společných rozměrů jejích kultur. Zvláštní pozornost by se měla věnovat zajištění postavení malých evropských kultur a méně rozšířených jazyků.

Odůvodnění:

Do textu programu Kultura 2007 by se měl zahrnout odkaz na zajištění postavení menších evropských kultur a méně používaných jazyků, stejně jak tomu bylo v rozhodnutí o programu Kultura 2000. Jeho vynechání znamená negativní poselství pro zadavatele projektů z těchto komunit, kteří naopak potřebují ujistit, že jim je nový program otevřen.

Doporučení 2

Bod 13 Preambule

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Je třeba rovněž pokračovat v akci, kterou Evropská unie zahájila v  rámci výše uvedeného rozhodnutí č. 792/2004/ES s cílem přispět k zajištění evropské a mezinárodní ochrany nacistických koncentračních táborů jako důležitých památných míst. | Je třeba rovněž pokračovat v akci, kterou Evropská unie zahájila v  rámci výše uvedeného rozhodnutí č. 792/2004/ES s cílem přispět k zajištění evropské a mezinárodní ochrany nacistických koncentračních táborů jako důležitých památných míst. Tento program by měl zahrnovat také projekty připomínající deportace, koncentrační tábory a oběti sovětského totalitního režimu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Je třeba rovněž pokračovat v akci, kterou Evropská unie zahájila v  rámci výše uvedeného rozhodnutí č. 792/2004/ES s cílem přispět k zajištění evropské a mezinárodní ochrany nacistických koncentračních táborů jako důležitých památných míst.

Je třeba rovněž pokračovat v akci, kterou Evropská unie zahájila v  rámci výše uvedeného rozhodnutí č. 792/2004/ES s cílem přispět k zajištění evropské a mezinárodní ochrany nacistických koncentračních táborů jako důležitých památných míst. Tento program by měl zahrnovat také projekty připomínající deportace, koncentrační tábory a oběti sovětského totalitního režimu.

Odůvodnění:

Navrhované znění čl. 13 Preambule je založeno na názoru, že podpora by měla také směřovat k akcím zaměřeným na ochranu a památku hlavních míst a archivů spojených s deportacemi a bývalými koncentračními tábory a také k akcím připomínajícím památku obětí sovětského totalitního režimu. Vzhledem k dějinám Evropy během druhé světové války a po jejím skončení by program neměl zdůrazňovat pouze uchování a ochranu míst a archivů připomínajících nacistické deportace a oběti nacistického režimu, nýbrž by měl také podpořit akce připomínající sovětský totalitní režim, jenž postihl velkou část zemí a národů východní Evropy. Jak argumentují lotyšští historikové, sovětský režim byl režimem totalitním, měl svého času zásadní vliv na část evropských zemí, souhrnně označovaných jako tzv. „sovětský blok“, a nebyl o nic méně krutý než totalitní režim nacistický.

Stojí také za připomenutí, že bývalé koncentrační tábory zřízené sovětským režimem jsou považovány za tábory nucených prací, rovnocenné s tábory nacistickými. Z těchto důvodů by rovněž měly být chráněny jako důležitá památná místa.

Doporučení 3

Čl. 3 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obecným cílem programu je zlepšit kulturní oblast společnou Evropanům rozvojem kulturní spolupráce mezi tvůrci, hráči v oblasti kultury a kulturními institucemi zemí, které se účastní programu, s cílem podněcovat vývoj evropského občanství. | Obecným cílem programu je zlepšit kulturní oblast společnou Evropanům rozvojem kulturní spolupráce mezi tvůrci, hráči v oblasti kultury, a kulturními institucemi a rovněž regionálními a místními samosprávami zemí, které se účastní programu, s cílem podněcovat vývoj evropského občanství a prosazovat jak jazykovou, tak i kulturní rozmanitost. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Obecným cílem programu je zlepšit kulturní oblast společnou Evropanům rozvojem kulturní spolupráce mezi tvůrci, hráči v oblasti kultury a kulturními institucemi zemí, které se účastní programu, s cílem podněcovat vývoj evropského občanství.

Obecným cílem programu je zlepšit kulturní oblast společnou Evropanům rozvojem kulturní spolupráce mezi tvůrci, hráči v oblasti kultury, a kulturními institucemi a rovněž regionálními a místními samosprávami zemí, které se účastní programu, s cílem podněcovat vývoj evropského občanství a prosazovat jak jazykovou, tak i kulturní rozmanitost.

Odůvodnění:

Měl by se uvést odkaz na místní a regionální samosprávy vzhledem k roli, kterou hrají při podpoře kultury svých komunit prostřednictvím např. festivalů, zachování kulturního dědictví, zabezpečení uměleckých děl, projektů zdola a práce v partnerství s kulturními aktéry.

Kromě toho by se mělo v rozhodnutí o Kultuře 2007 více odkazovat na dvojí cíl Evropské unie, a to kulturní a jazykovou rozmanitost. To by pomohlo ujistit budoucí zadavatele projektů pocházející z komunit méně-používaných jazyků, regionálních jazyků nebo jazyků národnostních menšin, že se program Kultura 2007 zaměřuje na cíl integrace projektů z těchto komunit do hlavního proudu programů financování.

Doporučení 4

Čl. 4.1 písm. b

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora subjektů aktivně působících na evropské úrovni v oblasti kultury, jakož i akcí na ochranu a památku hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na připomínání památky obětí na těchto místech. | Podpora subjektů aktivně působících na evropské úrovni v oblasti kultury, jakož i akcí ochranu a připomínajících hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na zachování vzpomínky na oběti masového vyhlazování, utrpení a masových deportací, stejně jako na ochranu hlavních míst, památníků včetně bývalých koncentračních táborů, jež dokumentují tyto události, aby oběti nebyly na těchto místech zapomenuty. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Podpora subjektů aktivně působících na evropské úrovni v oblasti kultury, jakož i akcí na ochranu a památku hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na připomínání památky obětí na těchto místech.

Podpora subjektů aktivně působících na evropské úrovni v oblasti kultury, jakož i akcí ochranu a připomínajících hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na zachování vzpomínky na oběti masového vyhlazování, utrpení a masových deportací, stejně jako na ochranu hlavních míst, památníků včetně bývalých koncentračních táborů, jež dokumentují tyto události, aby oběti nebyly na těchto místech zapomenuty.

Odůvodnění:

Připouštíme, že navrhovaným zahrnutím připomínky obětí sovětského totalitního režimu do společné historické paměti Evropy rozšiřujeme konsensuální a strukturované pojetí dějin kontinentu a že se bude patrně jednat o politicky „citlivé“ téma. Podstatou návrhu je naše přesvědčení, že uhýbání před politicky „citlivými“ tématy by značně snížilo důvěru v Unii, zejména v očích těch občanů, pro něž jsou tato témata a příslušné vzpomínky nedávnou a bolestnou skutečností.

Je rovněž obtížné přejít mlčením skutečnost, že dějinná pravda o druhé světové válce a období po jejím skončení popisuje jasné a jednoznačné příběhy mnoha lidských osudů zničených sovětským terorem, a to v zemích, jež jsou dnes členskými státy Evropské unie.

Doporučení 5

Čl. 4 odst. 3 – nový

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Aktéři budou moci libovolně podle svých zájmů a cílů navrhovat oborové či mezioborové projekty, pokud se zaměřují na alespoň dva z výše uvedených cílů. Proto nebude předem vyloučen žádný aspekt kulturní a umělecké činnosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aktéři budou moci libovolně podle svých zájmů a cílů navrhovat oborové či mezioborové projekty, pokud se zaměřují na alespoň dva z výše uvedených cílů. Proto nebude předem vyloučen žádný aspekt kulturní a umělecké činnosti.

Odůvodnění:

V legislativním textu by měla být uvedena skutečnost, že způsobilé jsou všechny obory. Je důležité, aby znění rozhodnutí bylo pokud možno jasné, jednoduché a jednoznačné, aby se zajistilo, že všichni případní zadavatelé projektů textu rozumí a jsou si vědomi toho, že například pro podporu v rámci programu Kultura 2007 jsou způsobilé literární překlady.

Doporučení 6

Příloha bod 1.1 – změna nadpisu

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.1 | Kontaktní místa pro spolupráci |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.1

Kontaktní místa pro spolupráci

| 1.1 | Kontaktní místa pro spolupráci
  Střediska kreativity |
| --- | --- |

1.1

Odůvodnění:

Název „kontaktní místa pro spolupráci“ by se měl změnit, jelikož se příliš podobá „kulturnímu kontaktnímu místu“ a vedl by k záměně. Doporučení použít název „střediska kreativity“ výstižně podpisuje cíl této oblasti. Slovo spolupráce je zbytečné, protože všechny projekty financované v rámci programu evropské kulturní spolupráce musí obsahovat spolupráci.

Doporučení 7

Příloha bod 1.1 odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každé kontaktní místo by mělo tvořit nejméně šest aktérů z šesti různých zemí, které se účastní programu, a spojovat aktéry z jednoho nebo více oborů za účelem různých víceletých činností nebo projektů, a to oborových či mezioborových, které však sledují společný cíl. | Každé kontaktní místo by mělo tvořit nejméně šest
  pět aktérů z šesti
  pěti různých zemí, které se účastní programu, a spojovat aktéry z jednoho nebo více oborů za účelem různých víceletých činností nebo projektů, a to oborových či mezioborových, které však sledují společný cíl. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každé kontaktní místo by mělo tvořit nejméně šest aktérů z šesti různých zemí, které se účastní programu, a spojovat aktéry z jednoho nebo více oborů za účelem různých víceletých činností nebo projektů, a to oborových či mezioborových, které však sledují společný cíl.

Každé kontaktní místo by mělo tvořit nejméně šest
  pět aktérů z šesti
  pěti různých zemí, které se účastní programu, a spojovat aktéry z jednoho nebo více oborů za účelem různých víceletých činností nebo projektů, a to oborových či mezioborových, které však sledují společný cíl.

Odůvodnění:

Pět spoluorganizátorů jasně prokazuje evropskou přidanou hodnotu a zadavatelé projektů by neměli být povinni od roku 2007 hledat šest spoluorganizátorů. Záleží na závazku projektů pracovat společně a na kvalitě samotného projektu.

Doporučení 8

Příloha bod 1.1 odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každé kontaktní místo by mělo být určeno k provádění řady strukturovaných, víceletých kulturních činností. | Každé kontaktní místo by mělo být určeno k provádění řady strukturovaných, víceletých kulturních činností a působit jako zprostředkující subjekt udělující granty. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každé kontaktní místo by mělo být určeno k provádění řady strukturovaných, víceletých kulturních činností.

Každé kontaktní místo by mělo být určeno k provádění řady strukturovaných, víceletých kulturních činností a působit jako zprostředkující subjekt udělující granty.

Odůvodnění:

„Kontaktní místa pro spolupráci“ by měla mít možnost působit jako zprostředkující subjekty udělující granty. Tak by kontaktní místa pro spolupráci mohla zajistit rychlé financování s omezenou byrokracií pro menší/inovativní projekty kulturní spolupráce. Tento systém dobře fungoval v rámci strukturálních fondů a měl by se použít i v rámci programu Kultura 2007.

Doporučení 9

Příloha bod 1.1 odstavec 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu a musí být degresivní povahy. Nesmí činit více než 500 000 eur ročně. Tato podpora se bude poskytovat po dobu pěti let. | Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu a musí být degresivní povahy. Nesmí činit více než 500 000 eur ročně. Tato podpora se bude poskytovat po dobu
  minimálně tří až pět let. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu a musí být degresivní povahy. Nesmí činit více než 500 000 eur ročně. Tato podpora se bude poskytovat po dobu pěti let.

Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu a musí být degresivní povahy. Nesmí činit více než 500 000 eur ročně. Tato podpora se bude poskytovat po dobu
  minimálně tří až pět let.

Odůvodnění:

Měla by se umožnit větší flexibilita, pokud jde o délku trvání projektu, protože ne všichni zadavatelé projektů chtějí nebo potřebují provozovat pětiletý projekt. Kromě toho mnoho aktérů bude pravděpodobně čelit potížím při hledání spolufinancování na celé pětileté období.

Doporučení 10

Příloha bod 1.2 – změna nadpisu

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.2 | Opatření v oblasti spolupráce |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.2

Opatření v oblasti spolupráce

| 1.2 | Opatření v oblasti spolupráce
  Opatření v oblasti kreativity |
| --- | --- |

1.2

Odůvodnění:

Název „opatření v oblasti spolupráce“ je příliš technokratický, zatímco název „opatření v oblasti kreativity“ zdůrazňuje skutečnost, že při výběru projektů bude upřednostněna kreativita.

Doporučení 11

Příloha bod 1.2 odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každá akce by měla být navržena a provedena v partnerství nejméně čtyřmi kulturními aktéry ze tří různých zúčastněných zemí, přičemž tito aktéři mohou pocházet z jednoho nebo více oborů. | Každá akce by měla být navržena a provedena v partnerství nejméně čtyřmi
  třemi kulturními aktéry ze tří různých zúčastněných zemí, přičemž tito aktéři mohou pocházet z jednoho nebo více oborů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každá akce by měla být navržena a provedena v partnerství nejméně čtyřmi kulturními aktéry ze tří různých zúčastněných zemí, přičemž tito aktéři mohou pocházet z jednoho nebo více oborů.

Každá akce by měla být navržena a provedena v partnerství nejméně čtyřmi
  třemi kulturními aktéry ze tří různých zúčastněných zemí, přičemž tito aktéři mohou pocházet z jednoho nebo více oborů.

Tři spoluorganizátoři dostatečně prokazují evropskou přidanou hodnotu. Jak již bylo uvedeno výše v souvislosti s evropskými kontaktními místy pro spolupráci, měly by se projekty posuzovat podle jejich skutečné kvality, a ne na základě mechanických výběrových kritérií.

Doporučení 12

Příloha bod 1.2 odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu. Nesmí činit méně než 60 000 eur a více než 200 000 eur ročně. Tato podpora se poskytuje po dobu maximálně 12 měsíců. | Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu. Nesmí činit méně než 60 000 eur a více než 200 000 eur ročně. Tato podpora se poskytuje po dobu maximálně
  minimálně 12 měsíců a maximálně 24 měsíců. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu. Nesmí činit méně než 60 000 eur a více než 200 000 eur ročně. Tato podpora se poskytuje po dobu maximálně 12 měsíců.

Podpora Společenství nepřekročí 50 % rozpočtu projektu. Nesmí činit méně než 60 000 eur a více než 200 000 eur ročně. Tato podpora se poskytuje po dobu maximálně
  minimálně 12 měsíců a maximálně 24 měsíců.

Odůvodnění:

Měla by existovat větší flexibilita, pokud jde o minimální výši podpory Evropského společenství (60 000 eur ročně, což znamená minimální velikost projektu 120 000 eur ročně), jelikož některé projekty nepotřebují nebo nejsou s to vstřebat takovouto částku, mají však dopad a kritickou míru.

Kromě toho by se mělo umožnit, aby projekty trvaly po dobu až dvou let, čímž by byl program pro zadavatele pružnější a uživatelsky přívětivější.

Doporučení 13

Příloha bod 1.3 odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V této souvislosti by se značná podpora měla poskytnout rovněž „hlavním městům evropské kultury“ s cílem pomoci realizovat činnosti, které zdůrazňují zviditelnění Evropy a celoevropskou kulturní spolupráci. | V této souvislosti by se značná podpora měla
  mělo 90 % rozpočtu v rámci zvláštních akcí poskytnout rovněž„hlavním městům evropské kultury“ s cílem pomoci realizovat činnosti, které zdůrazňují zviditelnění Evropy a celoevropskou kulturní spolupráci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V této souvislosti by se značná podpora měla poskytnout rovněž „hlavním městům evropské kultury“ s cílem pomoci realizovat činnosti, které zdůrazňují zviditelnění Evropy a celoevropskou kulturní spolupráci.

V této souvislosti by se značná podpora měla
  mělo 90 % rozpočtu v rámci zvláštních akcí poskytnout rovněž„hlavním městům evropské kultury“ s cílem pomoci realizovat činnosti, které zdůrazňují zviditelnění Evropy a celoevropskou kulturní spolupráci.

Odůvodnění:

Zvláštní akce by se měly zaměřit na iniciativu hlavní město evropské kultury. Financování Evropského společenství určené na hlavní město evropské kultury by se mělo zvýšit, jelikož od roku 2009 budou pravděpodobně dvě hlavní města evropské kultury, aby se zohlednilo nedávné rozšíření EU. Vyšší podpora by se měla použít např. na to, pomoci městským orgánům a kulturním aktérům spolupracovat s partnery v jiných členských státech, a tím podporovat nadnárodní mobilitu a mezikulturní dialog. Vyčlenění 90 % rozpočtu určeného na zvláštní akce na hlavní město evropské kultury zvyšuje transparentnost této oblasti, jelikož v minulosti toto bylo kritizováno jako poněkud neprůhledné. Zbývajících 10 % by se mělo použít na ceny např. cena Evropa nostra a cena Evropské unie za současnou architekturu (cena Miese van der Rohe).

Doporučení 14

Čl. 5 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program by měl být otevřen pro spolupráci s ostatními třetími zeměmi, které s Evropským společenstvím uzavřely dohody o přidružení nebo o spolupráci zahrnující kulturní doložky na základě doplňkových přidělovaných částek a zvláštních postupů, které budou stanoveny. | Program by měl být otevřen pro spolupráci s ostatními třetími zeměmi, přičemž by se v souladu s evropskou politikou sousedských vztahů měli upřednostnit naši sousedé.
  které s Evropským společenstvím uzavřely dohody o přidružení nebo o spolupráci zahrnující kulturní doložky na základě doplňkových přidělovaných částek a zvláštních postupů, které budou stanoveny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program by měl být otevřen pro spolupráci s ostatními třetími zeměmi, které s Evropským společenstvím uzavřely dohody o přidružení nebo o spolupráci zahrnující kulturní doložky na základě doplňkových přidělovaných částek a zvláštních postupů, které budou stanoveny.

Program by měl být otevřen pro spolupráci s ostatními třetími zeměmi, přičemž by se v souladu s evropskou politikou sousedských vztahů měli upřednostnit naši sousedé.
  které s Evropským společenstvím uzavřely dohody o přidružení nebo o spolupráci zahrnující kulturní doložky na základě doplňkových přidělovaných částek a zvláštních postupů, které budou stanoveny.

Odůvodnění:

Program by měl upřednostňovat země, které jsou zapojeny do evropské politiky sousedských vztahů. Nelze dostatečně zdůraznit význam dialogu mezi civilizacemi a volnou výměnu názorů mezi kulturami, náboženstvími, tradicemi. Společné projekty v kulturní oblasti mohou evropské politice sousedských vztahů pomoci, aby dosáhla hlavních cílů týkajících se spojování lidí a zlepšení vzájemného porozumění kulturám, historii, postojům a hodnotám druhých, a tím odstranění zkreslených představ.

Doporučení 15

Čl. 9 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise. | Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států a zástupce Výboru regionů, kterému předsedá zástupce Komise. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise.

Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států a zástupce Výboru regionů, kterému předsedá zástupce Komise.

Odůvodnění:

Jelikož pravomoci v oblasti kulturní politiky jsou v mnoha členských státech na subnárodní úrovni, měl by mít VR možnost jmenovat do výboru jednoho zástupce. Kromě toho by delegace členských států ve výboru měly případně zahrnovat místní a regionální zástupce.

Doporučení 16

Čl. 10.1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kontaktní body kultury definované v bodě I.3.3 Přílohy budou působit na vnitrostátní úrovni jako prováděcí subjekty podle čl. 54 odst. 2 bod c) a odstavce 3 nařízení č. 1605/2002 (ES, Euratom). | Kontaktní body kultury definované v bodě I.3.3 Přílohy budou působit jak na národní,
  vnitrostátní,
  tak na regionální úrovni jako prováděcí subjekty podle čl. 54 odst. 2 bod c) a odstavce 3 nařízení č. 1605/2002 (ES, Euratom). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kontaktní body kultury definované v bodě I.3.3 Přílohy budou působit na vnitrostátní úrovni jako prováděcí subjekty podle čl. 54 odst. 2 bod c) a odstavce 3 nařízení č. 1605/2002 (ES, Euratom).

Kontaktní body kultury definované v bodě I.3.3 Přílohy budou působit jak na národní,
  vnitrostátní,
  tak na regionální úrovni jako prováděcí subjekty podle čl. 54 odst. 2 bod c) a odstavce 3 nařízení č. 1605/2002 (ES, Euratom).

Odůvodnění:

Tento pozměňovací návrh je v souladu s Doporučením č. 14 návrhu stanoviska. Kontaktní body kultury musejí být také schopny vystupovat na regionální úrovni, aby měly snazší přístup k provozovatelům kultury a adaptaci na jejich specifické podmínky. Místní a regionální orgány nebo jejich zástupci by proto měli mít snazší možnost zřizovat kontaktní místa kultury, a to vždy na dobrovolné bázi.

Doporučení 17

Čl. 10 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Kulturní kontaktní místa musí splňovat tato kritéria: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Kulturní kontaktní místa musí splňovat tato kritéria:

| 2. | Kulturní kontaktní místa musí splňovat tato kritéria: |
| --- | --- |

2.

Kulturní kontaktní místa musí splňovat tato kritéria:

| — | mít přiměřený počet zaměstnanců s odbornými a jazykovými schopnostmi vhodnými pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

—

mít přiměřený počet zaměstnanců s odbornými a jazykovými schopnostmi vhodnými pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce;

| — | mít přiměřený počet zaměstnanců s odbornými a jazykovými schopnostmi vhodnými pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

—

mít přiměřený počet zaměstnanců s odbornými a jazykovými schopnostmi vhodnými pro práci v prostředí mezinárodní spolupráce;

| — | mít odpovídající infrastrukturu, zejména co se týče informatiky a komunikací; |
| --- | --- |

—

mít odpovídající infrastrukturu, zejména co se týče informatiky a komunikací;

| — | mít odpovídající infrastrukturu, zejména co se týče informatiky a komunikací; |
| --- | --- |

—

mít odpovídající infrastrukturu, zejména co se týče informatiky a komunikací;

| — | fungovat v administrativním rámci, který jim umožní plnit uspokojivě jejich úkoly a předcházet střetu zájmů. |
| --- | --- |

—

fungovat v administrativním rámci, který jim umožní plnit uspokojivě jejich úkoly a předcházet střetu zájmů.

| — | fungovat v administrativním rámci, který jim umožní plnit uspokojivě jejich úkoly, např. kulturní kontaktní místa by měla případně fungovat na subnárodní úrovni, a předcházet střetu zájmů. |
| --- | --- |

—

fungovat v administrativním rámci, který jim umožní plnit uspokojivě jejich úkoly, např. kulturní kontaktní místa by měla případně fungovat na subnárodní úrovni, a předcházet střetu zájmů.

