# Euroopa Liidu C 141/10.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 141 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide10. juuni 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 141

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide10. juuni 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 141/1 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb hinnangut tegevustele Euroopa noorsooalase koostöö raames | 1 |
| 2005/C 141/2 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon ühise eesmärgi — suurendada noorte osalust esindusdemokraatia mehhanismides — elluviimise kohta | 3 |
| 2005/C 141/3 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsooteabe valdkonna ühiste eesmärkide täitmise kohta | 5 |
| 2005/C 141/4 | Nõukogu järeldused, 24. mai 2005, uute haridus- ja koolitusnäitajate kohta | 7 |
| | Komisjon |
| 2005/C 141/5 | Euro vahetuskurss | 9 |
| 2005/C 141/6 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd.) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 10 |
| 2005/C 141/7 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 11 |
| 2005/C 141/8 | Riigiabi — Ühendkuningriik — Riigiabi C 13/2005 (ex NN 86/2004) — Äriühingu Shetland Leasing and Property Developments Ltd. investeeringud — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 141/9 | Koondumise teatise tühistamine (Toimik COMP/M.3811 — Lagardère/France Télévisions/JV) (
  1
  ) | 18 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 141/1

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb hinnangut tegevustele Euroopa noorsooalase koostöö raames

1

2005/C 141/2

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon ühise eesmärgi — suurendada noorte osalust esindusdemokraatia mehhanismides — elluviimise kohta

3

2005/C 141/3

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsooteabe valdkonna ühiste eesmärkide täitmise kohta

5

2005/C 141/4

Nõukogu järeldused, 24. mai 2005, uute haridus- ja koolitusnäitajate kohta

7

Komisjon

2005/C 141/5

Euro vahetuskurss

9

2005/C 141/6

Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd.) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

10

2005/C 141/7

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

11

2005/C 141/8

Riigiabi — Ühendkuningriik — Riigiabi C 13/2005 (ex NN 86/2004) — Äriühingu Shetland Leasing and Property Developments Ltd. investeeringud — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

ex

1

12

2005/C 141/9

Koondumise teatise tühistamine (Toimik COMP/M.3811 — Lagardère/France Télévisions/JV) (
  1
  )

1

18

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| 2005/C 141/0 | Ettepanekute esitamise kutse (nr VIII-2006/01) — Eelarverida 4020 Euroopa tasandi erakondade rahastamine | 19 |

III   Teatised

Euroopa Parlament

2005/C 141/0

Ettepanekute esitamise kutse (nr VIII-2006/01) — Eelarverida 4020 Euroopa tasandi erakondade rahastamine

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, mis käsitleb hinnangut tegevustele Euroopa noorsooalase koostöö raames

(2005/C 141/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

arvestades järgmist:

| 1. | 21. novembril 2001 esitatud Euroopa komisjoni valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” (1) sätestatakse Euroopa noorsooalase koostöö uus raamistik. |
| --- | --- |

1.

21. novembril 2001 esitatud Euroopa komisjoni valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” (1) sätestatakse Euroopa noorsooalase koostöö uus raamistik.

| 2. | Nõukogu tunnustas oma 14. veebruari 2002. aasta järeldustes (2) valget raamatut Euroopa noorsooalase koostöö raamistiku väljatöötamise lähtepunktina. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu tunnustas oma 14. veebruari 2002. aasta järeldustes (2) valget raamatut Euroopa noorsooalase koostöö raamistiku väljatöötamise lähtepunktina.

| 3. | Oma 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis (3)







  (a) | võttis nõukogu noorsooalase koostöö uue raamistikuna kasutusele avatud koordinatsioonimeetodi ja kiitis heaks neli temaatilist prioriteeti: osalemine, teavitamine, noorte vabatahtlikud tegevused ning noorte parem mõistmine ja tundmine; |
| --- | --- | --- |

3.