Odůvodnění:

Kulturní kontaktní místa by se měla podněcovat, aby případně působila na subnárodní úrovni, a tak byla blíže občanům a kulturním aktérům na základní úrovni. Příkladem osvědčených postupů je francouzský systém „regionálních středisek“, který provozuje francouzské kulturní místo, který by se mohl použít v ostatních členských státech.

Doporučení 18

Čl. 12 písm. d) – nový

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (d) | podpora jazykové rozmanitosti EU |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(d)

Odůvodnění:

Z výše uvedených důvodů (doporučení 1 a 2) by se v tomto textu mělo více odkazovat na cíl jazykové rozmanitosti.

Doporučení 19

Příloha V ROZČLENĚNÍ CELKOVÉHO ROZPOČTU

Oblast 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Rozčlenění celkového rozpočtu programu | Rozčlenění celkového rozpočtu programu |
| Procento rozpočtu | Procento rozpočtu |
| Oblast 1 (podpora projektů) ca. 77 %






  — | kontaktní místa pro spolupráci ca. 36 % |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Rozčlenění celkového rozpočtu programu

Rozčlenění celkového rozpočtu programu

Procento rozpočtu

Procento rozpočtu

Oblast 1 (podpora projektů) ca. 77 %

—

kontaktní místa pro spolupráci ca. 36 %

| — | opatření v oblasti spolupráce ca. 24 % |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti spolupráce ca. 24 %

| — | zvláštní akce ca. 17 % |
| --- | --- |

—

zvláštní akce ca. 17 %

Oblast 1 (podpora projektů) ca. 77 %

| — | kontaktní místa pro spolupráci ca. 36 %
  30 % |
| --- | --- |

—

kontaktní místa pro spolupráci ca. 36 %
  30 %

| — | opatření v oblasti spolupráce ca. 24 %
  30 % |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti spolupráce ca. 24 %
  30 %

| — | zvláštní akce ca. 17 % |
| --- | --- |

—

zvláštní akce ca. 17 %

Pro kontaktní místa pro spolupráci a opatření v oblasti spolupráce by mělo být vyčleněno vždy 30 % celkového rozpočtu, na rozdíl od původních 36 % a 24 %. Výbor se domnívá, že současné rozčlenění by mohlo být diskriminační vůči malým aktérům, kteří často nejvíce experimentují a inovují, protože tito budou s menší pravděpodobností než velcí hráči s to zajistit odpovídající financování na pět let a provádět rozsáhlou vývojovou práci, která bude zapotřebí.

Doporučení 20

PŘÍLOHA 2.2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Lze podpořit akce zaměřené na ochranu a památku hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na zachování vzpomínek na oběti těchto míst. | Lze podpořit akce zaměřené na ochranu a připomínku hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na zachování vzpomínky na oběti masového vyhlazování, utrpení a masových deportací, stejně jako na ochranu hlavních míst a památníků včetně bývalých koncentračních táborů, jež dokumentují tyto události, aby oběti nebyly na těchto místech zapomenuty. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Lze podpořit akce zaměřené na ochranu a památku hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na zachování vzpomínek na oběti těchto míst.

Lze podpořit akce zaměřené na ochranu a připomínku hlavních míst a archivů spojených s deportacemi, které symbolizují památníky postavené na místech bývalých táborů a jiných místech masového utrpení a vyhlazování civilních obyvatel, a na zachování vzpomínky na oběti masového vyhlazování, utrpení a masových deportací, stejně jako na ochranu hlavních míst a památníků včetně bývalých koncentračních táborů, jež dokumentují tyto události, aby oběti nebyly na těchto místech zapomenuty.

Odůvodnění:

Připouštíme, že navrhovaným zahrnutím připomínky obětí sovětského totalitního režimu do společné historické paměti Evropy rozšiřujeme konsensuální a strukturované pojetí dějin kontinentu a že se bude patrně jednat o politicky „citlivé“ téma. Podstatou návrhu je naše přesvědčení, že uhýbání před politicky „citlivými“ tématy by značně snížilo důvěru v Unii, zejména v očích těch občanů, pro něž jsou tato témata a příslušné vzpomínky nedávnou a bolestnou skutečností.

Je rovněž obtížné přejít mlčením skutečnost, že dějinná pravda o druhé světové válce a období po jejím skončení popisuje jasné a jednoznačné příběhy mnoha lidských osudů zničených sovětským terorem, a to v zemích, jež jsou dnes členskými státy Evropské unie.

Doporučení 21

PŘÍLOHA 3.3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cílem zajistit cílené a účinné šíření praktických informací o programu přímo na místě stanoví program podporu „kontaktních bodů kultury“. Tyto orgány, které působí na národní úrovni, zřizuje na dobrovolném základě Komise ve spolupráci s členskými státy. | S cílem zajistit cílené a účinné šíření praktických informací o programu přímo na místě stanoví program podporu „kontaktních bodů kultury“. Tyto orgány, které působí jak na národní, tak na regionální úrovni, zřizuje na dobrovolném základě Komise ve spolupráci s členskými státy nebo jejich regionálními orgány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S cílem zajistit cílené a účinné šíření praktických informací o programu přímo na místě stanoví program podporu „kontaktních bodů kultury“. Tyto orgány, které působí na národní úrovni, zřizuje na dobrovolném základě Komise ve spolupráci s členskými státy.

S cílem zajistit cílené a účinné šíření praktických informací o programu přímo na místě stanoví program podporu „kontaktních bodů kultury“. Tyto orgány, které působí jak na národní, tak na regionální úrovni, zřizuje na dobrovolném základě Komise ve spolupráci s členskými státy nebo jejich regionálními orgány.

Odůvodnění:

Tento pozměňovací návrh je v souladu s Doporučením č. 17 návrhu stanoviska. Kontaktní body kultury musejí být také schopny vystupovat na regionální úrovni, aby měly snazší přístup k provozovatelům kultury a adaptaci na jejich specifické podmínky. Místní a regionální orgány nebo jejich zástupci by proto měli mít snazší možnost zřizovat kontaktní místa kultury, a to vždy na dobrovolné bázi.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 121 ze dne 30.4.2004, s.15

1

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/76

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu podpory evropského audiovizuálního sektoru (MEDIA 2007)

(2005/C 164/09)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu podpory evropského audiovizuálního sektoru (COM(2004) 470 final – 2004/0151 (COD),

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 9. září 2004 konzultovat Výbor v této věci v souladu s článkem 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Předsednictva VR ze dne 27. ledna 2004 pověřit Komisi pro kulturu a vzdělávání, aby vypracovala stanovisko k tomuto tématu,

s ohledem na návrh stanoviska CdR 303/2004 rev.1, který přijala dne 7. prosince 2004 Komise pro kulturu a vzdělávání (zpravodaj: pan Theodóros Georgákis, starosta města Ilioúpoli (EL/PES)),

přijal na svém 58. plenárním zasedání dne 23. a 24. února 2004 (zasedání dne 23. února) následující stanovisko.

1.   Názory Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | schvaluje sjednocení školení, vývoje, distribuce a propagace činností do nového zastřešujícího programu MEDIA 2007, který zaručí a posílí kontinuitu v rámci organizované akce, jejímž cílem je rozvoj a posílení evropské audiovizuální oblasti; |
| --- | --- |

1.1

schvaluje sjednocení školení, vývoje, distribuce a propagace činností do nového zastřešujícího programu MEDIA 2007, který zaručí a posílí kontinuitu v rámci organizované akce, jejímž cílem je rozvoj a posílení evropské audiovizuální oblasti;

| 1.2 | vítá návrh rozpočtu na zavedení programu, který dosahuje 1,055 miliard EUR, a upozorňuje na to, že rozpočet musí být tak vysoký proto, aby bylo možné pokrýt vyšší potřeby všech 27 zemí (25 členských států plus Bulharsko a Rumunsko), které se do programu zapojí. Dotčené trhy jsou v zásadě „třístupňové“, se značnými rozdíly v rozvoji audiovizuálního trhu, které kolísají od vysokého stupně rozvoje v audiovizuálním sektoru po téměř žádný. Zvýšení rozpočtu představuje další potvrzení významné úlohy audiovizuálního sektoru jako prostředku pro šíření kulturních hodnot v rámci budování společné evropské identity a povědomí evropských občanů; |
| --- | --- |

1.2

vítá návrh rozpočtu na zavedení programu, který dosahuje 1,055 miliard EUR, a upozorňuje na to, že rozpočet musí být tak vysoký proto, aby bylo možné pokrýt vyšší potřeby všech 27 zemí (25 členských států plus Bulharsko a Rumunsko), které se do programu zapojí. Dotčené trhy jsou v zásadě „třístupňové“, se značnými rozdíly v rozvoji audiovizuálního trhu, které kolísají od vysokého stupně rozvoje v audiovizuálním sektoru po téměř žádný. Zvýšení rozpočtu představuje další potvrzení významné úlohy audiovizuálního sektoru jako prostředku pro šíření kulturních hodnot v rámci budování společné evropské identity a povědomí evropských občanů;

| 1.3 | schvaluje zavedení zásady „pozitivní diskriminace“ ve prospěch zemí s malou kapacitou audiovizuální produkce a/nebo s omezeným geografickým a lingvistickým rozsahem, jejímž cílem je vyrovnání nepoměrů a nerovností v porovnání s jinými zeměmi, které mají vysokou výrobní kapacitu. Myšlenka podpory „audiovizuálně slabých“ zemí, jako jsou nové členské státy nebo jiné země, jejichž trhy mají omezenou dynamiku, např. Řecko nebo Portugalsko, musí prostupovat celým programem MEDIA 2007. Tato politika pomůže zachovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog na evropské úrovni; |
| --- | --- |

1.3

schvaluje zavedení zásady „pozitivní diskriminace“ ve prospěch zemí s malou kapacitou audiovizuální produkce a/nebo s omezeným geografickým a lingvistickým rozsahem, jejímž cílem je vyrovnání nepoměrů a nerovností v porovnání s jinými zeměmi, které mají vysokou výrobní kapacitu. Myšlenka podpory „audiovizuálně slabých“ zemí, jako jsou nové členské státy nebo jiné země, jejichž trhy mají omezenou dynamiku, např. Řecko nebo Portugalsko, musí prostupovat celým programem MEDIA 2007. Tato politika pomůže zachovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog na evropské úrovni;

| 1.4 | uznává potřebu zvýšení konkurenceschopnosti roztříštěného evropského audiovizuálního sektoru a současně posílení výrobní struktury malých a středních podniků (MSP), které v praxi tvoří základ evropského trhu; |
| --- | --- |

1.4

uznává potřebu zvýšení konkurenceschopnosti roztříštěného evropského audiovizuálního sektoru a současně posílení výrobní struktury malých a středních podniků (MSP), které v praxi tvoří základ evropského trhu;

| 1.5 | sdílí názor Komise, že v rámci evropského audiovizuálního sektoru musí dojít neprodleně ke zjednodušení byrokratických postupů a mechanismů předkládání návrhů a vytváření vazeb spolupráce. Zvláštní pozornost si také zaslouží transparentnost řízení pro výběr kandidátů. Aby byla zabezpečena transparentnost, musí být hodnocení předložených kandidatur vždy doplněno odůvodněním; |
| --- | --- |

1.5

sdílí názor Komise, že v rámci evropského audiovizuálního sektoru musí dojít neprodleně ke zjednodušení byrokratických postupů a mechanismů předkládání návrhů a vytváření vazeb spolupráce. Zvláštní pozornost si také zaslouží transparentnost řízení pro výběr kandidátů. Aby byla zabezpečena transparentnost, musí být hodnocení předložených kandidatur vždy doplněno odůvodněním;

| 1.6 | schvaluje podporu mobility studentů a odborníků pracujících v evropské audiovizuální oblasti, která jim umožní výměnu cenných zkušeností a užitek ze znalostí a vzdělávání v zemích, jenž mají vyspělý komunikační sektor. Mobilita má zvláštní význam pro nové členské státy EU, ale také pro země s omezeným lingvistickým a geografickým rozsahem, kde není audiovizuální sektor nijak rozvinutý; |
| --- | --- |

1.6

schvaluje podporu mobility studentů a odborníků pracujících v evropské audiovizuální oblasti, která jim umožní výměnu cenných zkušeností a užitek ze znalostí a vzdělávání v zemích, jenž mají vyspělý komunikační sektor. Mobilita má zvláštní význam pro nové členské státy EU, ale také pro země s omezeným lingvistickým a geografickým rozsahem, kde není audiovizuální sektor nijak rozvinutý;

| 1.7 | souhlasí s podporou dabování, titulkování a vytváření vícejazyčných kopií audiovizuálních děl v Evropě s cílem chránit kulturní rozmanitost. Důležitá je také digitalizace těchto děl. |
| --- | --- |

1.7

souhlasí s podporou dabování, titulkování a vytváření vícejazyčných kopií audiovizuálních děl v Evropě s cílem chránit kulturní rozmanitost. Důležitá je také digitalizace těchto děl.

2.   Doporučení Výboru regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | upozorňuje na to, že musí být kladen větší důraz na úlohu, kterou hrají místní a regionální komunity ve vytváření evropské identity. V rámci specifického odvětví audiovizuální práce mohou regiony v Evropě představovat, s patřičnou podporou, hnací sílu původní tvorby a zachování kulturní rozmanitosti a mohou přispět svým dílem ke konkurenceschopnosti evropského trhu; |
| --- | --- |

2.1

upozorňuje na to, že musí být kladen větší důraz na úlohu, kterou hrají místní a regionální komunity ve vytváření evropské identity. V rámci specifického odvětví audiovizuální práce mohou regiony v Evropě představovat, s patřičnou podporou, hnací sílu původní tvorby a zachování kulturní rozmanitosti a mohou přispět svým dílem ke konkurenceschopnosti evropského trhu;

| 2.2 | žádá, aby článek 6 programu o podpoře audiovizuálních děl obsahoval konkrétní odkaz na zvláštní úlohu, kterou hrají regiony a místní komunity, díky svým zvláštním programům a aktivitám, v úsilí o zvýšení konkurenceschopnosti evropského trhu. Bylo by také užitečné pomáhat při aktualizaci „media desks“, které fungují na regionální úrovni a které jsou zejména užitečné při poskytování informací evropským občanům o vývoji v audiovizuálním sektoru; |
| --- | --- |

2.2

žádá, aby článek 6 programu o podpoře audiovizuálních děl obsahoval konkrétní odkaz na zvláštní úlohu, kterou hrají regiony a místní komunity, díky svým zvláštním programům a aktivitám, v úsilí o zvýšení konkurenceschopnosti evropského trhu. Bylo by také užitečné pomáhat při aktualizaci „media desks“, které fungují na regionální úrovni a které jsou zejména užitečné při poskytování informací evropským občanům o vývoji v audiovizuálním sektoru;

| 2.3 | doporučuje poskytování finanční podpory a organizovanou komunikační propagaci regionálním a místním audiovizuálním festivalům, které hrají významnou roli při vytváření a rozvoji evropské identity tím, že obohacují její rysy a charakter o jedinečné kulturní, historické a lingvistické prvky místních komunit a společností. Dalším krokem v této oblasti by mohly být podněty pro točení většího počtu filmů v malých městech a regionech Evropy; |
| --- | --- |

2.3

doporučuje poskytování finanční podpory a organizovanou komunikační propagaci regionálním a místním audiovizuálním festivalům, které hrají významnou roli při vytváření a rozvoji evropské identity tím, že obohacují její rysy a charakter o jedinečné kulturní, historické a lingvistické prvky místních komunit a společností. Dalším krokem v této oblasti by mohly být podněty pro točení většího počtu filmů v malých městech a regionech Evropy;

| 2.4 | zdůrazňuje potřebu realizace opatření zaměřených převážně na mladé lidi, kteří jsou budoucností evropského audiovizuálního sektoru. Podpora děl nových kreativních umělců a festivalů v Evropě, určených pro mladou veřejnost a zakotvených v programu, představuje kroky v této oblasti, které však nejsou dostačující. Mezi navrhovanými opatřeními je podpora mobility mladých lidí v členských státech, která jim umožní seznámit se s evropským trhem, poskytování informací a školení na základě současné reality a objektivních potřeb tohoto trhu; |
| --- | --- |

2.4

zdůrazňuje potřebu realizace opatření zaměřených převážně na mladé lidi, kteří jsou budoucností evropského audiovizuálního sektoru. Podpora děl nových kreativních umělců a festivalů v Evropě, určených pro mladou veřejnost a zakotvených v programu, představuje kroky v této oblasti, které však nejsou dostačující. Mezi navrhovanými opatřeními je podpora mobility mladých lidí v členských státech, která jim umožní seznámit se s evropským trhem, poskytování informací a školení na základě současné reality a objektivních potřeb tohoto trhu;

| 2.5 | zdůrazňuje potřebu realizace opatření, jejichž cílem je zlepšit školení odborných profesí audiovizuálního sektoru, zejména v zemích a regionech s malými výsledky v audiovizuálním sektoru a/nebo s omezeným geografickým a lingvistickým rozsahem. V takových zemích je audiovizuální sektor stěží vyvinutý a potřeba aktuálních školení je velká. Kromě dálkového vzdělávání a podpory výměn by bylo užitečné, aby byly propláceny cestovní výdaje a účastnické poplatky studentům, kteří se zúčastní školících programů a konferencí organizovaných zeměmi s tradicí v audiovizuálním sektoru; |
| --- | --- |

2.5

zdůrazňuje potřebu realizace opatření, jejichž cílem je zlepšit školení odborných profesí audiovizuálního sektoru, zejména v zemích a regionech s malými výsledky v audiovizuálním sektoru a/nebo s omezeným geografickým a lingvistickým rozsahem. V takových zemích je audiovizuální sektor stěží vyvinutý a potřeba aktuálních školení je velká. Kromě dálkového vzdělávání a podpory výměn by bylo užitečné, aby byly propláceny cestovní výdaje a účastnické poplatky studentům, kteří se zúčastní školících programů a konferencí organizovaných zeměmi s tradicí v audiovizuálním sektoru;

| 2.6 | doporučuje, aby byly dány podněty pro podporu obchodní spolupráce mezi společnostmi, které fungují v evropské, ale také v celosvětové audiovizuální oblasti, a to nejen ve výrobním sektoru, ale zejména v distribuci. Jak objasnily příslušné studie a rovněž aktuální podmínky, slabost distribučního systému představuje základní překážku oběhu evropských filmů na mezinárodním trhu. Podle výsledků nedávných výzkumů, které provedla společnost MEDIA Salles a které zahrnovaly všechny filmy distribuované v Americe a Kanadě od roku 2001 do roku 2003, návštěvnost filmů, které vznikly v zemích západní Evropy, stále klesá. Naopak návštěvnost filmů vzniklých v evropské koprodukci vykazuje rok od roku stabilní růst, což představuje stejný trend návštěvnosti filmů vzniklých v americké koprodukci s evropskými zeměmi, kde jsou Američané hlavními producenty; |
| --- | --- |

2.6

doporučuje, aby byly dány podněty pro podporu obchodní spolupráce mezi společnostmi, které fungují v evropské, ale také v celosvětové audiovizuální oblasti, a to nejen ve výrobním sektoru, ale zejména v distribuci. Jak objasnily příslušné studie a rovněž aktuální podmínky, slabost distribučního systému představuje základní překážku oběhu evropských filmů na mezinárodním trhu. Podle výsledků nedávných výzkumů, které provedla společnost MEDIA Salles a které zahrnovaly všechny filmy distribuované v Americe a Kanadě od roku 2001 do roku 2003, návštěvnost filmů, které vznikly v zemích západní Evropy, stále klesá. Naopak návštěvnost filmů vzniklých v evropské koprodukci vykazuje rok od roku stabilní růst, což představuje stejný trend návštěvnosti filmů vzniklých v americké koprodukci s evropskými zeměmi, kde jsou Američané hlavními producenty;

| 2.7 | oceňuje skutečnost, že podpora Společenství, nemluvě o podnětech pro rozvoj audiovizuálního sektou ve fázích před a po produkci, musí zajistit transparentnost ve všech fázích postupu a musí stanovit pravidla pro záruku kvality vyrobených děl; |
| --- | --- |

2.7

oceňuje skutečnost, že podpora Společenství, nemluvě o podnětech pro rozvoj audiovizuálního sektou ve fázích před a po produkci, musí zajistit transparentnost ve všech fázích postupu a musí stanovit pravidla pro záruku kvality vyrobených děl;

| 2.8 | zastává názor, že v kontextu nového strategického cíle stanoveného v Lisabonu musíme klást důraz na sociální soudržnost, podporovat podíl audiovizuálních médií na boji proti sociální exkluzi a diskriminaci, sociální integraci specifických skupin obyvatelstva a hospodářských migrantů a na otázkách rovnosti pohlaví; |
| --- | --- |

2.8

zastává názor, že v kontextu nového strategického cíle stanoveného v Lisabonu musíme klást důraz na sociální soudržnost, podporovat podíl audiovizuálních médií na boji proti sociální exkluzi a diskriminaci, sociální integraci specifických skupin obyvatelstva a hospodářských migrantů a na otázkách rovnosti pohlaví;

| 2.9 | se domnívá, že musíme podporovat také zvláštní opatření a produkci děl zaměřených na citlivé skupiny občanů, jako jsou postižení lidé a senioři, a na otázky související s reintegrací lidí, kteří se z různých důvodů ocitli na okraji společnosti. |
| --- | --- |

2.9

se domnívá, že musíme podporovat také zvláštní opatření a produkci děl zaměřených na citlivé skupiny občanů, jako jsou postižení lidé a senioři, a na otázky související s reintegrací lidí, kteří se z různých důvodů ocitli na okraji společnosti.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/78

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu Dopad evropské chemické politiky na evropská města a regiony

(2005/C 164/10)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na rozhodnutí Předsednictva Výboru regionů z 15.6.2004, ve smyslu článku 265 bod 4 ustavujícího dokumentu Evropské unie, pověřit Komisi pro hospodářskou a sociální politiku vypracováním příslušného stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady „o registraci, hodnocení, autorizaci a omezení chemických látek (REACH), o vytvoření evropské agentury pro chemické látky a o změně směrnice 1999/45/ES a nařízení (ES) o perzistentních organických látkách“ a na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady „o změně směrnice 67/548/EHS Rady s přihlédnutím na její přizpůsobení se nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady o registraci, hodnocení, autorizaci a omezení chemických látek“ (KOM(2003) 644 v konečném znění);

s ohledem na závěrečná ustanovení vedení Evropské rady v Lisabonu z 23. a 24. března 2000;

s ohledem na výroční zprávy Evropské komise o lepších právních ustanoveních podle článku 9 Protokolu o uplatnění zásad subsidiarity a proporcionality, především na zprávu „Lepší právní ustanovení 2003“ ze dne 12.12. 2003 (KOM (2003) 770 v konečném znění);

s ohledem na podnět Evropské komise z května 1996, na téma zjednodušení zákonných předpisů pro jednotný trh (SLIM – Simpler Legislation for the Single Market);

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Evropské komise Produktivita: klíč ke konkurenceschopnosti evropských národních hospodářství a podniků (CdR 224/2002 v konečném znění) (1);

s ohledem na své stanovisko z 9. října 2003 Sdělení komise „Průmyslová politika v rozšířené Evropě“ (CdR 150/2003 v konečném znění) (2);

s ohledem na své stanovisko ke Sdělení Evropské komise z roku 2003 ohledně Zlepšení právních ustanovení (CdR 62/2003 v konečném znění) (3);

s ohledem na stanovisko ke sdělení Evropské komise z roku 2003 na téma strategie jednotného trhu (CdR 341/2002 v konečném znění) (4);

s ohledem na návrh stanoviska z 8.12.2004, schváleného komisí pro hospodářskou a sociální politiku (CdR 238/2004 rev. 2) (zpravodaj: pan Jochen Riebel, hessenský ministr spolkových a evropských věcí a zástupce Hessenska u Spolku (Německo, Evropská strana lidová));

s uvážením následujících důvodů:

| 1) | Evropská rada z Lisabonu vytyčila v březnu 2000 strategický cíl vytvořit z Unie nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější hospodářskou základnu světa, založenou na znalostech. |
| --- | --- |

1)

Evropská rada z Lisabonu vytyčila v březnu 2000 strategický cíl vytvořit z Unie nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější hospodářskou základnu světa, založenou na znalostech.

| 2) | Po uplynutí prvních čtyř let je jasné, že k dosažení tohoto cíle je nutné vyvinout ještě mnoho úsilí. Proto je nutno prověřit všechny politické návrhy EU obzvláště z hlediska jejich vlivu na mezinárodní konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

2)

Po uplynutí prvních čtyř let je jasné, že k dosažení tohoto cíle je nutné vyvinout ještě mnoho úsilí. Proto je nutno prověřit všechny politické návrhy EU obzvláště z hlediska jejich vlivu na mezinárodní konkurenceschopnost.

| 3) | Podle bodu 6 protokolu k Amsterdamské smlouvě nemají „právní ustanovení Společenství přesahovat míru nutnosti“. Bod 9 dále žádá, aby se finanční a administrativní náklady místních úřadů a hospodářských činitelů „udržovaly na co nejnižší úrovni a v proporcích přiměřených k požadovaným cílům“. |
| --- | --- |

3)

Podle bodu 6 protokolu k Amsterdamské smlouvě nemají „právní ustanovení Společenství přesahovat míru nutnosti“. Bod 9 dále žádá, aby se finanční a administrativní náklady místních úřadů a hospodářských činitelů „udržovaly na co nejnižší úrovni a v proporcích přiměřených k požadovaným cílům“.

| 4) | Podle článku 2 Smlouvy o EU má Společenství mimo jiné za úkol podporovat trvale udržitelný rozvoj hospodářského života, vysokou úroveň zaměstnanosti, vysoký stupeň konkurenceschopnosti a vysokou úroveň ochrany životního prostředí jakož i zlepšování kvality životního prostředí; |
| --- | --- |

4)

Podle článku 2 Smlouvy o EU má Společenství mimo jiné za úkol podporovat trvale udržitelný rozvoj hospodářského života, vysokou úroveň zaměstnanosti, vysoký stupeň konkurenceschopnosti a vysokou úroveň ochrany životního prostředí jakož i zlepšování kvality životního prostředí;

| 5) | Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii obsahuje činnost Společenství ve smyslu článku 2 Smlouvy o Evropské unii především posilování konkurenceschopnosti průmyslu Společenství. |
| --- | --- |

5)

Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii obsahuje činnost Společenství ve smyslu článku 2 Smlouvy o Evropské unii především posilování konkurenceschopnosti průmyslu Společenství.

přijal na svém 58. plenárním zasedání 23. a 24. února 2005 ( zasedání ze dne 24. února ) následující stanovisko:

1.   Stanoviska Výboru Regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | zásadně podporuje pokus Evropské komise o vytvoření jednotného systému předpisů pro zacházení s chemickými látkami na základě systému REACH. |
| --- | --- |

1.1

zásadně podporuje pokus Evropské komise o vytvoření jednotného systému předpisů pro zacházení s chemickými látkami na základě systému REACH.

| 1.2 | domnívá se, že je nutno zohlednit jak potřeby ochrany životního prostředí a spotřebitelů, tak i zachování a posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu; |
| --- | --- |

1.2

domnívá se, že je nutno zohlednit jak potřeby ochrany životního prostředí a spotřebitelů, tak i zachování a posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu;

| 1.3 | konstatuje, že tento návrh představuje významnou zátěž nejen pro chemický průmysl, ale i pro celý výrobní řetězec a upozorňuje ale současně, že ochrana životního prostředí, zdraví a bezpečnosti pracovníků na jedné straně jakož i podporování inovační síly a konkurenceschopnosti dotčeného průmyslu na straně druhé musí být v rovnováze; |
| --- | --- |

1.3

konstatuje, že tento návrh představuje významnou zátěž nejen pro chemický průmysl, ale i pro celý výrobní řetězec a upozorňuje ale současně, že ochrana životního prostředí, zdraví a bezpečnosti pracovníků na jedné straně jakož i podporování inovační síly a konkurenceschopnosti dotčeného průmyslu na straně druhé musí být v rovnováze;

| 1.4 | domnívá se, že jsou právní předpisy příliš komplexní a že je nelze plnit bez externích odborných konzultací; |
| --- | --- |

1.4

domnívá se, že jsou právní předpisy příliš komplexní a že je nelze plnit bez externích odborných konzultací;

| 1.5 | podporuje veškeré změny nařízení, které mohou přispět ke zjednodušení postupů a snížení nákladů. V tomto smyslu jsou nutná konkrétnější opatření především u malých a středních podniků, u kterých může vést realizace systému REACH k nepřiměřeně vysokým finančním nákladům; |
| --- | --- |

1.5

podporuje veškeré změny nařízení, které mohou přispět ke zjednodušení postupů a snížení nákladů. V tomto smyslu jsou nutná konkrétnější opatření především u malých a středních podniků, u kterých může vést realizace systému REACH k nepřiměřeně vysokým finančním nákladům;

| 1.6 | domnívá se, že sběr dat se nesmí řídit pouze podle množství roční výroby, ale že je nutno zohlednit i jiné přístupy, o kterých se diskutuje pod pojmy „kategorie vystavení“, „látka bez registrace“ nebo „seznam priorit“. Mohlo by to umožnit celkové zlepšení funkčnosti sytému REACH; |
| --- | --- |

1.6

domnívá se, že sběr dat se nesmí řídit pouze podle množství roční výroby, ale že je nutno zohlednit i jiné přístupy, o kterých se diskutuje pod pojmy „kategorie vystavení“, „látka bez registrace“ nebo „seznam priorit“. Mohlo by to umožnit celkové zlepšení funkčnosti sytému REACH;

| 1.7 | považuje za nutné sbírat pouze data, která jsou pro uplatnění relevantní, a vytvořit tak aplikovatelný a financovatelný systém, zejména pro malé a střední podniky. Sběr dat by neměl způsobit žádné časové ztráty v produkci, komercializaci nebo použití látek, tak aby bylo možné i nadále inovačně a rychle reagovat na nové požadavky trhu (time to time market); |
| --- | --- |

1.7

považuje za nutné sbírat pouze data, která jsou pro uplatnění relevantní, a vytvořit tak aplikovatelný a financovatelný systém, zejména pro malé a střední podniky. Sběr dat by neměl způsobit žádné časové ztráty v produkci, komercializaci nebo použití látek, tak aby bylo možné i nadále inovačně a rychle reagovat na nové požadavky trhu (time to time market);

| 1.8 | vidí ve využití všech dostupných dat, která již mají výrobci, uživatelé a úřady, další možnost jak zacházet s nařízením flexibilněji, přičemž by u zakládání konsorcií (především mezi později zaangažovanými uživateli a malými a středními podniky), měla být zaručena ochrana duchovního a průmyslového autorského práva, a případně vyplaceno odškodnění. Hlavní prvky způsobu dělení nákladů musí být stanoveny v nařízení. |
| --- | --- |

1.8

vidí ve využití všech dostupných dat, která již mají výrobci, uživatelé a úřady, další možnost jak zacházet s nařízením flexibilněji, přičemž by u zakládání konsorcií (především mezi později zaangažovanými uživateli a malými a středními podniky), měla být zaručena ochrana duchovního a průmyslového autorského práva, a případně vyplaceno odškodnění. Hlavní prvky způsobu dělení nákladů musí být stanoveny v nařízení.

| 1.9 | zaznamenává, že na příslušné úřady členských států čekají v rámci plnění registračních postupů další úkoly. Náročnost bude vysoká především tam, kde je jednoznačnost určitých povinností nejasná vzhledem k nejasné formulaci kritérií. Registrační postup se musí pokud možno co nejméně opírat o kontrolní činnost. Kritéria pro omezení a výjimky musí být definovány jednodušeji a přesněji. V případě potřeby musí být na právním základě vytvořeny jasné informační dodatky. Kontrolní orgány potřebují nebyrokratický a jednoduchý přístup k informacím agentury o provedených postupech; |
| --- | --- |

1.9

zaznamenává, že na příslušné úřady členských států čekají v rámci plnění registračních postupů další úkoly. Náročnost bude vysoká především tam, kde je jednoznačnost určitých povinností nejasná vzhledem k nejasné formulaci kritérií. Registrační postup se musí pokud možno co nejméně opírat o kontrolní činnost. Kritéria pro omezení a výjimky musí být definovány jednodušeji a přesněji. V případě potřeby musí být na právním základě vytvořeny jasné informační dodatky. Kontrolní orgány potřebují nebyrokratický a jednoduchý přístup k informacím agentury o provedených postupech;

| 1.10 | schvaluje v zásadě zřízení agentury ve smyslu jednotného postupu v rámci EU. Nicméně požaduje, aby oblasti příslušnosti a kompetence Agentury byly obzvlášť s přihlédnutím ke vztahům k dalším společenským, národním, regionálním nebo místním institucím s kompetencí pro registraci chemických látek jasněji ohraničeny |
| --- | --- |

1.10

schvaluje v zásadě zřízení agentury ve smyslu jednotného postupu v rámci EU. Nicméně požaduje, aby oblasti příslušnosti a kompetence Agentury byly obzvlášť s přihlédnutím ke vztahům k dalším společenským, národním, regionálním nebo místním institucím s kompetencí pro registraci chemických látek jasněji ohraničeny

| 1.11 | považuje za žádoucí, aby úřady v členských státech mohly úzce spolupracovat s agenturou, podporovat podnikatele, kteří mají povinnost registrace a pomáhat jim s podáním žádosti na místě a administrativně aplikovat výsledky REACH v členských státech. |
| --- | --- |

1.11

považuje za žádoucí, aby úřady v členských státech mohly úzce spolupracovat s agenturou, podporovat podnikatele, kteří mají povinnost registrace a pomáhat jim s podáním žádosti na místě a administrativně aplikovat výsledky REACH v členských státech.

| 1.12 | považuje agenturu za nezávislou organizaci, která organizuje formou služeb registraci látek, je neutrální vůči podnikům a zachovává mlčenlivost, nicméně by měla být otevřena vůči vědě a odborníkům z průmyslu. |
| --- | --- |

1.12

považuje agenturu za nezávislou organizaci, která organizuje formou služeb registraci látek, je neutrální vůči podnikům a zachovává mlčenlivost, nicméně by měla být otevřena vůči vědě a odborníkům z průmyslu.

| 1.13 | domnívá se, že agentura by měla zajistit, aby úřady v jednotlivých státech zajistily podmínky a vodítka pro postupy hodnocení rychlým a jednotným způsobem. Proto musí být úkoly pro agentury a členské státy jasně rozděleny a nesmí docházet k duplicitě. Vzhledem k vysokému počtu žádostí, které lze očekávat, by se měl podstatně zjednodušit plánovaný systém koordinace, který podléhá příliš komplikovaným pravidlům, mělo by se zabránit příliš podrobné a byrokratické komunikaci mezi členskými státy a agenturou a hodnocení látek by mělo být rozděleno mezi členské státy podle jednodušších pravidel, aniž by se z nich ale udělala součást agentury. |
| --- | --- |

1.13

domnívá se, že agentura by měla zajistit, aby úřady v jednotlivých státech zajistily podmínky a vodítka pro postupy hodnocení rychlým a jednotným způsobem. Proto musí být úkoly pro agentury a členské státy jasně rozděleny a nesmí docházet k duplicitě. Vzhledem k vysokému počtu žádostí, které lze očekávat, by se měl podstatně zjednodušit plánovaný systém koordinace, který podléhá příliš komplikovaným pravidlům, mělo by se zabránit příliš podrobné a byrokratické komunikaci mezi členskými státy a agenturou a hodnocení látek by mělo být rozděleno mezi členské státy podle jednodušších pravidel, aniž by se z nich ale udělala součást agentury.

| 1.14 | vidí závažné mezery v úpravě ochrany zvířat. Podle návrhu nařízení musí výrobci např. u paralelní registrace látky využívat již existující údaje o pokusech se zvířaty a vyhýbat se tak zbytečné duplicitě, ale článek 23 návrhu nařízení o omezování zbytečných pokusů na zvířatech toto předepisuje pouze jako abstraktní cíl, což nenahrazuje konkrétní úpravu. |
| --- | --- |

1.14

vidí závažné mezery v úpravě ochrany zvířat. Podle návrhu nařízení musí výrobci např. u paralelní registrace látky využívat již existující údaje o pokusech se zvířaty a vyhýbat se tak zbytečné duplicitě, ale článek 23 návrhu nařízení o omezování zbytečných pokusů na zvířatech toto předepisuje pouze jako abstraktní cíl, což nenahrazuje konkrétní úpravu.

| 1.15 | žádá, aby se pokusy na zvířatech, které jsou nutné k dosažení cílů nařízení, včetně vysokého stupně ochrany lidského zdraví a životního prostředí, omezily na absolutní minimum a aby se zpřístupnily všechny existující údaje. Pokusy na zvířatech by měly být zakázány, jestliže jsou k dispozici alternativní, úředně uznané možnosti testování. |
| --- | --- |

1.15

žádá, aby se pokusy na zvířatech, které jsou nutné k dosažení cílů nařízení, včetně vysokého stupně ochrany lidského zdraví a životního prostředí, omezily na absolutní minimum a aby se zpřístupnily všechny existující údaje. Pokusy na zvířatech by měly být zakázány, jestliže jsou k dispozici alternativní, úředně uznané možnosti testování.

| 1.16 | vítá opatření, podle něhož musí pozdější uživatelé registrovat účel použití látky, aby taky byly známy i druhy využití, které výrobce nebo dovozce nezaregistroval a aby se tak mohlo zabránit případným rizikům na základě příslušných opatření. |
| --- | --- |

1.16

vítá opatření, podle něhož musí pozdější uživatelé registrovat účel použití látky, aby taky byly známy i druhy využití, které výrobce nebo dovozce nezaregistroval a aby se tak mohlo zabránit případným rizikům na základě příslušných opatření.

| 1.17 | vidí ale i nevýhody, které vznikají především pro malé a střední podniky, když prozradí dodavateli látek jejich způsob použití a tím i jejich know-how a nebo když musí provádět vlastní, velmi nákladné šetření. |
| --- | --- |

1.17

vidí ale i nevýhody, které vznikají především pro malé a střední podniky, když prozradí dodavateli látek jejich způsob použití a tím i jejich know-how a nebo když musí provádět vlastní, velmi nákladné šetření.

| 1.18 | považuje za nutné, aby byly podmínky využívání již stávajících dat přesně definovány a rozdělení nákladů, nejen pro pokusy na zvířatech, a ochrana znalostí byly upraveny bez znevýhodnění malých a středních podniků. |
| --- | --- |

1.18

považuje za nutné, aby byly podmínky využívání již stávajících dat přesně definovány a rozdělení nákladů, nejen pro pokusy na zvířatech, a ochrana znalostí byly upraveny bez znevýhodnění malých a středních podniků.

2.   Hodnocení účinků

| 2.1 | Naplnění návrhu nařízení se bude týkat v první řadě všech výrobců a dovozců látek a přípravků, kteří mají registrační povinnost a musí tudíž splnit příslušnou informační povinnost. Nejvíc se to dotýká chemického průmyslu. Jako „následných uživatelů“ se to týká i všech odvětví, které využívají chemické látky, tj. v podstatě veškeré zpracující hospodářství včetně jejich služeb. Na základě nové úpravy vzniká nebezpečí, že v Evropě zmizí z trhu chemické látky a dojde k nárůstu cen chemických látek. Oslabí se tím konkurenceschopnost evropských zpracovatelů vůči mimoevropským zpracovatelům. Kromě toho lze počítat s přizpůsobením nákladů. Vzniká proto nebezpečí, že výroba a zaměstnanost v důsledku systému REACH se sníží nejen v chemickém průmyslu, ale i v mnoha dalších odvětvích. |
| --- | --- |

2.1

Naplnění návrhu nařízení se bude týkat v první řadě všech výrobců a dovozců látek a přípravků, kteří mají registrační povinnost a musí tudíž splnit příslušnou informační povinnost. Nejvíc se to dotýká chemického průmyslu. Jako „následných uživatelů“ se to týká i všech odvětví, které využívají chemické látky, tj. v podstatě veškeré zpracující hospodářství včetně jejich služeb. Na základě nové úpravy vzniká nebezpečí, že v Evropě zmizí z trhu chemické látky a dojde k nárůstu cen chemických látek. Oslabí se tím konkurenceschopnost evropských zpracovatelů vůči mimoevropským zpracovatelům. Kromě toho lze počítat s přizpůsobením nákladů. Vzniká proto nebezpečí, že výroba a zaměstnanost v důsledku systému REACH se sníží nejen v chemickém průmyslu, ale i v mnoha dalších odvětvích.

| 2.2 | Týká se to obzvláště malých a středních podniků. Již samotná registrace látek znamená pro splnění požadovaného stupně REACH pro velký počet podniků příliš velkou zátěž jak finanční tak v oblasti lidských zdrojů. V mnoha případech nebude možné, aby se náklady odrazily ve výrobní ceně, což znamená, že se látky přestanou vyrábět a existence podniků ve výrobním řetězci je možná ohrožena. Tyto podniky jsou ale páteří mnoha průmyslových oblastí Evropy. |
| --- | --- |

2.2

Týká se to obzvláště malých a středních podniků. Již samotná registrace látek znamená pro splnění požadovaného stupně REACH pro velký počet podniků příliš velkou zátěž jak finanční tak v oblasti lidských zdrojů. V mnoha případech nebude možné, aby se náklady odrazily ve výrobní ceně, což znamená, že se látky přestanou vyrábět a existence podniků ve výrobním řetězci je možná ohrožena. Tyto podniky jsou ale páteří mnoha průmyslových oblastí Evropy.

| 2.3 | Údaje Komise k přímým a nepřímým nákladům v souvislosti s aplikací systému v příštích letech byly z mnoha stran kritizovány, že se podceňují. Výbor proto vítá nové hodnocení účinků, kterou Komise realizuje v souvislosti s nepřímými náklady, následnými uživateli a účinkem na nové členské státy. Měly by se vyčkat výsledky tohoto hodnocen, než učiní Rada a Parlament další rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.3

Údaje Komise k přímým a nepřímým nákladům v souvislosti s aplikací systému v příštích letech byly z mnoha stran kritizovány, že se podceňují. Výbor proto vítá nové hodnocení účinků, kterou Komise realizuje v souvislosti s nepřímými náklady, následnými uživateli a účinkem na nové členské státy. Měly by se vyčkat výsledky tohoto hodnocen, než učiní Rada a Parlament další rozhodnutí.

| 2.4 | Za pozitivní vliv nového systému se považuje inovace a některá opatření bezpochyby pozitivně působí na objev a komercializaci většího počtu nových látek víc než doposud. Inovační schopnost podniků je nicméně především v první fázi realizace negativně ovlivněna. Díky REACH pronikají nové výrobky na trh pouze se zpožděním. Podniky jsou vystaveny větším rizikům, protože rozpočet na výzkum je zatížen dodatečnými náklady. Výzkumní pracovníci tráví víc času testováním starých chemických látek než vyvíjením nových výrobků. Inovace jsou ale klíčem k budoucímu hospodářskému úspěchu Evropy. Chemický průmysl je zcela jednoznačně největším dodavatelem inovačních meziproduktů. Proto se nedostatek inovací v oblasti chemie negativně odráží i na inovační potenciál jiných sektorů. Výbor považuje všeobecně většinou automatické mechanizmy, které mají podnítit inovační aktivity, za příliš obecné a vzhledem k objemu očekávaných účinků za nepatrné. |
| --- | --- |

2.4

Za pozitivní vliv nového systému se považuje inovace a některá opatření bezpochyby pozitivně působí na objev a komercializaci většího počtu nových látek víc než doposud. Inovační schopnost podniků je nicméně především v první fázi realizace negativně ovlivněna. Díky REACH pronikají nové výrobky na trh pouze se zpožděním. Podniky jsou vystaveny větším rizikům, protože rozpočet na výzkum je zatížen dodatečnými náklady. Výzkumní pracovníci tráví víc času testováním starých chemických látek než vyvíjením nových výrobků. Inovace jsou ale klíčem k budoucímu hospodářskému úspěchu Evropy. Chemický průmysl je zcela jednoznačně největším dodavatelem inovačních meziproduktů. Proto se nedostatek inovací v oblasti chemie negativně odráží i na inovační potenciál jiných sektorů. Výbor považuje všeobecně většinou automatické mechanizmy, které mají podnítit inovační aktivity, za příliš obecné a vzhledem k objemu očekávaných účinků za nepatrné.

| 2.5 | Zatímco by na jedné straně mohly vzniknout pro hospodářské činitele, pro regiony, ve kterých jsou ohrožena pracovní místa a pro konečné spotřebitele náklady způsobené zdražením konečných cen, očekává se užitek týkající se oblasti zdravotnictví, ochrany životního prostředí, ochrany spotřebitelů a bezpečnosti práce ve zjednodušení právních předpisů a v tlaku na konkurenceschopnost a na inovační schopnost podniků. Přitom se nezohledňuje, že užitek vzniká později a během delší doby než náklady a tím ve prospěch jiných oblastí nebo celé společnosti. |
| --- | --- |

2.5

Zatímco by na jedné straně mohly vzniknout pro hospodářské činitele, pro regiony, ve kterých jsou ohrožena pracovní místa a pro konečné spotřebitele náklady způsobené zdražením konečných cen, očekává se užitek týkající se oblasti zdravotnictví, ochrany životního prostředí, ochrany spotřebitelů a bezpečnosti práce ve zjednodušení právních předpisů a v tlaku na konkurenceschopnost a na inovační schopnost podniků. Přitom se nezohledňuje, že užitek vzniká později a během delší doby než náklady a tím ve prospěch jiných oblastí nebo celé společnosti.