Oma 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis (3)

(a)

võttis nõukogu noorsooalase koostöö uue raamistikuna kasutusele avatud koordinatsioonimeetodi ja kiitis heaks neli temaatilist prioriteeti: osalemine, teavitamine, noorte vabatahtlikud tegevused ning noorte parem mõistmine ja tundmine;

| (b) | palus nõukogu koostada komisjonil koostöös liikmesriikidega hiljemalt nelja temaatilise prioriteedi rakendamise esimese etapi lõpuks koostöö raamistikku käsitleva hindamisaruande, mis hõlmaks eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi hindamist ja vajaduse korral soovitusi selle muutmiseks, ning esitada nimetatud aruanne nõukogule läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(b)

palus nõukogu koostada komisjonil koostöös liikmesriikidega hiljemalt nelja temaatilise prioriteedi rakendamise esimese etapi lõpuks koostöö raamistikku käsitleva hindamisaruande, mis hõlmaks eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi hindamist ja vajaduse korral soovitusi selle muutmiseks, ning esitada nimetatud aruanne nõukogule läbivaatamiseks.

| 4. | Nõukogu tuletas oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (4) meelde, et rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu tuletas oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (4) meelde, et rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet.

| 5. | 15. novembril 2004 esitas komisjon nõukogule Euroopa noorsooalase koostöö raames läbiviidavate tegevuste hinnangut käsitleva teatise (5). |
| --- | --- |

5.

15. novembril 2004 esitas komisjon nõukogule Euroopa noorsooalase koostöö raames läbiviidavate tegevuste hinnangut käsitleva teatise (5).

| 6. | 21. veebruaril 2005 võttis nõukogu vastu kevadisele Euroopa ülemkogule edastatava dokumendi, mis koostati Lissaboni strateegia vahearuannet käsitleva komisjoni teatise alusel (“Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel — Lissaboni strateegia uus algus”); teatises märgitakse, et “ikka veel vajame me sellist ühiskonnanägemust, mis ühendaks endas vananeva rahvastiku ning noored”. |
| --- | --- |

6.

21. veebruaril 2005 võttis nõukogu vastu kevadisele Euroopa ülemkogule edastatava dokumendi, mis koostati Lissaboni strateegia vahearuannet käsitleva komisjoni teatise alusel (“Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel — Lissaboni strateegia uus algus”); teatises märgitakse, et “ikka veel vajame me sellist ühiskonnanägemust, mis ühendaks endas vananeva rahvastiku ning noored”.

| 7. | 22.—23. märsil 2005 kokku tulnud kevadisel Euroopa Ülemkogul võeti Lissaboni eesmärkide saavutamise ühe vahendina vastu Euroopa noortepakt, |
| --- | --- |

7.

22.—23. märsil 2005 kokku tulnud kevadisel Euroopa Ülemkogul võeti Lissaboni eesmärkide saavutamise ühe vahendina vastu Euroopa noortepakt,

RÕHUTAVAD, ET suundumused noorte seas muutuvad pidevalt, millest tuleneb vajadus noorsoopoliitika prioriteete korrapäraselt kohandada.

TERVITAVAD hinnangut, mille komisjon annab oma teatises “Valge raamatu” Uus hoog Euroopa noortele “rakendamine: hinnang tegevustele Euroopa noorsooalase koostöö raames”; teatises juhitakse tähelepanu sellele, et poliitiline koostöö on aidanud kaasa

| — | noortega ja noorteorganisatsioonidega konsulteerimisele ja nende suuremale kaasamisele poliitilise mõttevahetuse kõigil tasanditel, |
| --- | --- |

—

noortega ja noorteorganisatsioonidega konsulteerimisele ja nende suuremale kaasamisele poliitilise mõttevahetuse kõigil tasanditel,

| — | korrapärase ja struktureeritud dialoogi väljaarendamisele noorte ja noorteorganisatsioonide, haldusasutuste ja poliitikakujundajate vahel, |
| --- | --- |

—

korrapärase ja struktureeritud dialoogi väljaarendamisele noorte ja noorteorganisatsioonide, haldusasutuste ja poliitikakujundajate vahel,

| — | noorte ja noorteorganisatsioonide otsesele kaasamisele Euroopa põhiseadust käsitlevatesse aruteludesse, |
| --- | --- |

—

noorte ja noorteorganisatsioonide otsesele kaasamisele Euroopa põhiseadust käsitlevatesse aruteludesse,

| — | noortele suunatud meetmete paremale nähtavusele, |
| --- | --- |

—

noortele suunatud meetmete paremale nähtavusele,

| — | heade tavade alaste näidete vahetamisele, |
| --- | --- |

—

heade tavade alaste näidete vahetamisele,

| — | Euroopa noorteportaali käivitamisele. |
| --- | --- |

—

Euroopa noorteportaali käivitamisele.