3.   Doporučení Výboru Regionů

VÝBOR REGIONŮ

| 3.1 | žádá Evropskou komisi, aby prověřila, zda jsou návrhy týkající se REACH v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

3.1

žádá Evropskou komisi, aby prověřila, zda jsou návrhy týkající se REACH v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.

| 3.2 | vyzývá Komisi, aby zohlednila potřeby občanů a spotřebitelů tím, že, zabezpečí jednotné označení chemických látek, které se v současné době vyznačuje velkými rozdíly, a vítá návrh Komise, na jehož základě má být zajištěna jednotná právní úprava pro chemické výrobky, registrované před rokem 1981, resp. po něm. |
| --- | --- |

3.2

vyzývá Komisi, aby zohlednila potřeby občanů a spotřebitelů tím, že, zabezpečí jednotné označení chemických látek, které se v současné době vyznačuje velkými rozdíly, a vítá návrh Komise, na jehož základě má být zajištěna jednotná právní úprava pro chemické výrobky, registrované před rokem 1981, resp. po něm.

| 3.3 | žádá zejména prověření návrhu, aby se zjistilo, zda jsou pro podniky administrativní náklady a na základě toho vzniklé náklady pro dosažení cílů v oblasti právních ustanovení skutečně nezbytné. |
| --- | --- |

3.3

žádá zejména prověření návrhu, aby se zjistilo, zda jsou pro podniky administrativní náklady a na základě toho vzniklé náklady pro dosažení cílů v oblasti právních ustanovení skutečně nezbytné.

| 3.4 | domnívá se, že lze cílů plánovaných v návrzích dosáhnout i méně komplikovanými právními úpravami. |
| --- | --- |

3.4

domnívá se, že lze cílů plánovaných v návrzích dosáhnout i méně komplikovanými právními úpravami.

| 3.5 | žádá Komisi, aby zvážila alternativní návrhy na zjednodušení systému REACH, které jsou již předmětem diskuse. |
| --- | --- |

3.5

žádá Komisi, aby zvážila alternativní návrhy na zjednodušení systému REACH, které jsou již předmětem diskuse.

| 3.6 | žádá o zjednodušení a podporu při registraci pro malé a střední podniky, aby se tak zachovala resp. posílila hospodářská síla a zaměstnanost v průmyslových regionech Evropy. |
| --- | --- |

3.6

žádá o zjednodušení a podporu při registraci pro malé a střední podniky, aby se tak zachovala resp. posílila hospodářská síla a zaměstnanost v průmyslových regionech Evropy.

| 3.7 | doporučuje místo kvantitativního přístupu u množství výroby a dovozu sledovat koncepci zaměřenou víc na riziko, stupeň vystavení a stanovení priorit. |
| --- | --- |

3.7

doporučuje místo kvantitativního přístupu u množství výroby a dovozu sledovat koncepci zaměřenou víc na riziko, stupeň vystavení a stanovení priorit.

| 3.8 | doporučuje paralelně sledovat řešení, zaměřená na podstatné zjednodušení a přehlednost právních předpisů pro uživatele registračních, hodnotících a autorizačních postupů. |
| --- | --- |

3.8

doporučuje paralelně sledovat řešení, zaměřená na podstatné zjednodušení a přehlednost právních předpisů pro uživatele registračních, hodnotících a autorizačních postupů.

| 3.9 | žádá Evropskou komisi aby prověřila, do jaké míry se u hodnocení látek není nutno odvolávat na informační systémy a informační materiál, které jsou k již v členských státech k dispozici. |
| --- | --- |

3.9

žádá Evropskou komisi aby prověřila, do jaké míry se u hodnocení látek není nutno odvolávat na informační systémy a informační materiál, které jsou k již v členských státech k dispozici.

| 3.10 | žádá Evropskou komisi, aby zajistila kompatibilitu právních úprav v chemické politice s ostatními oblastmi politiky. |
| --- | --- |

3.10

žádá Evropskou komisi, aby zajistila kompatibilitu právních úprav v chemické politice s ostatními oblastmi politiky.

| 3.11 | žádá obzvláště zavedení informačního systému zaměřeného na informační cíl (ohrožení), který by vyloučil opakovaný sběr informací na úrovni různých stupňů procesu vytváření hodnot. |
| --- | --- |

3.11

žádá obzvláště zavedení informačního systému zaměřeného na informační cíl (ohrožení), který by vyloučil opakovaný sběr informací na úrovni různých stupňů procesu vytváření hodnot.

| 3.12 | doporučuje z důvodu konkurenceschopnosti evropských podniků zahájení jednání s WTO za účelem mezinárodního sjednocení těchto úprav. |
| --- | --- |

3.12

doporučuje z důvodu konkurenceschopnosti evropských podniků zahájení jednání s WTO za účelem mezinárodního sjednocení těchto úprav.

| 3.13 | vyzývá Evropskou komisi, aby podrobila kritickému prověření kompatibilitu svých návrhů na vlastní podnět týkající se zjednodušení právních předpisů na jednotném trhu (SLIM) a zlepšení právních ustanovení. |
| --- | --- |

3.13

vyzývá Evropskou komisi, aby podrobila kritickému prověření kompatibilitu svých návrhů na vlastní podnět týkající se zjednodušení právních předpisů na jednotném trhu (SLIM) a zlepšení právních ustanovení.

| 3.14 | vyzývá Komisi, aby zajistila, že bude na všech stupních uvedení do oběhu dodržena základní zásada, podle níž nese zodpovědnost výrobce nebo distributor chemických látek (princip původce, princip obrácení důkazního břemene). Toto má přispět k tomu, aby byla zaručena ochrana pracujících, spotřebitelů a životního prostředí. |
| --- | --- |

3.14

vyzývá Komisi, aby zajistila, že bude na všech stupních uvedení do oběhu dodržena základní zásada, podle níž nese zodpovědnost výrobce nebo distributor chemických látek (princip původce, princip obrácení důkazního břemene). Toto má přispět k tomu, aby byla zaručena ochrana pracujících, spotřebitelů a životního prostředí.

| 3.15 | žádá Evropskou komisi, aby v rámci celkového hodnocení společensko politických cílů prověřila dopad svých návrhů na regionální a ekonomické hospodářské struktury a tím i na jejich kompatibilitu s se Společenským cílem hospodářské a sociální soudržnosti. V této souvislosti by mohly být zahájeny pilotní sektorově zaměřené studie v různých evropských regionech s chemickým průmyslem, aby se tak mohl dopad plánovaných předpisů posoudit přesně a od případu k případu. |
| --- | --- |

3.15

žádá Evropskou komisi, aby v rámci celkového hodnocení společensko politických cílů prověřila dopad svých návrhů na regionální a ekonomické hospodářské struktury a tím i na jejich kompatibilitu s se Společenským cílem hospodářské a sociální soudržnosti. V této souvislosti by mohly být zahájeny pilotní sektorově zaměřené studie v různých evropských regionech s chemickým průmyslem, aby se tak mohl dopad plánovaných předpisů posoudit přesně a od případu k případu.

| 3.16 | žádá Evropskou komisi, aby vyvodila z rozšířeného hodnocení účinků, očekávaného koncem března 2005, příslušné důsledky. |
| --- | --- |

3.16

žádá Evropskou komisi, aby vyvodila z rozšířeného hodnocení účinků, očekávaného koncem března 2005, příslušné důsledky.

| 3.17 | vyzývá Evropskou komisi, aby jednoznačně vymezila kompetence Evropské agentury pro chemické látky a zajistila, že bude na základě zapojení činitelů přímo na místě zaručena aplikovatelná realizace politiky chemických látek, zohledňující zájmy podniků. |
| --- | --- |

3.17

vyzývá Evropskou komisi, aby jednoznačně vymezila kompetence Evropské agentury pro chemické látky a zajistila, že bude na základě zapojení činitelů přímo na místě zaručena aplikovatelná realizace politiky chemických látek, zohledňující zájmy podniků.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. 128 z 29.5. 2003, str. 1

1

(2)  Úř. věst. 23 z 27.1. 2004, str. 16

2

(3)  Úř. věst. 73 z 23.3. 2004, str. 38

3

(4)  Úř. věst. 128 z 29.5. 2003, str. 48

4

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/82

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o sociální dimenzi globalizace – politický příspěvek EU k rovnoměrnému rozdělení užitku

(2005/C 164/11)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o sociální dimenzi globalizace – politický příspěvek EU k rovnoměrnému rozdělení užitku (COM(2004) 383 final.);

na základě rozhodnutí Evropské komise ze dne 18. května 2004, požádat výbor podle článku 265 odstavce 1 Smlouvy o založení Evropského společenství o stanovisko k tomuto tématu;

na základě rozhodnutí předsednictva Výboru regionů ze dne 15. června 2004 pověřit Komisi pro hospodářskou a sociální politiku vypracováním tohoto stanoviska;

s ohledem na zprávu Světové komise pro sociální dimenzi globalizace ze dne 24 února 2004;

s ohledem na své stanovisko k tématu Důsledky jednání o všeobecné dohodě o obchodu službami (GATS) v rámci WTO (CdR 103/2003 fin) (1);

s ohledem na své stanovisko ke Sdělení o přistěhovalectví, integraci a zaměstnanosti (CdR 223/2003 fin) (2);

s ohledem na své stanovisko k Podmínkám pro přicestování a pobyt příslušníků třetích států k zahájení studia, odborné přípravy na povolání nebo dobrovolné služby (CdR 2/2003 fin) (3);

s ohledem na své stanovisko k Návrhu na rozhodnutí Rady o zřízení Evropského uprchlického fondu na období 2005-2010 (CdR 80/2004 fin) (4);

s ohledem na své stanovisko k tématu Hodnocení lisabonské strategie v polovině období (CdR 152/2004 fin);

s ohledem na své stanovisko k Návrhu na nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu (CdR 240/2004fin);

s ohledem na své stanovisko ke Strategii vnitřního trhu na období 2003-2006 (CdR 341/2002 fin) (5);

s ohledem na návrh stanoviska, přijatý dne 8. prosince 2004 Komisí pro hospodářskou a sociální politiku (CdR 328/2004 rev. 1) (zpravodajka: paní Ulrike Rodust, členka zemského sněmu Šlesvicko-Holštýnska (DE/SPE));

jednomyslně přijal na svém 58. plenárním zasedání dne 23. a 24. února 2005 následující stanovisko (jednání dne 23. února):

Stanoviska a doporučení Výboru regionů

1.   Obecné připomínky

VÝBOR REGIONŮ

| 1.1 | vítá sdělení Evropské komise o sociální dimenzi z května 2004, v němž sděluje první stanovisko k otázkám vysloveným ve zprávě Světové komise pro sociální dimenzi globalizace (WCSDG) a k závěrům v této zprávě; |
| --- | --- |

1.1

vítá sdělení Evropské komise o sociální dimenzi z května 2004, v němž sděluje první stanovisko k otázkám vysloveným ve zprávě Světové komise pro sociální dimenzi globalizace (WCSDG) a k závěrům v této zprávě;

| 1.2 | sdílí názor Komise, že zpráva WCSDG obsahuje vyvážené, sice kritické, avšak kladné výpovědi, které mohou tvořit základ pro další postup; |
| --- | --- |

1.2

sdílí názor Komise, že zpráva WCSDG obsahuje vyvážené, sice kritické, avšak kladné výpovědi, které mohou tvořit základ pro další postup;

| 1.3 | poukazuje v této souvislosti na to, že globalizace zahájila dalekosáhlý proces změn, který se týká nás všech. Při rozumném řízení může tento proces vytvořit materiální blahobyt v dosud nepoznané míře stejně jako produktivnější a lepší pracovní místa pro všechny a zásadně přispět ke snížení chudoby ve světě. Svět je však ještě příliš vzdálen od realizace tohoto potenciálu. Dnešní globalizační proces vytváří zkreslené vztahy jak mezi jednotlivými zeměmi a regiony tak v rámci nich; |
| --- | --- |

1.3

poukazuje v této souvislosti na to, že globalizace zahájila dalekosáhlý proces změn, který se týká nás všech. Při rozumném řízení může tento proces vytvořit materiální blahobyt v dosud nepoznané míře stejně jako produktivnější a lepší pracovní místa pro všechny a zásadně přispět ke snížení chudoby ve světě. Svět je však ještě příliš vzdálen od realizace tohoto potenciálu. Dnešní globalizační proces vytváří zkreslené vztahy jak mezi jednotlivými zeměmi a regiony tak v rámci nich;

| 1.4 | konstatuje se znepokojením, že vliv globalizace na regionální a lokální úrovni vede k následujícímu vývoji:






  — | rostoucí počet společenství na světě je globalizací bezprostředně postižen. V některých společenstvích zanikla četná pracovní místa jako důsledek úpadku lokálních průmyslových odvětví vyvolaného změnami vzorců mezinárodní dělby práce a liberalizací obchodu, což v některých případech vede k relokaci podniků v sektorech náročných na pracovní do zemí s nízkými mzdami. To může krátkodobě způsobit problémy s přizpůsobováním a zátěže pro lokální sociální strukturu. |
| --- | --- | --- |

1.4

konstatuje se znepokojením, že vliv globalizace na regionální a lokální úrovni vede k následujícímu vývoji:

—

rostoucí počet společenství na světě je globalizací bezprostředně postižen. V některých společenstvích zanikla četná pracovní místa jako důsledek úpadku lokálních průmyslových odvětví vyvolaného změnami vzorců mezinárodní dělby práce a liberalizací obchodu, což v některých případech vede k relokaci podniků v sektorech náročných na pracovní do zemí s nízkými mzdami. To může krátkodobě způsobit problémy s přizpůsobováním a zátěže pro lokální sociální strukturu.

| — | určité aspekty globalizace mohou zničit zdánlivě nezdolná a vitální lokální společenství i bez přímého působení. Rostoucí dosah globálních médií, zábavního a turistického průmyslu často zatěžuje tradiční kultury a představy o světě stejně jako solidaritu a pocit vlastní hodnoty regionálních a lokálních společenství. Globální společenství musí zohledňovat celou paletu lokálních kultur a schopností, místo aby přílivovou vlnou homogenizace zaplavila mnohotvárnost; |
| --- | --- |

—

určité aspekty globalizace mohou zničit zdánlivě nezdolná a vitální lokální společenství i bez přímého působení. Rostoucí dosah globálních médií, zábavního a turistického průmyslu často zatěžuje tradiční kultury a představy o světě stejně jako solidaritu a pocit vlastní hodnoty regionálních a lokálních společenství. Globální společenství musí zohledňovat celou paletu lokálních kultur a schopností, místo aby přílivovou vlnou homogenizace zaplavila mnohotvárnost;

| 1.5 | uznává, že je nutno dosáhnout pokroků ve směru k odpovídající globalizaci a na pozadí zprávy WCSDG a prvních návrhů ve sdělení Komisi vyjadřuje svoji připravenost zavést opatření k posílení sociální dimenze; |
| --- | --- |

1.5

uznává, že je nutno dosáhnout pokroků ve směru k odpovídající globalizaci a na pozadí zprávy WCSDG a prvních návrhů ve sdělení Komisi vyjadřuje svoji připravenost zavést opatření k posílení sociální dimenze;

| 1.6 | domnívá se, že k zavedení sociální dimenze globalizace je potřebná vyvážená a integrující hospodářská a sociální politika na všech úrovních. V této souvislosti je nutno věnovat zvláštní pozornost regionální a lokální úrovni jako oblasti, která je globalizací naprosto bezprostředně postižena. Regionálním a místním orgánům musí být zaručeno alespoň nějaké zapojení do procesu řešení problémů způsobených tímto fenoménem, a to zejména prostřednictvím Výboru regionů; |
| --- | --- |

1.6

domnívá se, že k zavedení sociální dimenze globalizace je potřebná vyvážená a integrující hospodářská a sociální politika na všech úrovních. V této souvislosti je nutno věnovat zvláštní pozornost regionální a lokální úrovni jako oblasti, která je globalizací naprosto bezprostředně postižena. Regionálním a místním orgánům musí být zaručeno alespoň nějaké zapojení do procesu řešení problémů způsobených tímto fenoménem, a to zejména prostřednictvím Výboru regionů;

| 1.7 | konstatuje rozdíly v používání pojmu „regionální úroveň“. Ve zprávě WCSDG se pojem „regionální“ vztahuje na kontinent, zatímco ve sdělení – se zřetelem na ESF – je míněna sub-nacionální úroveň; |
| --- | --- |

1.7

konstatuje rozdíly v používání pojmu „regionální úroveň“. Ve zprávě WCSDG se pojem „regionální“ vztahuje na kontinent, zatímco ve sdělení – se zřetelem na ESF – je míněna sub-nacionální úroveň;

2.   Účast lokálních a regionálních úrovní na globální governanci

VÝBOR REGIONŮ

| 2.1 | zastává názor, že dnešní problémy vzniklé v důsledku globálního hospodářského jednání nelze vztahovat na globalizaci jako takovou, nýbrž na její nedostatečnou governanci. Globální governance je vrcholem sítě vzájemně propojených struktur rozhodování, která sahá od lokální úrovně až k mnohonárodnostním koncernům. „Dobrá governance“ globalizace může vzniknout pouze z pozitivního propojení mezi supranacionálními, nacionálními stejně jako regionálními a lokálními aktéry v soukromém a ve veřejném sektoru. Rámec governance na globální úrovni již není vymezen pouze jednáním a pravidly národních států. Vedle národní úrovně musí vzájemně interagovat také globální aktéři jako Evropská unie, „corporate governance“ stejně jako regionální a lokální samosprávy v rámci jednotných podmínek soutěže. Rozsah jejího nasazení pro multilateralismus, univerzální hodnoty a společné cíle na straně jedné a stupně jejího citu pro přeshraniční dopady jejích politik a důležitost, kterou připisuje sociálním důsledkům svého jednání na globální úrovni na straně druhé, jsou důležité faktory pro kvalitu globální governance. Řízením svých interních záležitostí tito aktéři rozhodují a ovlivňují do jaké míry budou lidé z globalizace profitovat a zůstanou uchráněni před jejími negativními důsledky; |
| --- | --- |

2.1

zastává názor, že dnešní problémy vzniklé v důsledku globálního hospodářského jednání nelze vztahovat na globalizaci jako takovou, nýbrž na její nedostatečnou governanci. Globální governance je vrcholem sítě vzájemně propojených struktur rozhodování, která sahá od lokální úrovně až k mnohonárodnostním koncernům. „Dobrá governance“ globalizace může vzniknout pouze z pozitivního propojení mezi supranacionálními, nacionálními stejně jako regionálními a lokálními aktéry v soukromém a ve veřejném sektoru. Rámec governance na globální úrovni již není vymezen pouze jednáním a pravidly národních států. Vedle národní úrovně musí vzájemně interagovat také globální aktéři jako Evropská unie, „corporate governance“ stejně jako regionální a lokální samosprávy v rámci jednotných podmínek soutěže. Rozsah jejího nasazení pro multilateralismus, univerzální hodnoty a společné cíle na straně jedné a stupně jejího citu pro přeshraniční dopady jejích politik a důležitost, kterou připisuje sociálním důsledkům svého jednání na globální úrovni na straně druhé, jsou důležité faktory pro kvalitu globální governance. Řízením svých interních záležitostí tito aktéři rozhodují a ovlivňují do jaké míry budou lidé z globalizace profitovat a zůstanou uchráněni před jejími negativními důsledky;

| 2.2 | zdůrazňuje, že přijatelné politiky globální governance v Evropě lze dosáhnout pouze účastí regionální a lokální úrovně na vytváření všech těchto „determinant“; |
| --- | --- |

2.2

zdůrazňuje, že přijatelné politiky globální governance v Evropě lze dosáhnout pouze účastí regionální a lokální úrovně na vytváření všech těchto „determinant“;

| 2.3 | zdůrazňuje, že jak globální, tak také národní vývoj závisí na lokální a regionální úrovni. Toto je zároveň předpokladem pro lépe odpovídající a velkorysejší globalizaci a její ústřední otázky. Decentralizované koncepce utváření a provádění politiky jsou nakonec efektivnější, protože se opírají o lepší chápání skutečných situací a vlivů, jsou zaměřeny více participativně, spíše odpovídají potřebám a požadavkům lidí a lze je snadněji kontrolovat. Aby se posílilo toto spojení mezi lokální/regionální a globální dimenzí, je nutný cílevědomý a pozitivní postup, při němž jsou ve středu zájmu jak lokální a regionální správy tak také hospodářská základna, hodnoty a kulturní dědictví na lokální a regionální úrovni; |
| --- | --- |

2.3

zdůrazňuje, že jak globální, tak také národní vývoj závisí na lokální a regionální úrovni. Toto je zároveň předpokladem pro lépe odpovídající a velkorysejší globalizaci a její ústřední otázky. Decentralizované koncepce utváření a provádění politiky jsou nakonec efektivnější, protože se opírají o lepší chápání skutečných situací a vlivů, jsou zaměřeny více participativně, spíše odpovídají potřebám a požadavkům lidí a lze je snadněji kontrolovat. Aby se posílilo toto spojení mezi lokální/regionální a globální dimenzí, je nutný cílevědomý a pozitivní postup, při němž jsou ve středu zájmu jak lokální a regionální správy tak také hospodářská základna, hodnoty a kulturní dědictví na lokální a regionální úrovni;

| 2.4 | poukazuje na to, že v rámci Evropské unie přispívá zejména další rozvíjení Lisabonského procesu, utváření imigrační politiky a politiky zrovnoprávnění, přeshraniční a interregionální politiky a obchodní politiky ve značné míře k evropské odpovědi na výzvy globalizace. |
| --- | --- |

2.4

poukazuje na to, že v rámci Evropské unie přispívá zejména další rozvíjení Lisabonského procesu, utváření imigrační politiky a politiky zrovnoprávnění, přeshraniční a interregionální politiky a obchodní politiky ve značné míře k evropské odpovědi na výzvy globalizace.

3.   Lisabonská strategie v globálním kontextu

VÝBOR REGIONŮ

| 3.1 | sdílí názor Komise, že Lisabonská strategie je základem pro odpověď EU na důsledky globalizace pro soutěž, podnikání a zaměstnanost v Evropě; |
| --- | --- |

3.1

sdílí názor Komise, že Lisabonská strategie je základem pro odpověď EU na důsledky globalizace pro soutěž, podnikání a zaměstnanost v Evropě;

| 3.2 | bere na vědomí rostoucí nezávislost mezi hospodářskými rozhodnutími globálního rozsahu, která se týkají jak lokální tak také regionální úrovně, a zdůrazňuje nutnost lokálního myšlení při globálním jednání; |
| --- | --- |

3.2

bere na vědomí rostoucí nezávislost mezi hospodářskými rozhodnutími globálního rozsahu, která se týkají jak lokální tak také regionální úrovně, a zdůrazňuje nutnost lokálního myšlení při globálním jednání;

| 3.3 | připomíná, že globální hospodářské jednání ve všech zemích musí být garantem určitého životního standardu na lokální a regionální úrovni. Lidé se mohou na globalizaci podílet a profitovat z ní jen tehdy, když jsou přiměřeně zdraví, mají přístup ke vzdělání a dokáží toho využít, a mají skutečné příležitosti získat zaměstnání, které jim zabezpečí základní životní potřeby. Zaměstnání, příjem, a zdravé životní prostředí jsou zásadními předpoklady pro sebeurčující, lidsky důstojný život a pro rozsáhlou účast občanek a občanů na jejich lokálních, regionálních, národních a globálních společenstvích; |
| --- | --- |

3.3

připomíná, že globální hospodářské jednání ve všech zemích musí být garantem určitého životního standardu na lokální a regionální úrovni. Lidé se mohou na globalizaci podílet a profitovat z ní jen tehdy, když jsou přiměřeně zdraví, mají přístup ke vzdělání a dokáží toho využít, a mají skutečné příležitosti získat zaměstnání, které jim zabezpečí základní životní potřeby. Zaměstnání, příjem, a zdravé životní prostředí jsou zásadními předpoklady pro sebeurčující, lidsky důstojný život a pro rozsáhlou účast občanek a občanů na jejich lokálních, regionálních, národních a globálních společenstvích;

| 3.4 | zdůrazňuje, jak důležité je vzdělání a vzdělávání k zadržení dopadů globalizace. Příklady osvědčených praktik ukazují, že všechny země, na kterých se globalizace projevila pozitivně, učinily rozsáhlé investice do svých systémů vzdělání a vzdělávání. Jelikož regionální a lokální úroveň hrají v systému vzdělání a vzdělávání evropských zemí důležitou úlohu, je přizpůsobení těchto systémů výzvám globalizace nezbytné. I když tento úkol zůstane i nadále v kompetenci členských států a subnárodní úrovně, měla by Evropská unie přesto soustředit své možnosti podpory na zlepšení systémů vzdělání a vzdělávání v Evropě; |
| --- | --- |

3.4

zdůrazňuje, jak důležité je vzdělání a vzdělávání k zadržení dopadů globalizace. Příklady osvědčených praktik ukazují, že všechny země, na kterých se globalizace projevila pozitivně, učinily rozsáhlé investice do svých systémů vzdělání a vzdělávání. Jelikož regionální a lokální úroveň hrají v systému vzdělání a vzdělávání evropských zemí důležitou úlohu, je přizpůsobení těchto systémů výzvám globalizace nezbytné. I když tento úkol zůstane i nadále v kompetenci členských států a subnárodní úrovně, měla by Evropská unie přesto soustředit své možnosti podpory na zlepšení systémů vzdělání a vzdělávání v Evropě;

| 3.5 | zdůrazňuje, že možnosti, které vyplývají z části velkého potenciálu lidských zdrojů, se neustále zmenšují. Nerovný přístup ke vzdělání, analfabetismus a nízká kvalifikace stejně jako diskriminace zaměřená na etnick é a náboženské menšiny si zaslouží zvláštní pozornost jak v zemích s nízkým tak i v zemích s vysokým příjmem; |
| --- | --- |

3.5

zdůrazňuje, že možnosti, které vyplývají z části velkého potenciálu lidských zdrojů, se neustále zmenšují. Nerovný přístup ke vzdělání, analfabetismus a nízká kvalifikace stejně jako diskriminace zaměřená na etnick é a náboženské menšiny si zaslouží zvláštní pozornost jak v zemích s nízkým tak i v zemích s vysokým příjmem;

| 3.6 | znovu zdůrazňuje svůj pozitivní postoj k přijímání příslušníků třetích států za účelem vzdělání a vzdělávání, což učiní Evropu konkurenceschopnější v této oblasti; |
| --- | --- |

3.6

znovu zdůrazňuje svůj pozitivní postoj k přijímání příslušníků třetích států za účelem vzdělání a vzdělávání, což učiní Evropu konkurenceschopnější v této oblasti;

| 3.7 | důrazně odkazuje na spojení mezi reformou evropské politiky soudržnosti pro příští finanční rámce, realizací lisabonské strategie a nezodpovězenou výzvou globalizace v Evropě. Politika soudržnosti EU a její tři různé cíle by měly regionům a komunitám v Evropské unii umožnit kombinovat provádění Lisabonské strategie s lepší schopností současného překonávání důsledků globalizace; |
| --- | --- |

3.7

důrazně odkazuje na spojení mezi reformou evropské politiky soudržnosti pro příští finanční rámce, realizací lisabonské strategie a nezodpovězenou výzvou globalizace v Evropě. Politika soudržnosti EU a její tři různé cíle by měly regionům a komunitám v Evropské unii umožnit kombinovat provádění Lisabonské strategie s lepší schopností současného překonávání důsledků globalizace;

| 3.8 | naléhavě vyzývá členské státy, aby se včas dohodly na limitech a finančním rámci pro novou politiku soudržnosti EU, aby se neztrácel čas pro nutné programové plánování na regionální a lokální úrovni; |
| --- | --- |

3.8

naléhavě vyzývá členské státy, aby se včas dohodly na limitech a finančním rámci pro novou politiku soudržnosti EU, aby se neztrácel čas pro nutné programové plánování na regionální a lokální úrovni;

| 3.9 | velmi vítá, že návrh nařízení Komise o všeobecných ustanoveních o Evropském fondu regionálního rozvoje, Evropského sociálního fondu a Evropského kohézního fondu (COM (2004)492) navrhuje, aby podniky, které dostanou finanční podporu, nesměly v následných sedmi letech změnit místo působení, protože by to mohlo znamenat snížení počtu pracovních míst; jinak by se měly obdržené subvence vrátit; |
| --- | --- |

3.9

velmi vítá, že návrh nařízení Komise o všeobecných ustanoveních o Evropském fondu regionálního rozvoje, Evropského sociálního fondu a Evropského kohézního fondu (COM (2004)492) navrhuje, aby podniky, které dostanou finanční podporu, nesměly v následných sedmi letech změnit místo působení, protože by to mohlo znamenat snížení počtu pracovních míst; jinak by se měly obdržené subvence vrátit;

| 3.10 | žádá Evropskou komisi, aby zajistila, aby regionálním a lokálním samosprávám poskytla reforma nařízení EU o státní pomoci (článek 83 Smlouvy o EU) možnost podporovat hospodářský rozvoj prostřednictvím cílených finančních stimulů; |
| --- | --- |

3.10

žádá Evropskou komisi, aby zajistila, aby regionálním a lokálním samosprávám poskytla reforma nařízení EU o státní pomoci (článek 83 Smlouvy o EU) možnost podporovat hospodářský rozvoj prostřednictvím cílených finančních stimulů;

| 3.11 | považuje spolu s Evropskou komisí za potřebné, intenzivněji spojovat několikaletou strategii vnitřního trhu s různými hospodářskými procesy. S přihlédnutím ke specifickým doporučení zprávy Wim-Koka je nutno ji také nadále zaměřovat na jednotný cíl roku 2010, vytvořit z Unie nejvíce konkurenceschopný a dynamický hospodářský prostor na světě založený na poznání; |
| --- | --- |

3.11

považuje spolu s Evropskou komisí za potřebné, intenzivněji spojovat několikaletou strategii vnitřního trhu s různými hospodářskými procesy. S přihlédnutím ke specifickým doporučení zprávy Wim-Koka je nutno ji také nadále zaměřovat na jednotný cíl roku 2010, vytvořit z Unie nejvíce konkurenceschopný a dynamický hospodářský prostor na světě založený na poznání;

| 3.12 | podporuje proto snahy zmíněné v souhrnných zprávách Evropské komise o zjednodušení realizace interní strategie spolu s ostatními procesy pomocí jednotné globální strategie. Tento společně vytýčený cíl pro rok 2010 by se měl stát součástí evropské odpovědi na globalizaci; |
| --- | --- |

3.12

podporuje proto snahy zmíněné v souhrnných zprávách Evropské komise o zjednodušení realizace interní strategie spolu s ostatními procesy pomocí jednotné globální strategie. Tento společně vytýčený cíl pro rok 2010 by se měl stát součástí evropské odpovědi na globalizaci;

| 3.13 | sdílí názor o nezbytnosti rozšíření koncepce vnitřního trhu. Podle jeho názoru musí v tomto směru strategie vnitřního trhu v příštích letech vyvinout řešení, která se budou orientovat na požadavky globálního trhu a současně budou splňovat hospodářskopolitické odpovědnosti a iniciativy členských států, regionálních a lokálních samospráv stejně jako kvalitu evropského sociálního modelu. |
| --- | --- |

3.13

sdílí názor o nezbytnosti rozšíření koncepce vnitřního trhu. Podle jeho názoru musí v tomto směru strategie vnitřního trhu v příštích letech vyvinout řešení, která se budou orientovat na požadavky globálního trhu a současně budou splňovat hospodářskopolitické odpovědnosti a iniciativy členských států, regionálních a lokálních samospráv stejně jako kvalitu evropského sociálního modelu.

4.   Imigrace

VÝBOR REGIONŮ

| 4.1 | podporuje Komisi s ohledem na další rozvíjení bilaterálního a multilaterálního dialogu o imigraci; |
| --- | --- |

4.1

podporuje Komisi s ohledem na další rozvíjení bilaterálního a multilaterálního dialogu o imigraci;

| 4.2 | připomíná význam migrace zaměstnanců pro regionální a lokální úroveň v Evropě a zdůrazňuje, že je nezbytné spěšně vypracovat ustanovení pro postup EU v otázkách imigrace; |
| --- | --- |

4.2

připomíná význam migrace zaměstnanců pro regionální a lokální úroveň v Evropě a zdůrazňuje, že je nezbytné spěšně vypracovat ustanovení pro postup EU v otázkách imigrace;

| 4.3 | zdůrazňuje, že je nezbytné vypracovat speciální pomocné programy pro země původu imigrantů; |
| --- | --- |

4.3

zdůrazňuje, že je nezbytné vypracovat speciální pomocné programy pro země původu imigrantů;

| 4.4 | vyzývá Radu a členské státy, aby při koncipování imigrační politiky EU a jednotlivých států braly zřetel na to, že je nutno nastolit integraci imigrantů s legálním pobytem, kteří nebudou diskriminováni a budou mít rovný přístup k veřejným službám; |
| --- | --- |

4.4

vyzývá Radu a členské státy, aby při koncipování imigrační politiky EU a jednotlivých států braly zřetel na to, že je nutno nastolit integraci imigrantů s legálním pobytem, kteří nebudou diskriminováni a budou mít rovný přístup k veřejným službám;

| 4.5 | je toho názoru, že EU by mohla zvýšit užitek opatření podporujících migraci na národní úrovni spíše pobídkami a podpůrnými opatřeními než harmonizací právních předpisů; |
| --- | --- |

4.5

je toho názoru, že EU by mohla zvýšit užitek opatření podporujících migraci na národní úrovni spíše pobídkami a podpůrnými opatřeními než harmonizací právních předpisů;

| 4.6 | je toho názoru, že lokální a regionální samosprávy by měly být přizvány k tomu, aby se podílely na vypracování národních akčních plánů, a že by to usnadnilo porovnání a identifikaci nejlepších praktik a analýzu skutečných dopadů a výsledků strategií přijatých členskými státy; |
| --- | --- |

4.6

je toho názoru, že lokální a regionální samosprávy by měly být přizvány k tomu, aby se podílely na vypracování národních akčních plánů, a že by to usnadnilo porovnání a identifikaci nejlepších praktik a analýzu skutečných dopadů a výsledků strategií přijatých členskými státy;

| 4.7 | naléhá na to, aby byla uznána existence velkého počtu migrantů s nelegálním pobytem a aby byl stanoveny mechanismy, kterými by imigranti, kteří porušují zákon o přistěhovalectví, mohli bez zbytečného zdržování legalizovat svůj status, přičemž je nutno případy posuzovat jednotlivě za předpokladu, že toto bude probíhat ve smyslu vhodného přijetí, a že budou vyloučeni ti imigranti, jejichž přestupky budou klasifikovány jako těžké. Výbor regionů by však rád upozornil na to, že se úpravy postavení imigrantů vzhledem k neexistujícím kontrolám na vnitřních hranicích odrazí i na situaci v jiných zemích „Schengenu“. Proto je třeba postupovat k opatřením upravujícím postavení přistěhovalců s velkou obezřetností; |
| --- | --- |

4.7

naléhá na to, aby byla uznána existence velkého počtu migrantů s nelegálním pobytem a aby byl stanoveny mechanismy, kterými by imigranti, kteří porušují zákon o přistěhovalectví, mohli bez zbytečného zdržování legalizovat svůj status, přičemž je nutno případy posuzovat jednotlivě za předpokladu, že toto bude probíhat ve smyslu vhodného přijetí, a že budou vyloučeni ti imigranti, jejichž přestupky budou klasifikovány jako těžké. Výbor regionů by však rád upozornil na to, že se úpravy postavení imigrantů vzhledem k neexistujícím kontrolám na vnitřních hranicích odrazí i na situaci v jiných zemích „Schengenu“. Proto je třeba postupovat k opatřením upravujícím postavení přistěhovalců s velkou obezřetností;

| 4.8 | poukazuje na to, že absence multilaterálního rámce na úpravu přeshraniční mobility představuje pro globální hospodářství velkou mezeru v současné institucionální struktuře; |
| --- | --- |

4.8

poukazuje na to, že absence multilaterálního rámce na úpravu přeshraniční mobility představuje pro globální hospodářství velkou mezeru v současné institucionální struktuře;

| 4.9 | zastává názor, že absence multilaterálního rámce pro přeshraniční mobilitu je z pohledu rozvojových zemí další mezerou v úpravě týkající se globálního hospodářství. Mnoho z těchto zemí je toho názoru, že výhody, které jim plynou z globalizace, by bylo možno rychle a efektivně zvýšit volně pojatou migrací do industrializovaného světa; |
| --- | --- |

4.9

zastává názor, že absence multilaterálního rámce pro přeshraniční mobilitu je z pohledu rozvojových zemí další mezerou v úpravě týkající se globálního hospodářství. Mnoho z těchto zemí je toho názoru, že výhody, které jim plynou z globalizace, by bylo možno rychle a efektivně zvýšit volně pojatou migrací do industrializovaného světa;

5.   Rovnost příležitostí

VÝBOR REGIONŮ

| 5.1 | poukazuje na to, že se stále zřetelněji rýsuje, že břemeno globalizace nesou především ženy. Globalizace má stále větší negativní dopady na ženy jak v absolutních číslech, tak také ve srovnání s muži. Např. ženy, které pracují v zemědělství, se současně při vstupu na nová pole působnosti vytvořená globalizací cítí být konfrontovány s téměř nepřekonatelnými překážkami. Je to často dáno předpojatostí vůči ženám, která se projevuje buď přímo nebo v sektoru malých a středních podniků, ve kterém převážně působí, v politických a regulačních vlivech. Globalizace zároveň přinesla pro mnoho jiných žen zlepšení jejich hospodářského a sociálního postavení. K nim patří miliony výdělečně činných žen, které našly přístup ke globálnímu výrobnímu systému. Placené povolání jim umožnilo vyšší příjem než měly za předchozí situace, to znamená při pomoci v rámci rodiny nebo v rámci nuzné a nejisté existence ve stínovém hospodářství. Výdělečná činnost umožnila těmto ženám také větší potencionální ekonomickou nezávislost a pomohla jim – často dokonce ve velmi opresivně utvářených patriarchálních společnostech – k lepšímu sociálnímu postavení; |
| --- | --- |

5.1

poukazuje na to, že se stále zřetelněji rýsuje, že břemeno globalizace nesou především ženy. Globalizace má stále větší negativní dopady na ženy jak v absolutních číslech, tak také ve srovnání s muži. Např. ženy, které pracují v zemědělství, se současně při vstupu na nová pole působnosti vytvořená globalizací cítí být konfrontovány s téměř nepřekonatelnými překážkami. Je to často dáno předpojatostí vůči ženám, která se projevuje buď přímo nebo v sektoru malých a středních podniků, ve kterém převážně působí, v politických a regulačních vlivech. Globalizace zároveň přinesla pro mnoho jiných žen zlepšení jejich hospodářského a sociálního postavení. K nim patří miliony výdělečně činných žen, které našly přístup ke globálnímu výrobnímu systému. Placené povolání jim umožnilo vyšší příjem než měly za předchozí situace, to znamená při pomoci v rámci rodiny nebo v rámci nuzné a nejisté existence ve stínovém hospodářství. Výdělečná činnost umožnila těmto ženám také větší potencionální ekonomickou nezávislost a pomohla jim – často dokonce ve velmi opresivně utvářených patriarchálních společnostech – k lepšímu sociálnímu postavení;

| 5.2 | vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost sociálním a právním rámcovým podmínkám zaměstnávání žen a podporovaly na regionální a lokální úrovni veškerá opatření na zlepšení politiky zrovnoprávnění; |
| --- | --- |

5.2

vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost sociálním a právním rámcovým podmínkám zaměstnávání žen a podporovaly na regionální a lokální úrovni veškerá opatření na zlepšení politiky zrovnoprávnění;

| 5.3 | sdílí názor Komise, že rovnost příležitostí je základním cílem interní a externí politiky EU a důležitým prvkem mezinárodně dohodnutých klíčových pracovních norem. |
| --- | --- |

5.3

sdílí názor Komise, že rovnost příležitostí je základním cílem interní a externí politiky EU a důležitým prvkem mezinárodně dohodnutých klíčových pracovních norem.

6.   Přeshraniční, transnacionální a interregionální spolupráce, například sousedská politika

VÝBOR REGIONŮ

| 6.1 | zdůrazňuje, že budoucí „teritoriální spolupráce“ EU musí být utvářena tak, aby poskytovala pomoc regionálním a lokálním samosprávám při zvládání negativních dopadů globalizace; |
| --- | --- |

6.1

zdůrazňuje, že budoucí „teritoriální spolupráce“ EU musí být utvářena tak, aby poskytovala pomoc regionálním a lokálním samosprávám při zvládání negativních dopadů globalizace;

| 6.2 | podporuje„evropskou sousedskou politiku“ ve smyslu aktivit, které jsou zaměřeny na zlepšování vztahů k východním a jižním sousedním zemím po rozšíření Unie; |
| --- | --- |

6.2

podporuje„evropskou sousedskou politiku“ ve smyslu aktivit, které jsou zaměřeny na zlepšování vztahů k východním a jižním sousedním zemím po rozšíření Unie;

| 6.3 | sdílí názor Komise, že za touto iniciativou stojí úmysl vytvořit prostor stability a blahobytu, který se opírá o společné hodnoty a zájmy; |
| --- | --- |

6.3

sdílí názor Komise, že za touto iniciativou stojí úmysl vytvořit prostor stability a blahobytu, který se opírá o společné hodnoty a zájmy;

| 6.4 | přispěje k tomu, aby pomohl partnerským zemím při provádění politických a hospodářských reforem a současně zintenzivnil dialog a spolupráci s těmito zeměmi v sociální oblasti; |
| --- | --- |

6.4

přispěje k tomu, aby pomohl partnerským zemím při provádění politických a hospodářských reforem a současně zintenzivnil dialog a spolupráci s těmito zeměmi v sociální oblasti;

| 6.5 | připomíná nutnost vhodných pomocí pro přizpůsobení sektorů a regionů v EU, kterých se týká dále sahající integrace mezi EU a jejími východními a jižními sousedními zeměmi. |
| --- | --- |

6.5

připomíná nutnost vhodných pomocí pro přizpůsobení sektorů a regionů v EU, kterých se týká dále sahající integrace mezi EU a jejími východními a jižními sousedními zeměmi.