ON ÜHISEL SEISUKOHAL komisjoniga, kes rõhutab oma 27. oktoobri 2004. aasta teatises järgmisi punkte, mida tuleks täpsemalt kaaluda:

| — | Euroopa koostöö prioriteedid noorsoopoliitika valdkonnas, |
| --- | --- |

—

Euroopa koostöö prioriteedid noorsoopoliitika valdkonnas,

| — | avatud koordinatsioonimeetodi tõhusus noorsoovaldkonnas, |
| --- | --- |

—

avatud koordinatsioonimeetodi tõhusus noorsoovaldkonnas,

| — | uus hinnang avatud koordinatsioonimeetodi paindlikkuse ja tõhususe vahelisele tasakaalule noorsoovaldkonnas, |
| --- | --- |

—

uus hinnang avatud koordinatsioonimeetodi paindlikkuse ja tõhususe vahelisele tasakaalule noorsoovaldkonnas,

| — | vajadus noorte ja noorteorganisatsioonidega pideva ja struktureeritud konsulteerimise järele nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil, |
| --- | --- |

—

vajadus noorte ja noorteorganisatsioonidega pideva ja struktureeritud konsulteerimise järele nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil,

| — | vajadus mõista paremini noorte olukorda, et võtta arvesse noorsoomõõdet muudes poliitikavaldkondades ning neid valdkondi mõjutada, |
| --- | --- |

—

vajadus mõista paremini noorte olukorda, et võtta arvesse noorsoomõõdet muudes poliitikavaldkondades ning neid valdkondi mõjutada,

| — | vajadus kaasata tegeliku mõju saavutamiseks kõik osapooled (poliitikakujundajad, noorteorganisatsioonid) kõikidel tasanditel (kohalikul, riiklikul, üleeuroopalisel). |
| --- | --- |

—

vajadus kaasata tegeliku mõju saavutamiseks kõik osapooled (poliitikakujundajad, noorteorganisatsioonid) kõikidel tasanditel (kohalikul, riiklikul, üleeuroopalisel).

LEPIVAD KOKKU

| — | avatud koordinatsioonimeetodi rakendamiskorra edasiarendamises, niipea kui on saavutatud kokkulepe teatud prioriteedi ühiste eesmärkide suhtes; see võib hõlmata järgmist:






  — | siseriikliku olukorra hindamine nende eesmärkide suhtes igas liikmesriigis selleks ettenähtud meetodite abil, |
| --- | --- | --- |

—

avatud koordinatsioonimeetodi rakendamiskorra edasiarendamises, niipea kui on saavutatud kokkulepe teatud prioriteedi ühiste eesmärkide suhtes; see võib hõlmata järgmist:

—

siseriikliku olukorra hindamine nende eesmärkide suhtes igas liikmesriigis selleks ettenähtud meetodite abil,

| — | prioriteetsete tegevussuundade määratlemine, |
| --- | --- |

—

prioriteetsete tegevussuundade määratlemine,

| — | pärast lähteuuringut tehtud edusammude hindamine, |
| --- | --- |

—

pärast lähteuuringut tehtud edusammude hindamine,

| — | asjakohane konsulteerimine noortega protsessi eri etappides. |
| --- | --- |

—

asjakohane konsulteerimine noortega protsessi eri etappides.

| — | avatud koordinatsioonimeetodi ja Euroopa noortepakti vahelise kooskõla tagamises. |
| --- | --- |

—

avatud koordinatsioonimeetodi ja Euroopa noortepakti vahelise kooskõla tagamises.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

tegema arvestades eespool kokkulepitud põhimõtteid ettepanekuid tulevase rakendamiskorra kohta liikmesriikides, pidades seejuures silmas kevadise Euroopa Ülemkogu järeldusi ja riiklikke aruandeid osalemist ja teavet käsitlevate ühiste eesmärkide kohta ning võttes arvesse noorte ja noorteorganisatsioonide seisukohti.