7.   Obchodní politika EU

VÝBOR REGIONŮ

| 7.1 | důrazně vyzývá Komisi, aby jako partner v jednáních s WTO






  — | pochopila, že liberalizace není sama o sobě cílem, nýbrž prostředkem k dosažení většího blahobytu. V souladu s tím není liberalizace jednodimenzionální veličinou, ale je nutno ji rozvíjet s plným zohledněním všech sociálních, hospodářských a ekologických důsledků zejména pro lokální a regionální úrovně, kterých se to bezprostředně týká; |
| --- | --- | --- |

7.1

důrazně vyzývá Komisi, aby jako partner v jednáních s WTO

—

pochopila, že liberalizace není sama o sobě cílem, nýbrž prostředkem k dosažení většího blahobytu. V souladu s tím není liberalizace jednodimenzionální veličinou, ale je nutno ji rozvíjet s plným zohledněním všech sociálních, hospodářských a ekologických důsledků zejména pro lokální a regionální úrovně, kterých se to bezprostředně týká;

| — | brala zřetel na zásady regionální a komunální samosprávy v rámci jednání s WTO v souladu s ustanoveními článku 6 Smlouvy o EU a ústavní smlouvy; |
| --- | --- |

—

brala zřetel na zásady regionální a komunální samosprávy v rámci jednání s WTO v souladu s ustanoveními článku 6 Smlouvy o EU a ústavní smlouvy;

| 7.2 | vítá snahy Komise zlepšit transparentnost mezinárodních obchodních jednání a zapojit zájmové skupiny ze všech relevantních sektorů služeb. Výbor je však toho názoru, že je nutno rozlišovat mezi regionálními a lokálními samosprávami a občanskou společností, poněvadž první jmenované jsou demokraticky legitimní a jako součást svých úkolů v demokratickém procesu regulují veřejný sektor služeb. |
| --- | --- |

7.2

vítá snahy Komise zlepšit transparentnost mezinárodních obchodních jednání a zapojit zájmové skupiny ze všech relevantních sektorů služeb. Výbor je však toho názoru, že je nutno rozlišovat mezi regionálními a lokálními samosprávami a občanskou společností, poněvadž první jmenované jsou demokraticky legitimní a jako součást svých úkolů v demokratickém procesu regulují veřejný sektor služeb.

V Bruselu dne 23. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  Úř. věst. C 256, 24.10.2003, s. 83.

1

(2)  Úř. věst. C 109, 30.4.2004, s. 46.

2

(3)  Úř. věst. C 244, 10.10.2003, s. 5.

3

(4)  Úř.věst. C 318, 22.12.2004, s. 30.

4

(5)  Úř. věst. C 128, 29.5.2003, s. 48.

5

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/87 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/87

---

Usnesení Výboru regionů k pracovnímu programu evropské komise a prioritám výboru regionů pro rok 2005

(2005/C 164/12)

Výbor regionů,

S OHLEDEM NA pracovní program Komise pro rok 2005 (COM(2005) 15 final),

S OHLEDEM NA strategické cíle pro období 2005-2009 (COM(2005) 12 final),

S OHLEDEM NA operační program lucemburského a britského předsednictví pro rok 2005,

S OHLEDEM NA priority lucemburského předsednictví,

S OHLEDEM NA víceletý strategický program šesti předsednictví pro období 2004-2006,

S OHLEDEM NA protokol o způsobech spolupráce mezi Evropskou komisí a Výborem regionů (DI CdR 81/2001 rév. 2),

S OHLEDEM NA usnesení Výboru regionů k znovuoživení Lisabonské strategie (CdR 518/2004),

S OHLEDEM NA usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. února 2005 o Strategických směrech Evropské komise/Legislativním a pracovním programu pro rok 2005,

VZHLEDEM K závazkům Evropské komise podpořit nové formy správy,

VZHLEDEM K TOMU, že územní samosprávy jsou orgány oprávněnými k provádění významné části politik EU,

VZHLEDEM K TOMU, že přispívají-li územní samosprávy k definici priorit EU, je to především s cílem značně posílit demokratickou legitimitu politik EU,

přijal na svém 58. plenárním zasedání ve dnech 23. a 24. února 2005 (zasedání dne 24. února) následující usnesení.

VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

| 1. | oceňuje, že priority Výboru regionů se shodují s prioritami Komise, obzvláště pokud jde o přispění ke kampani na podporu ratifikace Ústavní smlouvy a posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti, závazek podpořit Lisabonskou strategii zaměřenou na růst a zaměstnanost, solidaritu a udržitelný rozvoj, zajištění prostoru svobody, bezpečí a spravedlnosti, závazek rozšíření Unie a evropské politiky sousedství, jež musejí zahrnovat aktivní účast regionálních a místních orgánů, |
| --- | --- |

1.

oceňuje, že priority Výboru regionů se shodují s prioritami Komise, obzvláště pokud jde o přispění ke kampani na podporu ratifikace Ústavní smlouvy a posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti, závazek podpořit Lisabonskou strategii zaměřenou na růst a zaměstnanost, solidaritu a udržitelný rozvoj, zajištění prostoru svobody, bezpečí a spravedlnosti, závazek rozšíření Unie a evropské politiky sousedství, jež musejí zahrnovat aktivní účast regionálních a místních orgánů,

| 2. | zdůrazňuje úlohu a postavení regionů a měst v rozšířené Evropské unii a žádá, aby se evropská politika kromě podpory Hospodářské, sociální a měnové unie v současné době ještě více soustředila na dosažení skutečného politického sjednocení, založeného na podpoře občanů a na Evropské ústavě podepsané 29. října 2004 v Římě, |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje úlohu a postavení regionů a měst v rozšířené Evropské unii a žádá, aby se evropská politika kromě podpory Hospodářské, sociální a měnové unie v současné době ještě více soustředila na dosažení skutečného politického sjednocení, založeného na podpoře občanů a na Evropské ústavě podepsané 29. října 2004 v Římě,

| 3. | zdůrazňuje svůj závazek hodnotit po boku Evropské komise výsledky provádění Protokolu o spolupráci platného od roku 2001 a zahájit s okamžitou platností práce na přípravě nového protokolu o spolupráci mezi oběma institucemi, |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje svůj závazek hodnotit po boku Evropské komise výsledky provádění Protokolu o spolupráci platného od roku 2001 a zahájit s okamžitou platností práce na přípravě nového protokolu o spolupráci mezi oběma institucemi,

| 4. | vyzývá Evropskou komisi, aby již nyní vzala v úvahu ducha a literu Ústavní smlouvy při přípravě právních předpisů Společenství, zejména ve vztahu k uplatňování principů subsidiarity a proporcionality, a aby tyto zásady promítla do rámce nového protokolu o spolupráci, |
| --- | --- |

4.

vyzývá Evropskou komisi, aby již nyní vzala v úvahu ducha a literu Ústavní smlouvy při přípravě právních předpisů Společenství, zejména ve vztahu k uplatňování principů subsidiarity a proporcionality, a aby tyto zásady promítla do rámce nového protokolu o spolupráci,

| 5. | sdílí názor Komise, že je nerealistickým záměrem žádat více Evropy za méně peněz – nové oblasti politik Společenství vyžadují další finanční prostředky odpovídající veřejně deklarovaným vysokým cílům, |
| --- | --- |

5.

sdílí názor Komise, že je nerealistickým záměrem žádat více Evropy za méně peněz – nové oblasti politik Společenství vyžadují další finanční prostředky odpovídající veřejně deklarovaným vysokým cílům,

| 6. | zdůrazňuje význam podpory kulturní rozmanitosti v Evropské unii a s potěšením očekává, až bude moci aktivně dodržovat a podporovat v souladu se svými prioritami kulturní a jazykovou rozmanitost jako bohaté dědictví, které musí být zachováno, |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje význam podpory kulturní rozmanitosti v Evropské unii a s potěšením očekává, až bude moci aktivně dodržovat a podporovat v souladu se svými prioritami kulturní a jazykovou rozmanitost jako bohaté dědictví, které musí být zachováno,

Ratifikace Ústavní smlouvy

| 7. | se domnívá, že ratifikace Ústavní smlouvy představuje významnou etapu v procesu evropské politické integrace, a proto se do tohoto procesu zapojil v rámci iniciativy „1 000 diskusí o Evropě“ a vyzývá místní a regionální samosprávy, aby se ještě více zapojily do informační a propagační kampaně na podporu evropské ústavy, |
| --- | --- |

7.

se domnívá, že ratifikace Ústavní smlouvy představuje významnou etapu v procesu evropské politické integrace, a proto se do tohoto procesu zapojil v rámci iniciativy „1 000 diskusí o Evropě“ a vyzývá místní a regionální samosprávy, aby se ještě více zapojily do informační a propagační kampaně na podporu evropské ústavy,

| 8. | pokládá za nezbytné lépe informovat občany o integraci a Evropské ústavě, a proto vyzývá Evropskou komisi, aby tuto kampaň oživila novými impulsy, |
| --- | --- |

8.

pokládá za nezbytné lépe informovat občany o integraci a Evropské ústavě, a proto vyzývá Evropskou komisi, aby tuto kampaň oživila novými impulsy,

| 9. | připomíná zásadní úlohu místního a regionálního tisku v rozšiřování informací a nezbytných sdělení, jejichž cílem je podpořit a objasnit činnost Společenství a hodnoty Unie, a proto vyzývá Evropskou komisi, aby zahrnula Výbor regionů do nové komunikační strategie, |
| --- | --- |

9.

připomíná zásadní úlohu místního a regionálního tisku v rozšiřování informací a nezbytných sdělení, jejichž cílem je podpořit a objasnit činnost Společenství a hodnoty Unie, a proto vyzývá Evropskou komisi, aby zahrnula Výbor regionů do nové komunikační strategie,

Evropská správa

| 10. | vyjadřuje potěšení nad prioritním strategickým cílem Evropské komise „Přijímat lepší právní předpisy“ a zahájit interinstitucionální spolupráci za tímto účelem, lituje nicméně, že místní a regionální hledisko nebylo v této iniciativě dostatečně zohledněno a naléhavě žádá jednotlivá předsednictví Rady, Evropský parlament a Komisi o užší spolupráci; dále lituje, že Evropská komise do svého výročního plánu nezařadila přidanou hodnotu plynoucí z preventivní konzultace o principu subsidiarity s regionálními a místními samosprávami. |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje potěšení nad prioritním strategickým cílem Evropské komise „Přijímat lepší právní předpisy“ a zahájit interinstitucionální spolupráci za tímto účelem, lituje nicméně, že místní a regionální hledisko nebylo v této iniciativě dostatečně zohledněno a naléhavě žádá jednotlivá předsednictví Rady, Evropský parlament a Komisi o užší spolupráci; dále lituje, že Evropská komise do svého výročního plánu nezařadila přidanou hodnotu plynoucí z preventivní konzultace o principu subsidiarity s regionálními a místními samosprávami.

| 11. | žádá o výslovné zařazení svých zástupců do minimálních konzultací, jako je tomu u občanské společnosti, |
| --- | --- |

11.

žádá o výslovné zařazení svých zástupců do minimálních konzultací, jako je tomu u občanské společnosti,

| 12. | vyjadřuje potěšení nad zavedením nové metody analýzy dopadů všech hlavních iniciativ Evropské komise, nicméně konstatuje, že není dostatečně zohledněna míra dopadu na regionální a místní samosprávy, |
| --- | --- |

12.

vyjadřuje potěšení nad zavedením nové metody analýzy dopadů všech hlavních iniciativ Evropské komise, nicméně konstatuje, že není dostatečně zohledněna míra dopadu na regionální a místní samosprávy,

| 13. | vyzývá Evropskou komisi, aby obnovila podepisování úmluv a tripartitních smluv a diverzifikovala použití tohoto nástroje v rámci ostatních politik Společenství, |
| --- | --- |

13.

vyzývá Evropskou komisi, aby obnovila podepisování úmluv a tripartitních smluv a diverzifikovala použití tohoto nástroje v rámci ostatních politik Společenství,

Znovuoživení Lisabonské strategie

| 14. | vítá a sdílí zaměření na výkon vyjádřené v revizi Lisabonské strategie, jak uvádí Usnesení VR k obnovení Lisabonské strategie. Vnímá Průběžné hodnocení jako klíčový okamžik nejen pro strategický směr příslušných politik, ale také pro budoucí vývoj víceúrovňové správy, jež bude nezbytná vzhledem k výzvám, jimž Evropská unie v současnosti čelí. Náklady spojené s nesplněním cílů vytyčených touto strategií budou rovněž způsobeny nezapojením regionálních a místních subjektů do plánování a provádění, |
| --- | --- |

14.

vítá a sdílí zaměření na výkon vyjádřené v revizi Lisabonské strategie, jak uvádí Usnesení VR k obnovení Lisabonské strategie. Vnímá Průběžné hodnocení jako klíčový okamžik nejen pro strategický směr příslušných politik, ale také pro budoucí vývoj víceúrovňové správy, jež bude nezbytná vzhledem k výzvám, jimž Evropská unie v současnosti čelí. Náklady spojené s nesplněním cílů vytyčených touto strategií budou rovněž způsobeny nezapojením regionálních a místních subjektů do plánování a provádění,

| 15. | domnívá se, že úspěch Lisabonské strategie závisí na začlenění místních a regionálních aktérů v jejím plánování a provádění, lituje však, že regionální a místní úřady ani Výbor regionů nejsou zahrnuty do nového způsobu řízení Lisabonské strategie, trvá na integraci místních a regionálních úrovní nejen do národních akčních plánů, ale také do příprav nového způsobu správy, vyzývá tímto Komisi, aby zohlednila regionální aspekt ve své koncepci a provádění Strategie na úrovni Unie i na úrovni členských států, |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že úspěch Lisabonské strategie závisí na začlenění místních a regionálních aktérů v jejím plánování a provádění, lituje však, že regionální a místní úřady ani Výbor regionů nejsou zahrnuty do nového způsobu řízení Lisabonské strategie, trvá na integraci místních a regionálních úrovní nejen do národních akčních plánů, ale také do příprav nového způsobu správy, vyzývá tímto Komisi, aby zohlednila regionální aspekt ve své koncepci a provádění Strategie na úrovni Unie i na úrovni členských států,

| 16. | vítá myšlenku Partnerství pro růst a zaměstnanost a ústřední koncepci zaměřenou na činnosti v celoevropském měřítku, jež mobilizují podporu pro změny a zjednodušují hlášení. Varuje nicméně před tím, aby byl Lisabonský akční plán založen výhradně na akcích na úrovni členských států a na evropské úrovni, a dále před ztrátou vyrovnaného přístupu k hospodářským cílům a zároveň udržitelnému rozvoji, modernizaci a pokroku Evropského sociálního modelu; dále se domnívá, že nová sociální agenda musí být nedílnou součástí sociálního pilíře Lisabonské strategie. |
| --- | --- |

16.

vítá myšlenku Partnerství pro růst a zaměstnanost a ústřední koncepci zaměřenou na činnosti v celoevropském měřítku, jež mobilizují podporu pro změny a zjednodušují hlášení. Varuje nicméně před tím, aby byl Lisabonský akční plán založen výhradně na akcích na úrovni členských států a na evropské úrovni, a dále před ztrátou vyrovnaného přístupu k hospodářským cílům a zároveň udržitelnému rozvoji, modernizaci a pokroku Evropského sociálního modelu; dále se domnívá, že nová sociální agenda musí být nedílnou součástí sociálního pilíře Lisabonské strategie.

Znalostní společnost

| 17. | vítá oznámení Evropské komise o Rámcovém programu EU pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrační aktivity na období 2007-2013 (FP7) a Rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace, jež mají dodat impuls realizaci znalostní společnosti. Výbor regionů zdůrazňuje potřebu regionální kapitoly v rámci FP7, jež by podpořila regionální iniciativy přispívající do Evropského výzkumného prostoru. Dále připomíná nutnost připravit mechanismus, s jehož pomocí by všechny regiony mohly využívat zvýšené investice do výzkumu a inovací prostřednictvím interaktivního „učení“. |
| --- | --- |

17.

vítá oznámení Evropské komise o Rámcovém programu EU pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrační aktivity na období 2007-2013 (FP7) a Rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace, jež mají dodat impuls realizaci znalostní společnosti. Výbor regionů zdůrazňuje potřebu regionální kapitoly v rámci FP7, jež by podpořila regionální iniciativy přispívající do Evropského výzkumného prostoru. Dále připomíná nutnost připravit mechanismus, s jehož pomocí by všechny regiony mohly využívat zvýšené investice do výzkumu a inovací prostřednictvím interaktivního „učení“.

| 18. | podporuje názor Evropské komise, že předpokladem vytvoření znalostní ekonomiky EU je splnění evropských cílů celoživotního vzdělávání, a zdůrazňuje, že celoživotní vzdělávání by mělo být nahlíženo jak z hlediska konkurenceschopnosti a rozvoje schopnosti občanů účastnit se na hospodářském životě, tak z hlediska osobního rozvoje občanů prostřednictvím vzdělání a odborné přípravy a jejich účasti na společenském a občanském životě, |
| --- | --- |

18.

podporuje názor Evropské komise, že předpokladem vytvoření znalostní ekonomiky EU je splnění evropských cílů celoživotního vzdělávání, a zdůrazňuje, že celoživotní vzdělávání by mělo být nahlíženo jak z hlediska konkurenceschopnosti a rozvoje schopnosti občanů účastnit se na hospodářském životě, tak z hlediska osobního rozvoje občanů prostřednictvím vzdělání a odborné přípravy a jejich účasti na společenském a občanském životě,

| 19. | vyjadřuje záměr aktivně přispět k tvoření rámce nové iniciativy s názvem i2010, jež by navázala na agendu eEurope, podílela se na budování Evropského informačního prostoru a podněcovala inovace pomocí investic do výzkumu a vývoje a rozšíření informačních a komunikačních technologií (ICT). Zvláště zdůrazňuje potřebu zajistit, aby z nových technologií mohly profitovat všechny skupiny společnosti, a to nejen z hlediska ekonomického růstu, ale také z hlediska účasti, transparentnosti a dostupnosti, |
| --- | --- |

19.

vyjadřuje záměr aktivně přispět k tvoření rámce nové iniciativy s názvem i2010, jež by navázala na agendu eEurope, podílela se na budování Evropského informačního prostoru a podněcovala inovace pomocí investic do výzkumu a vývoje a rozšíření informačních a komunikačních technologií (ICT). Zvláště zdůrazňuje potřebu zajistit, aby z nových technologií mohly profitovat všechny skupiny společnosti, a to nejen z hlediska ekonomického růstu, ale také z hlediska účasti, transparentnosti a dostupnosti,

| 20. | se těší na nové znění předpisů pro audiovizuální sektor, přesněji na Směrnici o „Televizi bez hranic“. Audiovizuální média jsou nejen kulturním odvětvím prvořadého významu, ale také klíčovým předpokladem pro rozvoj evropských sociálních hodnot, růst regionálních a místních identit a fungování demokratických společností. |
| --- | --- |

20.

se těší na nové znění předpisů pro audiovizuální sektor, přesněji na Směrnici o „Televizi bez hranic“. Audiovizuální média jsou nejen kulturním odvětvím prvořadého významu, ale také klíčovým předpokladem pro rozvoj evropských sociálních hodnot, růst regionálních a místních identit a fungování demokratických společností.

Územní soudržnost

| 21. | Opakuje své přesvědčení, že referenčním kritériem pracovního programu Evropské unie pro rok 2005 musí zůstat hospodářská, sociální a územní soudržnost, jež napomůže harmonickému rozvoji celého Společenství a snížení rozdílů mezi stupni rozvoje různých regionů a zpožděním nejvíce znevýhodněných regionů, jež se ještě prohloubily s posledním rozšířením, |
| --- | --- |

21.

Opakuje své přesvědčení, že referenčním kritériem pracovního programu Evropské unie pro rok 2005 musí zůstat hospodářská, sociální a územní soudržnost, jež napomůže harmonickému rozvoji celého Společenství a snížení rozdílů mezi stupni rozvoje různých regionů a zpožděním nejvíce znevýhodněných regionů, jež se ještě prohloubily s posledním rozšířením,

| 22. | se zavazuje podpořit realizaci této priority širokou reflexí reformy politiky soudržnosti, s cílem docílit vyšší koherence mezi sektorálními politikami Společenství s významným územním dopadem a cílem soudržnosti, |
| --- | --- |

22.

se zavazuje podpořit realizaci této priority širokou reflexí reformy politiky soudržnosti, s cílem docílit vyšší koherence mezi sektorálními politikami Společenství s významným územním dopadem a cílem soudržnosti,

| 23. | připomíná neoddělitelnou souvislost mezi efektivní celoevropskou regionální politikou a realizací agendy z Lisabonu. Pokračování regionální politiky EU zahrnující všechny regiony napomůže budoucímu růstu a konkurenceschopnosti ve všech regionech Evropy; konkurenceschopnost Unie závisí na konkurenceschopnosti každého z jejích regionů, |
| --- | --- |

23.

připomíná neoddělitelnou souvislost mezi efektivní celoevropskou regionální politikou a realizací agendy z Lisabonu. Pokračování regionální politiky EU zahrnující všechny regiony napomůže budoucímu růstu a konkurenceschopnosti ve všech regionech Evropy; konkurenceschopnost Unie závisí na konkurenceschopnosti každého z jejích regionů,

| 24. | má obavy o budoucnost státních podpor pro regiony, zvláště o ty, které souvisejí s politikou soudržnosti a zdůrazňuje, že existuje riziko relativizace nebo zanedbání cíle konkurenceschopnosti za účelem dosažení minimálního kompromisu na jednáních o finančních perspektivách; požaduje, aby byla odstraněna jakákoli rozporuplnost mezi cílem konvergence a státními podporami pro regiony určené nejméně rozvinutým regionům; vyzývá Evropskou komisi, aby poskytla podpůrný rámec teritoriální diferenciace předpisů o státních podporách, což by umožnilo cílené veřejné investice tam, kde muže dojít k nápravě skutečného selhání trhu a dosažení cíle v oblasti teritoriální soudržnosti, |
| --- | --- |

24.

má obavy o budoucnost státních podpor pro regiony, zvláště o ty, které souvisejí s politikou soudržnosti a zdůrazňuje, že existuje riziko relativizace nebo zanedbání cíle konkurenceschopnosti za účelem dosažení minimálního kompromisu na jednáních o finančních perspektivách; požaduje, aby byla odstraněna jakákoli rozporuplnost mezi cílem konvergence a státními podporami pro regiony určené nejméně rozvinutým regionům; vyzývá Evropskou komisi, aby poskytla podpůrný rámec teritoriální diferenciace předpisů o státních podporách, což by umožnilo cílené veřejné investice tam, kde muže dojít k nápravě skutečného selhání trhu a dosažení cíle v oblasti teritoriální soudržnosti,

| 25. | zdůrazňuje význam solidarity pro úspěšné a úplné uplatnění principů subsidiarity a proporcionality. Aby byl přesun úkolů a kompetencí z Evropy na regiony nebo z vládní úrovně na regiony spravedlivý a účinný, musí jej provázet přesun financí a kapacit: tedy „vertikální“ solidarita mezi centrem a periferiemi, ale také horizontální solidarita mezi silnějšími (bohatšími, výkonnějšími, schopnějšími) a slabšími regiony, |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje význam solidarity pro úspěšné a úplné uplatnění principů subsidiarity a proporcionality. Aby byl přesun úkolů a kompetencí z Evropy na regiony nebo z vládní úrovně na regiony spravedlivý a účinný, musí jej provázet přesun financí a kapacit: tedy „vertikální“ solidarita mezi centrem a periferiemi, ale také horizontální solidarita mezi silnějšími (bohatšími, výkonnějšími, schopnějšími) a slabšími regiony,

| 26. | znovu připomíná své přesvědčení, že zásadní hybnou páku evropské integrace je rozvoj infrastruktur, jež usnadňují výměny a jsou zdrojem hospodářského růstu tím, že přispívají k územní soudržnosti a budují Evropu „blízkosti“. Mezi klíčové předpoklady udržitelného rozvoje transevropských sítí patří nalezení nové rovnováhy mezi způsoby dopravy, a to se zvláštním důrazem na právní úpravy námořního, železničního a vzdušného sektoru, |
| --- | --- |

26.

znovu připomíná své přesvědčení, že zásadní hybnou páku evropské integrace je rozvoj infrastruktur, jež usnadňují výměny a jsou zdrojem hospodářského růstu tím, že přispívají k územní soudržnosti a budují Evropu „blízkosti“. Mezi klíčové předpoklady udržitelného rozvoje transevropských sítí patří nalezení nové rovnováhy mezi způsoby dopravy, a to se zvláštním důrazem na právní úpravy námořního, železničního a vzdušného sektoru,

Udržitelný rozvoj

| 27. | vyzývá Komisi, aby uznala roli místních a regionálních samospráv v rámci prací na sedmi tematických strategiích budovaných na základě šestého akčního programu pro životní prostředí a vybízí Evropskou komisi, aby přezkoumala přínosy širšího využívání dohod o městském rozvoji a tripartitních dohod – jako je tomu v případě tematické strategie pro městské životní prostředí – jež by doplnily současné právní předpisy, |
| --- | --- |

27.

vyzývá Komisi, aby uznala roli místních a regionálních samospráv v rámci prací na sedmi tematických strategiích budovaných na základě šestého akčního programu pro životní prostředí a vybízí Evropskou komisi, aby přezkoumala přínosy širšího využívání dohod o městském rozvoji a tripartitních dohod – jako je tomu v případě tematické strategie pro městské životní prostředí – jež by doplnily současné právní předpisy,

| 28. | vítá, že Kyotský protokol vstoupil v platnost a vyzývá místní a regionální orgány, aby plně podpořily dosažení cílů stanovených protokolem, |
| --- | --- |

28.

vítá, že Kyotský protokol vstoupil v platnost a vyzývá místní a regionální orgány, aby plně podpořily dosažení cílů stanovených protokolem,

| 29. | podporuje strategický přístup Komise k rozvoji venkova a zdůrazňuje, že musí být jasně deklarována přidaná hodnota evropské strategie a že by mělo být úkolem členských států a regionálních a místních samospráv zpřesnit tento rámec dle venkovských oblastí a politiky rozvoje venkova, |
| --- | --- |

29.

podporuje strategický přístup Komise k rozvoji venkova a zdůrazňuje, že musí být jasně deklarována přidaná hodnota evropské strategie a že by mělo být úkolem členských států a regionálních a místních samospráv zpřesnit tento rámec dle venkovských oblastí a politiky rozvoje venkova,

| 30. | zastává názor, že návrh Nástroje solidarity a rychlé reakce je vyjádřením holistického přístupu pokrývajícího všechny aspekty ochrany občanů před pohromami, tedy včetně preventivních opatření, záchranných služeb a návazných opatření, a dále že tento nástroj obsahuje prostředky usnadňující integraci a koordinaci vysoce specializovaných sil různých členských států a regionů, |
| --- | --- |

30.

zastává názor, že návrh Nástroje solidarity a rychlé reakce je vyjádřením holistického přístupu pokrývajícího všechny aspekty ochrany občanů před pohromami, tedy včetně preventivních opatření, záchranných služeb a návazných opatření, a dále že tento nástroj obsahuje prostředky usnadňující integraci a koordinaci vysoce specializovaných sil různých členských států a regionů,

| 31. | vítá iniciativy na podporu udržitelného rozvoje a zdůrazňuje zvláště skutečnost, že akce a financování Společenství na podporu zlepšení životního prostředí by se měly stát hybnou silou na národní, regionální a místní úrovni, |
| --- | --- |

31.

vítá iniciativy na podporu udržitelného rozvoje a zdůrazňuje zvláště skutečnost, že akce a financování Společenství na podporu zlepšení životního prostředí by se měly stát hybnou silou na národní, regionální a místní úrovni,

| 32. | vybízí EU, aby se stala aktivním nositelem a příkladem modelu udržitelné výroby a distribuce potravinářských výrobků, jenž bude vstřícný vůči přírodním zdrojům, ochraně biodiverzity, kvalitě výrobků a způsobům výroby, |
| --- | --- |

32.

vybízí EU, aby se stala aktivním nositelem a příkladem modelu udržitelné výroby a distribuce potravinářských výrobků, jenž bude vstřícný vůči přírodním zdrojům, ochraně biodiverzity, kvalitě výrobků a způsobům výroby,

| 33. | vítá, že Evropská komise uznala jako nezbytný návrh horizontálního a integrovaného přístupu k námořní politice Evropské unie, |
| --- | --- |

33.

vítá, že Evropská komise uznala jako nezbytný návrh horizontálního a integrovaného přístupu k námořní politice Evropské unie,

Prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti

| 34. | vyjadřuje potěšení nad cílem Evropské unie konsolidovat prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti zejména prostřednictvím metody na úrovni Společenství a připojuje se tímto k strategickému cíli bezpečnosti občanů vytyčenému Evropskou komisí, |
| --- | --- |

34.

vyjadřuje potěšení nad cílem Evropské unie konsolidovat prostor svobody, bezpečnosti a spravedlnosti zejména prostřednictvím metody na úrovni Společenství a připojuje se tímto k strategickému cíli bezpečnosti občanů vytyčenému Evropskou komisí,

| 35. | podporuje hlavní směry programu z La Haye na podporu posílení svobody, bezpečnosti a spravedlnosti v EU, velmi lituje absence zmínky o zahrnutí územních samospráv Evropské unie do provádění příslušných politik a naléhavě žádá Evropskou komisi, aby tuto institucionální, politickou a operační skutečnost zohlednila v různých akčních plánech, jež budou vypracovány v průběhu příštího měsíce, |
| --- | --- |

35.

podporuje hlavní směry programu z La Haye na podporu posílení svobody, bezpečnosti a spravedlnosti v EU, velmi lituje absence zmínky o zahrnutí územních samospráv Evropské unie do provádění příslušných politik a naléhavě žádá Evropskou komisi, aby tuto institucionální, politickou a operační skutečnost zohlednila v různých akčních plánech, jež budou vypracovány v průběhu příštího měsíce,

| 36. | znovu překládá své doporučení využít strukturální fondy a vyvíjet nástroje pro realizaci Prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti a vyzývá Evropskou komisi, aby uvedla do praxe směry uvedené v Třetí zprávě o soudržnosti, |
| --- | --- |

36.

znovu překládá své doporučení využít strukturální fondy a vyvíjet nástroje pro realizaci Prostoru svobody, bezpečnosti a spravedlnosti a vyzývá Evropskou komisi, aby uvedla do praxe směry uvedené v Třetí zprávě o soudržnosti,

| 37. | vítá zvýšené odhodlání k intenzivnějšímu boji proti terorismu při zachování nedotknutelnosti občanských svobod, a vyzývá k plánovanému posílení sítí a schopností prostřednictvím zapojení místních a regionálních samospráv, |
| --- | --- |

37.

vítá zvýšené odhodlání k intenzivnějšímu boji proti terorismu při zachování nedotknutelnosti občanských svobod, a vyzývá k plánovanému posílení sítí a schopností prostřednictvím zapojení místních a regionálních samospráv,

| 38. | vyzývá Evropskou komisi, aby zohlednila návrhy VR týkající se nového akčního plánu Společenství na podporu aktivního evropského občanství, |
| --- | --- |

38.

vyzývá Evropskou komisi, aby zohlednila návrhy VR týkající se nového akčního plánu Společenství na podporu aktivního evropského občanství,

Proces rozšíření Evropské unie

| 39. | připomíná svůj závazek vůči procesu rozšíření s cílem zajistit politicky mezikulturní dialog mezi zástupci místních a regionálních samospráv členských států a kandidátských a předkandidátských zemí, |
| --- | --- |

39.

připomíná svůj závazek vůči procesu rozšíření s cílem zajistit politicky mezikulturní dialog mezi zástupci místních a regionálních samospráv členských států a kandidátských a předkandidátských zemí,

| 40. | vyzývá Evropskou komisi, aby aktivněji podporovala demokratickou decentralizaci v procesu rozšíření a v politice před přistoupením, doporučuje v tomto směru prohloubení podpory před přistoupením za účelem posílení administrativních kapacit na regionálních a místních úrovních, a vyzývá proto k výměně zkušeností a osvědčených postupů a partnerství mezi místními správními orgány, |
| --- | --- |

40.

vyzývá Evropskou komisi, aby aktivněji podporovala demokratickou decentralizaci v procesu rozšíření a v politice před přistoupením, doporučuje v tomto směru prohloubení podpory před přistoupením za účelem posílení administrativních kapacit na regionálních a místních úrovních, a vyzývá proto k výměně zkušeností a osvědčených postupů a partnerství mezi místními správními orgány,

| 41. | považuje za vhodné posílit zapojení místní a regionální demokracie v procesu konsolidace demokracie na západním Balkáně, kde je předpokladem ochrana etnických menšin, |
| --- | --- |

41.

považuje za vhodné posílit zapojení místní a regionální demokracie v procesu konsolidace demokracie na západním Balkáně, kde je předpokladem ochrana etnických menšin,

| 42. | lituje, že se v dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou neplánuje zřízení Smíšeného poradního výboru mezi Chorvatskem a Výborem regionů a žádá Evropskou komisi, aby co nejdříve navrhla funkční řešení, |
| --- | --- |

42.

lituje, že se v dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou neplánuje zřízení Smíšeného poradního výboru mezi Chorvatskem a Výborem regionů a žádá Evropskou komisi, aby co nejdříve navrhla funkční řešení,

Politiky sousedství

| 43. | souhlasí se závazkem Evropské komise k politice sousedství a plně sdílí její analýzu včetně cíle bezpečnosti, stability a prosperity na evropském kontinentu, |
| --- | --- |

43.

souhlasí se závazkem Evropské komise k politice sousedství a plně sdílí její analýzu včetně cíle bezpečnosti, stability a prosperity na evropském kontinentu,

| 44. | vyzývá Evropskou komisi, aby vzala v úvahu přínos přeshraniční a spolupráce mezi regiony jak v rámci nového nástroje sousedství, tak v akčních plánech, a žádá o začlenění do příprav, provádění a hodnocení této nové politiky, |
| --- | --- |

44.

vyzývá Evropskou komisi, aby vzala v úvahu přínos přeshraniční a spolupráce mezi regiony jak v rámci nového nástroje sousedství, tak v akčních plánech, a žádá o začlenění do příprav, provádění a hodnocení této nové politiky,

| 45. | vyzývá konferenci EUROMED při příležitosti oslav desátého výročí Barcelonské deklarace, aby místním a regionálním samosprávám byla umožněna aktivnější účast na euro-středozemském partnerství, a připomíná svůj návrh na zřízení orgánu, jenž by zastupoval decentralizované sub-národní samosprávy členských států a partnerských zemí v rámci Středozemí, |
| --- | --- |

45.

vyzývá konferenci EUROMED při příležitosti oslav desátého výročí Barcelonské deklarace, aby místním a regionálním samosprávám byla umožněna aktivnější účast na euro-středozemském partnerství, a připomíná svůj návrh na zřízení orgánu, jenž by zastupoval decentralizované sub-národní samosprávy členských států a partnerských zemí v rámci Středozemí,

| 46. | zdůrazňuje strategický význam partnerství s Ruskem a příležitost přezkoumat možné formy přeshraniční spolupráce na místní a regionální úrovni s autonomní oblastí Kaliningrad, |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje strategický význam partnerství s Ruskem a příležitost přezkoumat možné formy přeshraniční spolupráce na místní a regionální úrovni s autonomní oblastí Kaliningrad,

| 47. | domnívá se, že Evropská unie by měla podpořit demokratické procesy spuštěné v některých sousedních zemích, jako nedávno na Ukrajině či v Gruzii, a zdůrazňuje důležitost hospodářské, administrativní a kulturní spolupráce, k níž mohou přispět i územní samosprávy Unie, |
| --- | --- |

47.

domnívá se, že Evropská unie by měla podpořit demokratické procesy spuštěné v některých sousedních zemích, jako nedávno na Ukrajině či v Gruzii, a zdůrazňuje důležitost hospodářské, administrativní a kulturní spolupráce, k níž mohou přispět i územní samosprávy Unie,

| 48. | pověřuje svého Předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě a Lucemburskému a Britskému předsednictví. |
| --- | --- |

48.

pověřuje svého Předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě a Lucemburskému a Britskému předsednictví.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

| 5.7.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/91 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/91

---

Usnesení Výboru regionů ke znovuoživení Lisabonské strategie

(2005/C 164/13)

VÝBOR REGIONŮ,

S OHLEDEM NA zprávu skupiny na vysoké úrovni, které předsedá Wim KOK „Zdůraznit výzvu – Lisabonskou strategií k růstu a zaměstnanosti“, listopad 2004;

S OHLEDEM NA sdělení Komise k tématu „Strategické cíle 2005-2009: Evropa 2010 partnerství pro evropskou obnovu, prosperitu, solidaritu a bezpečnost“ (1);

S OHLEDEM NA sdělení Komise k „pracovnímu programu Komise pro rok 2005“ (2);

S OHLEDEM NA sdělení Komise Evropské radě, která bude zasedat na jaře 2005, „Společnou prací k většímu růstu a zaměstnanosti: nový elán pro Lisabonskou strategii“ (3);

S OHLEDEM NA stanovisko Výboru regionů ze 29. září 2004 k „Průběžnému hodnocení Lisabonské strategie“ (CdR 152/2004)

S OHLEDEM NA stanovisko VR ze dne 18. listopadu 2004 k tématu „Věda a technologie, klíč k budoucnosti Evropy – Směrnice pro budoucí evropskou politiku na podporu výzkumu“ (CdR 194/2004);

S OHLEDEM NA stanovisko VR ze dne 23. února 2005 ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvané „Budování naší společné budoucnosti: Politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013“ (CdR 162/2004);

S OHLEDEM NA stanovisko VR ze dne 23. února 2005 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení integrovaného akčního programu v oblasti celoživotního vzdělávání (CdR 258/2004;

S OHLEDEM NA stanovisko VR ze dne 23. února 2005 k tématu „Sociální dimenze globalizace“ (CdR 328/2004);

VZHLEDEM K TOMU, že regionální a místní samosprávy jsou kompetentními orgány k vytváření velké části politiky EU;

VZHLEDEM K TOMU, že regionální a místní samosprávy přispívají ke stanovení priorit EU, čímž značně posilují demokratickou legitimitu politik EU;

schválil během svého 58. plenárního zasedání, které se konalo 23. a 24. února 2005 (zasedání ze dne 24. února), následující usnesení:

Cíle Lisabonské strategie

| 1. | opakuje svou podporu Lisabonské strategii, jejíž fungování představuje prioritní politickou strategii Evropské unie do roku 2010; |
| --- | --- |

1.

opakuje svou podporu Lisabonské strategii, jejíž fungování představuje prioritní politickou strategii Evropské unie do roku 2010;

| 2. | vítá rozhodnutí Evropské Komise zařadit Lisabonskou strategii mezi priority pro pětileté období 2005-2009; |
| --- | --- |

2.

vítá rozhodnutí Evropské Komise zařadit Lisabonskou strategii mezi priority pro pětileté období 2005-2009;

| 3. | připomíná, že realizace lisabonských cílů (4) vyžaduje obecnou strategii, na které se budou podílet členské státy, a která bude mít za cíl zvýšení ekonomického růstu a vytvoření nových pracovních míst zejména urychlením strukturálních reforem, aby mohlo dojít k posílení konkurenceschopnosti a dokončení vnitřního trhu; modernizací evropského sociálního modelu investováním do lidských zdrojů a bojem proti vyloučení ze společnosti; vytvořením podmínek zdravého vývoje ekonomiky a perspektiv příznivého růstu rozumným dávkováním makroekonomických politik; a propagováním ekonomiky založené na znalostech, politických prostředcích, které by lépe odpovídaly potřebám informační společnosti, vědy a rozvoje, posílením regionální soudržnosti uvnitř jeho samého (5); |
| --- | --- |

3.

připomíná, že realizace lisabonských cílů (4) vyžaduje obecnou strategii, na které se budou podílet členské státy, a která bude mít za cíl zvýšení ekonomického růstu a vytvoření nových pracovních míst zejména urychlením strukturálních reforem, aby mohlo dojít k posílení konkurenceschopnosti a dokončení vnitřního trhu; modernizací evropského sociálního modelu investováním do lidských zdrojů a bojem proti vyloučení ze společnosti; vytvořením podmínek zdravého vývoje ekonomiky a perspektiv příznivého růstu rozumným dávkováním makroekonomických politik; a propagováním ekonomiky založené na znalostech, politických prostředcích, které by lépe odpovídaly potřebám informační společnosti, vědy a rozvoje, posílením regionální soudržnosti uvnitř jeho samého (5);

| 4. | zdůrazňuje, že návrhy v této oblasti nemohou být úspěšné bez aktivního a strategického úsilí o podporu práv a rovnosti mezi muži a ženami ve všech oblastech života; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že návrhy v této oblasti nemohou být úspěšné bez aktivního a strategického úsilí o podporu práv a rovnosti mezi muži a ženami ve všech oblastech života;

Realizace cílů Lisabonské strategie, důvěryhodná politika soudržnosti a finanční rámec přizpůsobený těmto požadavkům: nerozdělitelná trojice

| 5. | vítá snahu Komise navrhnout cíle a nástroje vhodné pro politiku soudržnosti, které by ji spolu s Lisabonskou strategií mohly zajistit, ale zůstává přesvědčen, že tato snaha nestačí, pokud není Evropská unie vybavena vhodnými prostředky k její realizaci; |
| --- | --- |

5.

vítá snahu Komise navrhnout cíle a nástroje vhodné pro politiku soudržnosti, které by ji spolu s Lisabonskou strategií mohly zajistit, ale zůstává přesvědčen, že tato snaha nestačí, pokud není Evropská unie vybavena vhodnými prostředky k její realizaci;

| 6. | zdůrazňuje výzvu Evropské komise k evropským místním a regionálním samosprávám, aby se účastnily v rámci politiky strukturálních fondů, na vypracování projektů, které by umožnily fungování této politiky i Lisabonské strategie; (6) |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje výzvu Evropské komise k evropským místním a regionálním samosprávám, aby se účastnily v rámci politiky strukturálních fondů, na vypracování projektů, které by umožnily fungování této politiky i Lisabonské strategie; (6)

| 7. | je toho názoru, že strukturální politiky společenství jsou hlavními prostředky přidané hodnoty Evropské unie. Investování EU do oblastí vědy a výzkumu, přeshraničních výměn a projektů infrastruktury, jdou ve snaze přibližování partnerství, které je obsaženo v Lisabonské strategii a má za cíl posílit růst, konvergenci, konkurenceschopnost a dlouhodobě udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

7.

je toho názoru, že strukturální politiky společenství jsou hlavními prostředky přidané hodnoty Evropské unie. Investování EU do oblastí vědy a výzkumu, přeshraničních výměn a projektů infrastruktury, jdou ve snaze přibližování partnerství, které je obsaženo v Lisabonské strategii a má za cíl posílit růst, konvergenci, konkurenceschopnost a dlouhodobě udržitelný rozvoj;

| 8. | vyzývá evropské instituce k tomu, aby se zaměřily na účinné uplatňování již exitujících rozhodnutí a nezahajovaly nové kroky nebo nestanovovaly nové cíle. Lisabonská strategie nesmí být používána jako jediné ospravedlnění pro všechny zákonodárné návrhy Společenství v tom smyslu, že musí být nezbytně v souladu s právním základem zakotveným ve smlouvách a respektujícím pravidla dobré správy; |
| --- | --- |

8.

vyzývá evropské instituce k tomu, aby se zaměřily na účinné uplatňování již exitujících rozhodnutí a nezahajovaly nové kroky nebo nestanovovaly nové cíle. Lisabonská strategie nesmí být používána jako jediné ospravedlnění pro všechny zákonodárné návrhy Společenství v tom smyslu, že musí být nezbytně v souladu s právním základem zakotveným ve smlouvách a respektujícím pravidla dobré správy;