---

(1)  14441/01 — KOM(2001) 681 (lõplik).

(2)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 6.

(3)  EÜT C 168, 13.7.2002, lk 2.

(4)  ELT C 295, 5.12.2003, lk 6.

(5)  13856/04 — KOM(2004) 694 (lõplik).

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/3

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon ühise eesmärgi — suurendada noorte osalust esindusdemokraatia mehhanismides — elluviimise kohta

(2005/C 141/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

arvestades järgmist:

| (1) | 30. juulil 2001 esitatud Euroopa Komisjoni valges raamatus “Euroopa valitsemistava” (1) paigutatakse avatus ja osalemine head valitsemistava iseloomustavast viiest põhimõttest koosneva nimekirja algusesse. |
| --- | --- |

(1)

30. juulil 2001 esitatud Euroopa Komisjoni valges raamatus “Euroopa valitsemistava” (1) paigutatakse avatus ja osalemine head valitsemistava iseloomustavast viiest põhimõttest koosneva nimekirja algusesse.

| (4) | Oma 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis (4)







  a) | võttis nõukogu noorsooalase koostöö uue raamistikuna kasutusele avatud koordinatsioonimeetodi ja kiitis heaks neli temaatilist prioriteeti: osalemine, teavitamine, vabatahtlikud tegevused ning noorte parem mõistmine ja tundmine; |
| --- | --- | --- |

(4)

Oma 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis (4)

a)

võttis nõukogu noorsooalase koostöö uue raamistikuna kasutusele avatud koordinatsioonimeetodi ja kiitis heaks neli temaatilist prioriteeti: osalemine, teavitamine, vabatahtlikud tegevused ning noorte parem mõistmine ja tundmine;

| b) | palus nõukogu koostada komisjonil koostöös liikmesriikidega hiljemalt nelja temaatilise prioriteedi rakendamise esimese etapi lõpuks koostöö raamistikku käsitleva hindamisaruande, mis hõlmaks eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi hindamist ja vajaduse korral soovitusi selle muutmiseks, ning esitada nimetatud aruanne nõukogule läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

b)

palus nõukogu koostada komisjonil koostöös liikmesriikidega hiljemalt nelja temaatilise prioriteedi rakendamise esimese etapi lõpuks koostöö raamistikku käsitleva hindamisaruande, mis hõlmaks eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi hindamist ja vajaduse korral soovitusi selle muutmiseks, ning esitada nimetatud aruanne nõukogule läbivaatamiseks.

| (5) | Oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (5)







  a) | võttis nõukogu vastu ühised eesmärgid kahe esimese prioriteedi, st noorte osalemise ja teavitamise kohta, määratledes noorte osaluse kasvu esindusdemokraatia mehhanismides ühena osalemise prioriteeti käsitlevatest ühistest eesmärkidest; |
| --- | --- | --- |

(5)

Oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (5)

a)

võttis nõukogu vastu ühised eesmärgid kahe esimese prioriteedi, st noorte osalemise ja teavitamise kohta, määratledes noorte osaluse kasvu esindusdemokraatia mehhanismides ühena osalemise prioriteeti käsitlevatest ühistest eesmärkidest;

| b) | tuletas nõukogu meelde, et ühiste eesmärkide rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

b)

tuletas nõukogu meelde, et ühiste eesmärkide rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet;

| c) | palus nõukogu komisjonil vajaduse korral kokku kutsuda noorsoovaldkonnaga tegelevate siseriiklike asutuste esindajad, et soodustada saavutatud edusammude ja parimate tavade alast teabevahetust. |
| --- | --- |

c)

palus nõukogu komisjonil vajaduse korral kokku kutsuda noorsoovaldkonnaga tegelevate siseriiklike asutuste esindajad, et soodustada saavutatud edusammude ja parimate tavade alast teabevahetust.

| (6) | Euroopa Liit rajaneb nii esindusdemokraatia kui osalusdemokraatia põhimõtetel. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liit rajaneb nii esindusdemokraatia kui osalusdemokraatia põhimõtetel.