Uskutečňování Lisabonské strategie: k soudržnější a demokratičtější hospodářské a sociální správě

| 9. | lituje, že se Komise zaměřuje výlučně na vztahy mezi hlavními orgány a členskými státy, a že místní a regionální samosprávy se nemohou podílet na tomto procesu přímo na evropské úrovni. Vytvoření a spuštění národních akčních plánů spadají téměř výlučně do rukou členských států;vzhledem k tomu, že jednou z příčin zpožděného zahájení Lisabonského programu je nedostatek skutečného decentralizovaného přístupu, opakuje svůj požadavek na vytvoření intenzivnější a decentralizovanějšího řešení Lisabonské strategie v souladu se závěry zasedání Evropské rady z Lisabonu, které ustanovují, že „schválený přístup (pro spuštění Lisabonské strategie) bude zcela decentralizován v souladu s principem subsidiarity; Unie, členské státy, regionální a místní samosprávy spolu se sociálními partnery a občanskou společností se budou aktivně podílet na různých formách partnerství;“ (7) |
| --- | --- |

9.

lituje, že se Komise zaměřuje výlučně na vztahy mezi hlavními orgány a členskými státy, a že místní a regionální samosprávy se nemohou podílet na tomto procesu přímo na evropské úrovni. Vytvoření a spuštění národních akčních plánů spadají téměř výlučně do rukou členských států;vzhledem k tomu, že jednou z příčin zpožděného zahájení Lisabonského programu je nedostatek skutečného decentralizovaného přístupu, opakuje svůj požadavek na vytvoření intenzivnější a decentralizovanějšího řešení Lisabonské strategie v souladu se závěry zasedání Evropské rady z Lisabonu, které ustanovují, že „schválený přístup (pro spuštění Lisabonské strategie) bude zcela decentralizován v souladu s principem subsidiarity; Unie, členské státy, regionální a místní samosprávy spolu se sociálními partnery a občanskou společností se budou aktivně podílet na různých formách partnerství;“ (7)

| 10. | se domnívá, že strukturální reformy stejně tak jako dokončení jednotného trhu, které jsou nezbytné k realizaci lisabonských cílů, by se neměly provádět na úkor sociální soudržnosti a tudíž by měly být doprovázeny důležitými ekonomickými, sociálními a vzdělávacími investicemi; |
| --- | --- |

10.

se domnívá, že strukturální reformy stejně tak jako dokončení jednotného trhu, které jsou nezbytné k realizaci lisabonských cílů, by se neměly provádět na úkor sociální soudržnosti a tudíž by měly být doprovázeny důležitými ekonomickými, sociálními a vzdělávacími investicemi;

| 11. | zdůrazňuje, že cíle Lisabonské strategie nebudou naplněny, pokud přijatá opatření neumožní maximální účast evropských občanů na hospodářství Evropy a doporučuje podnítit snahu aktivní účasti občanů na hospodářství a na odstranění překážek, které by bránily tomuto principu přítomnému ve všech ekonomických politikách; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že cíle Lisabonské strategie nebudou naplněny, pokud přijatá opatření neumožní maximální účast evropských občanů na hospodářství Evropy a doporučuje podnítit snahu aktivní účasti občanů na hospodářství a na odstranění překážek, které by bránily tomuto principu přítomnému ve všech ekonomických politikách;

| 12. | připomíná, že modernizace evropského sociálního modelu prostřednictvím investic do lidských zdrojů a potírání vyloučení ze společnosti je základem provádění Lisabonské strategie. Výbor regionů vyjadřuje obavu, že ve sdělení Komise není odkaz na monitorování potírání vyloučení ze společnosti; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že modernizace evropského sociálního modelu prostřednictvím investic do lidských zdrojů a potírání vyloučení ze společnosti je základem provádění Lisabonské strategie. Výbor regionů vyjadřuje obavu, že ve sdělení Komise není odkaz na monitorování potírání vyloučení ze společnosti;

| 13. | zdá se mu, že debata o budoucnosti sociální agendy bude muset být součástí znovuoživení Lisabonské strategie s tím, že jejím úkolem bude zaměřit národní úsilí na vytváření nových pracovních míst a boj proti překážkám v zaměstnanosti, na něž nejvíce doplácejí ženy, starší pracovníci nebo imigranti. Ostatně kvantitativní a kvalitativní zlepšení zaměstnanosti předpokládá nutnost vytvořit evropský trh práce, který by podporoval mobilitu; |
| --- | --- |

13.

zdá se mu, že debata o budoucnosti sociální agendy bude muset být součástí znovuoživení Lisabonské strategie s tím, že jejím úkolem bude zaměřit národní úsilí na vytváření nových pracovních míst a boj proti překážkám v zaměstnanosti, na něž nejvíce doplácejí ženy, starší pracovníci nebo imigranti. Ostatně kvantitativní a kvalitativní zlepšení zaměstnanosti předpokládá nutnost vytvořit evropský trh práce, který by podporoval mobilitu;

| 14. | doporučuje, aby byly otázky s pojené s životním prostředím integrovány do všech politik; |
| --- | --- |

14.

doporučuje, aby byly otázky s pojené s životním prostředím integrovány do všech politik;

| 15. | opakuje svou náklonnost k tomu, aby byla věnována stejná pozornost třem pilířům Lisabonské strategie – ekonomickému, sociálnímu a environmentálnímu – takovým způsobem, aby byla vždy v centru pozornosti kvalita života; |
| --- | --- |

15.

opakuje svou náklonnost k tomu, aby byla věnována stejná pozornost třem pilířům Lisabonské strategie – ekonomickému, sociálnímu a environmentálnímu – takovým způsobem, aby byla vždy v centru pozornosti kvalita života;

| 16. | zdůrazňuje hlavní roli podnikatelského a inovačního ducha. Vyzývá ke snížení administrativního zatížení, aby povzbudil podnikatele a aby spustil informační kampaně s cílem vylepšit obraz podnikatelů, brojit proti stigmatizaci neúspěchu a podpořit v Evropě podnikatelského ducha; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje hlavní roli podnikatelského a inovačního ducha. Vyzývá ke snížení administrativního zatížení, aby povzbudil podnikatele a aby spustil informační kampaně s cílem vylepšit obraz podnikatelů, brojit proti stigmatizaci neúspěchu a podpořit v Evropě podnikatelského ducha;

| 17. | se domnívá, že hlavní nedostatek Lisabonské strategie spočívá v jejím uskutečňování, zvláště pak samotnými členskými státy. Aby se této situaci zabránilo, musí být na Lisabonskou strategii kladen větší důraz a musí se stát transparentnější a demokratičtější. Výbor regionů podporuje požadavek (8) vytvořit informační kampaň na evropské úrovni, jejíž cílem by bylo informovat evropské občany o Lisabonské strategii a jejím dopadu na jejich každodenní život; |
| --- | --- |

17.

se domnívá, že hlavní nedostatek Lisabonské strategie spočívá v jejím uskutečňování, zvláště pak samotnými členskými státy. Aby se této situaci zabránilo, musí být na Lisabonskou strategii kladen větší důraz a musí se stát transparentnější a demokratičtější. Výbor regionů podporuje požadavek (8) vytvořit informační kampaň na evropské úrovni, jejíž cílem by bylo informovat evropské občany o Lisabonské strategii a jejím dopadu na jejich každodenní život;

| 18. | za předpokladu, že by se Rada připojila k návrhu Komise jmenovat „paní Lisabonu“ nebo „pana Lisabonu“ na úrovni každého státu, aniž by se vytvořily nové administrativní struktury, vyzývá je, aby úzce spolupracovali s místními a regionálními samosprávami; |
| --- | --- |

18.

za předpokladu, že by se Rada připojila k návrhu Komise jmenovat „paní Lisabonu“ nebo „pana Lisabonu“ na úrovni každého státu, aniž by se vytvořily nové administrativní struktury, vyzývá je, aby úzce spolupracovali s místními a regionálními samosprávami;

| 19. | lituje, že Komise neplánuje srovnávací evaluaci ani hodnotící žebříčky, čímž ztěžuje hodnocení a srovnatelnost reformního úsilí v členských státech. Sestavení hodnotících žebříčků a analýza existujících silných a slabých stránek na národní, a pokud je to nezbytné, též na regionální úrovni, by vedlo ke větší konkurenci a zvýšení tlaku na dosažení značných zlepšení při provádění reforem; |
| --- | --- |

19.

lituje, že Komise neplánuje srovnávací evaluaci ani hodnotící žebříčky, čímž ztěžuje hodnocení a srovnatelnost reformního úsilí v členských státech. Sestavení hodnotících žebříčků a analýza existujících silných a slabých stránek na národní, a pokud je to nezbytné, též na regionální úrovni, by vedlo ke větší konkurenci a zvýšení tlaku na dosažení značných zlepšení při provádění reforem;

| 20. | vítá návrh Komise snížit nadbytek současných ročních zpráv a nahradit je jednou strategickou roční zprávou. Vyzývá členské státy k tomu, aby zapojily místní a regionální orgány do vypracování svých národních plánů, aby byla brána v úvahu místní a regionální specifika a priority při procesu zavádění Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

20.

vítá návrh Komise snížit nadbytek současných ročních zpráv a nahradit je jednou strategickou roční zprávou. Vyzývá členské státy k tomu, aby zapojily místní a regionální orgány do vypracování svých národních plánů, aby byla brána v úvahu místní a regionální specifika a priority při procesu zavádění Lisabonské strategie;

| 21. | opakuje, že strategií Komise se nepodařilo zapojit místní a regionální samosprávy a že rozvíjená spolupráce zůstala zejména na mezivládní úrovni. Proto žádá, aby Komise navrhla reformu otevřené metody koordinace tak, aby byly zapojeny místní a regionální orgány Výbor regionů, v souladu s Bílou knihou o dobré správě též vyzývá Komisi, aby jej konzultovala před schválením stanovisek uvedených v tomto článku; |
| --- | --- |

21.

opakuje, že strategií Komise se nepodařilo zapojit místní a regionální samosprávy a že rozvíjená spolupráce zůstala zejména na mezivládní úrovni. Proto žádá, aby Komise navrhla reformu otevřené metody koordinace tak, aby byly zapojeny místní a regionální orgány Výbor regionů, v souladu s Bílou knihou o dobré správě též vyzývá Komisi, aby jej konzultovala před schválením stanovisek uvedených v tomto článku;

| 22. | dále připomíná závazek Komise v rámci její iniciativy „Lépe vyvíjet zákonodárnou činnost“, aby vytvořila nástroj analýzy dopadu legislativních návrhů v socio-ekonomickém a environmentálním rámci, ale také aby dodala ke každému návrhu záznam o jeho dopadu v rámci subsidiarity. Výbor regionů očekává vývoj s velikým zájmem; |
| --- | --- |

22.

dále připomíná závazek Komise v rámci její iniciativy „Lépe vyvíjet zákonodárnou činnost“, aby vytvořila nástroj analýzy dopadu legislativních návrhů v socio-ekonomickém a environmentálním rámci, ale také aby dodala ke každému návrhu záznam o jeho dopadu v rámci subsidiarity. Výbor regionů očekává vývoj s velikým zájmem;

Rozfázování Lisabonskou strategie a reformy paktu stability a růstu

| 23. | tvrdí, že EU nedosáhne potřebné hladiny růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, pokud makro-ekonomická situace v členských státech nebude v souladu s Lisabonskou strategií, a pokud se soudržnost ekonomických nástrojů společenství nezlepší; |
| --- | --- |

23.

tvrdí, že EU nedosáhne potřebné hladiny růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, pokud makro-ekonomická situace v členských státech nebude v souladu s Lisabonskou strategií, a pokud se soudržnost ekonomických nástrojů společenství nezlepší;

| 24. | sdílí tento cíl, aby pakt stability a růstu (PSR), v souladu se smlouvou ES (9) mohl lépe vzít na vědomí účinky spojené s ekonomickou konjunkturou a životaschopností rozpočtových situací; domnívá se, že „celkové zhodnocení“ zmiňované v článku 104.6 smlouvy ES by mělo být upřesněno tím, že by se též uvedla doba investování veřejných orgánů, které se podílejí na provádění Lisabonské strategie a navrhuje tedy, aby byl Pakt stability a růstu revidován, stal se pružnější a bral v úvahu rozdílnou hospodářskou realitu v členských státech Evropské unie. To by se mělo dít bez ústupků v oblasti disciplíny, za plného respektování kritérií Paktu a bez toho, aniž by určité výdajové položky byly vyloučeny z výpočtu rozpočtového deficitu; |
| --- | --- |

24.

sdílí tento cíl, aby pakt stability a růstu (PSR), v souladu se smlouvou ES (9) mohl lépe vzít na vědomí účinky spojené s ekonomickou konjunkturou a životaschopností rozpočtových situací; domnívá se, že „celkové zhodnocení“ zmiňované v článku 104.6 smlouvy ES by mělo být upřesněno tím, že by se též uvedla doba investování veřejných orgánů, které se podílejí na provádění Lisabonské strategie a navrhuje tedy, aby byl Pakt stability a růstu revidován, stal se pružnější a bral v úvahu rozdílnou hospodářskou realitu v členských státech Evropské unie. To by se mělo dít bez ústupků v oblasti disciplíny, za plného respektování kritérií Paktu a bez toho, aniž by určité výdajové položky byly vyloučeny z výpočtu rozpočtového deficitu;

| 25. | schvaluje návrh Evropské komise, který usiluje o zvýšení finančních zdrojů určených na rozvoj transevropských sítí s tím, že dává zvláštní přednost nadnárodním projektům podporujícím intermodalitu a přechod na dlouhodobě udržitelné způsoby dopravy tak, aby se přispělo k vyřešení problému nárůstu dopravy a zvýšení obchodních toků; |
| --- | --- |

25.

schvaluje návrh Evropské komise, který usiluje o zvýšení finančních zdrojů určených na rozvoj transevropských sítí s tím, že dává zvláštní přednost nadnárodním projektům podporujícím intermodalitu a přechod na dlouhodobě udržitelné způsoby dopravy tak, aby se přispělo k vyřešení problému nárůstu dopravy a zvýšení obchodních toků;

Přispění obecně prospěšných služeb ke znovuoživení Lisabonské strategie

| 26. | vítá, že Komise zařadila otázky o uplatňování principu země původu, vyjádřené zejména Výborem regionů, (10) do svého návrhu směrnice o službách; (11) |
| --- | --- |

26.

vítá, že Komise zařadila otázky o uplatňování principu země původu, vyjádřené zejména Výborem regionů, (10) do svého návrhu směrnice o službách; (11)

| 27. | lituje, že Komise nenaznačila konkrétní pokračování Bílé knihy o službách obecného zájmu; (12) |
| --- | --- |

27.

lituje, že Komise nenaznačila konkrétní pokračování Bílé knihy o službách obecného zájmu; (12)

| 28. | považuje za nezbytné se v otázkách státních dotací zaměřit na zhodnocení horizontálních cílů v zájmu společenství jako je zaměstnanost, regionální rozvoj, vzdělání a výzkum, zejména podporou malých a středních inovačních podniků. Bylo by vhodné, aby Evropská unie místo snahy o dosažení cíle kvantitativního snížení státních dotací upřednostnila zlepšení systému státní podpory, a tím dlouhodobě zajistila dostatek kvalitních služeb; |
| --- | --- |

28.

považuje za nezbytné se v otázkách státních dotací zaměřit na zhodnocení horizontálních cílů v zájmu společenství jako je zaměstnanost, regionální rozvoj, vzdělání a výzkum, zejména podporou malých a středních inovačních podniků. Bylo by vhodné, aby Evropská unie místo snahy o dosažení cíle kvantitativního snížení státních dotací upřednostnila zlepšení systému státní podpory, a tím dlouhodobě zajistila dostatek kvalitních služeb;

| 29. | Na závěr Výbor regionů vybízí Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí a zajistila tak místním a regionálním samosprávám více právní ochrany a transparentnosti ve financování a ve spravování služeb obecného zájmu; Na závěr Výbor regionů vybízí Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí a tím zajistila místním a regionálním samosprávám více právní ochrany a transparentnosti ve financování a řízení služeb obecného zájmu; |
| --- | --- |

29.

Na závěr Výbor regionů vybízí Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí a zajistila tak místním a regionálním samosprávám více právní ochrany a transparentnosti ve financování a ve spravování služeb obecného zájmu; Na závěr Výbor regionů vybízí Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí a tím zajistila místním a regionálním samosprávám více právní ochrany a transparentnosti ve financování a řízení služeb obecného zájmu;

Ambice o vytvoření evropského prostoru znalostí

| 30. | přebírá výzvu Komise ve prospěch zavedení inovačních pólů na regionální a komunální úrovni, které by spojily do sítě malé a střední inovační podniky, university a vhodné finanční a obchodní struktury; |
| --- | --- |

30.

přebírá výzvu Komise ve prospěch zavedení inovačních pólů na regionální a komunální úrovni, které by spojily do sítě malé a střední inovační podniky, university a vhodné finanční a obchodní struktury;

| 31. | podporuje projekt spuštění paktu znalostí usilující o obnovu spojeného úsilí Unie a členských států o rozvoj vědy, inovací a vzdělání. Tento pakt by měl za cíl shromáždit různé programy spojené se znalostmi a stanovil by omezený seznam cílů, zahrnující různé subjekty politik znalostí v Evropě. Navrhuje, aby v budoucnosti členské státy věnovaly 3 % HNP na výzkum. Dále Výbor vyzývá všechny pravomocné orgány k vytvoření vlastních opatření, která by povzbudila studenty k tomu, aby se věnovali vědě; |
| --- | --- |

31.

podporuje projekt spuštění paktu znalostí usilující o obnovu spojeného úsilí Unie a členských států o rozvoj vědy, inovací a vzdělání. Tento pakt by měl za cíl shromáždit různé programy spojené se znalostmi a stanovil by omezený seznam cílů, zahrnující různé subjekty politik znalostí v Evropě. Navrhuje, aby v budoucnosti členské státy věnovaly 3 % HNP na výzkum. Dále Výbor vyzývá všechny pravomocné orgány k vytvoření vlastních opatření, která by povzbudila studenty k tomu, aby se věnovali vědě;

| 32. | zdůrazňuje důležitou úlohu místních a regionálních orgánů při realizaci integrovaného pojetí vzdělání a celoživotního vzdělávání zaměřeného na společnost založenou na znalostech. Jak inovace pracovní etiky tak i studium cizích jazyků, jež je základním nástrojem pro podporu mobility, jsou základními prvky tohoto pojetí; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje důležitou úlohu místních a regionálních orgánů při realizaci integrovaného pojetí vzdělání a celoživotního vzdělávání zaměřeného na společnost založenou na znalostech. Jak inovace pracovní etiky tak i studium cizích jazyků, jež je základním nástrojem pro podporu mobility, jsou základními prvky tohoto pojetí;

| 33. | objasňuje, že podstatnou součástí Lisabonské strategie je daňové rozlišení a vyzývá členské státy, aby vytvořily konkurenční daňové výhody tak, aby se zvýšily investice do soukromého sektoru i do výzkumu; |
| --- | --- |

33.

objasňuje, že podstatnou součástí Lisabonské strategie je daňové rozlišení a vyzývá členské státy, aby vytvořily konkurenční daňové výhody tak, aby se zvýšily investice do soukromého sektoru i do výzkumu;

| 34. | podporuje vytvoření evropského paktu pro mládež, který se soustředí na problémy s nezaměstnaností a se sociální a profesionální integrací mladých lidí; |
| --- | --- |

34.

podporuje vytvoření evropského paktu pro mládež, který se soustředí na problémy s nezaměstnaností a se sociální a profesionální integrací mladých lidí;

| 35. | požaduje vytvoření evropského programu v oblasti stárnutí, aby se využilo znalostí a zkušeností starších občanů Evropské unie; |
| --- | --- |

35.

požaduje vytvoření evropského programu v oblasti stárnutí, aby se využilo znalostí a zkušeností starších občanů Evropské unie;

Všeobecný kontext Lisabonské strategie

| 36. | se domnívá, že by Lisabonská strategie nemohla fungovat bez vyjádření Evropské unie k mezinárodním otázkám, ve prospěch ohraničení globalizace díky účinnějším a rovnějším pravidlům, spojeným s konkurenceschopností, sociálními právy, životním prostředím a duševním vlastnictvím; |
| --- | --- |

36.

se domnívá, že by Lisabonská strategie nemohla fungovat bez vyjádření Evropské unie k mezinárodním otázkám, ve prospěch ohraničení globalizace díky účinnějším a rovnějším pravidlům, spojeným s konkurenceschopností, sociálními právy, životním prostředím a duševním vlastnictvím;

| 37. | je přesvědčen, že imigrace ze třetích zemí může umožnit znovuoživení evropské ekonomiky a přispět k její intelektuální obnově. Vzdává Komisi hold pro její snahu navrhnout nový přístup k otázkám legální imigrace; |
| --- | --- |

37.

je přesvědčen, že imigrace ze třetích zemí může umožnit znovuoživení evropské ekonomiky a přispět k její intelektuální obnově. Vzdává Komisi hold pro její snahu navrhnout nový přístup k otázkám legální imigrace;

| 38. | pověřuje svého předsedu, aby předat přítomné usnesení Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě, lucemburskému a britskému předsednictví. |
| --- | --- |

38.

pověřuje svého předsedu, aby předat přítomné usnesení Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě, lucemburskému a britskému předsednictví.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Předseda

Výboru regionů

Peter STRAUB

---

(1)  COM (2005) 12, ze dne 26.1.2005.

1

(2)  COM (2005) 15, ze dne 26.1.2005.

2

(3)  COM (2005) 24, ze dne 2.2.2005.

3

(4)  Podle návrhů ze zasedání Evropské rady z Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000, bod. 5.

4

(5)  Bod 6. v části Závěry.

5

(6)  Strana 11 (EN), COM 2005 (24).

6

(7)  Bod 38. závěrů .

7

(8)  Zformulovaný „Skupinou na vysoké úrovni – o budoucnosti sociální politiky v rozšířené Evropě“

8

(9)  Článek 104.6 Smlouvy o Ústavě pro Evropu a protokol o nadměrných deficitech

9

(10)  CdR 154/2004 fin

10

(11)  COM (2005) 24, s. 18.

11

(12)  COM (2005) 24, s. 18.

12

---