ON VÕTNUD TEADMISEKS Iirimaa eesistumise ajal, eelkõige Clare'is toimunud mitteametlikul ministrite konverentsil tehtud töö ning Euroopa Nõukoguga tehtava koostöö raames algatatud arutelu.

ON TEADLIKUD JÄRGMISEST:

| a) | noored naised ja mehed osalevad jätkuvalt aktiivselt ühiskondlikes küsimustes ning näitavad nende vastu üles suurt huvi; |
| --- | --- |

a)

noored naised ja mehed osalevad jätkuvalt aktiivselt ühiskondlikes küsimustes ning näitavad nende vastu üles suurt huvi;

| b) | noorte valmisolek kodanikuaktiivsuseks ei vii automaatselt osalemiseni esindusdemokraatia institutsioonides; |
| --- | --- |

b)

noorte valmisolek kodanikuaktiivsuseks ei vii automaatselt osalemiseni esindusdemokraatia institutsioonides;

| c) | noorte osalus esindusdemokraatia institutsioonides ja huvi nende vastu näitab mitmes ELi liikmesriigis langustendentsi; |
| --- | --- |

c)

noorte osalus esindusdemokraatia institutsioonides ja huvi nende vastu näitab mitmes ELi liikmesriigis langustendentsi;

| d) | selline huvipuudus demokraatlike institutsioonide vastu väljendub sageli vastumeelsuses osaleda pikaajaliselt noorteorganisatsioonide töös, madalas valimisaktiivsuses ning poliitiliste erakondade ja nende noortekogude liikmete arvu vähenemises. |
| --- | --- |

d)

selline huvipuudus demokraatlike institutsioonide vastu väljendub sageli vastumeelsuses osaleda pikaajaliselt noorteorganisatsioonide töös, madalas valimisaktiivsuses ning poliitiliste erakondade ja nende noortekogude liikmete arvu vähenemises.

TULETAVAD SAMAS MEELDE, ET

| a) | esindusdemokraatia on üks meie ühiskonna alustaladest; |
| --- | --- |

a)

esindusdemokraatia on üks meie ühiskonna alustaladest;

| b) | demokraatia vajab kõigi kodanike osalust; |
| --- | --- |

b)

demokraatia vajab kõigi kodanike osalust;

| c) | demokraatia toimimise seisukohalt on otsustava tähtsusega eelkõige noorte naiste ja meest osalemine esindusdemokraatia institutsioonides; |
| --- | --- |

c)

demokraatia toimimise seisukohalt on otsustava tähtsusega eelkõige noorte naiste ja meest osalemine esindusdemokraatia institutsioonides;

| d) | noored ei ole homogeenne rühm ja nende mitteosalemine esindusdemokraatia institutsioonides toob sõltuvad nende soost, haridustasemest, etnilisest päritolust või muudest teguritest kaasa mitmeid väljakutseid. |
| --- | --- |

d)

noored ei ole homogeenne rühm ja nende mitteosalemine esindusdemokraatia institutsioonides toob sõltuvad nende soost, haridustasemest, etnilisest päritolust või muudest teguritest kaasa mitmeid väljakutseid.

RÕHUTAVAD

| a) | noorte naiste ja meeste ning poliitiliste liidrite vahel siseriiklikul tasandil toimuva pideva dialoogi väärtust esindusdemokraatia institutsioonides osalemist soodustava keskkonna loomisel; |
| --- | --- |

a)

noorte naiste ja meeste ning poliitiliste liidrite vahel siseriiklikul tasandil toimuva pideva dialoogi väärtust esindusdemokraatia institutsioonides osalemist soodustava keskkonna loomisel;

| b) | noorte ja poliitiliste esindajate vahelist struktureeritud dialoogi käsitlevate komisjoni suuniste tähtsust; |
| --- | --- |

b)

noorte ja poliitiliste esindajate vahelist struktureeritud dialoogi käsitlevate komisjoni suuniste tähtsust;

| c) | et laiapõhjalise ja kvaliteetse ühiskonnaõpetuse juures mängib võtmerolli vabaharidus ja noortele suunatud teave; |
| --- | --- |

c)

et laiapõhjalise ja kvaliteetse ühiskonnaõpetuse juures mängib võtmerolli vabaharidus ja noortele suunatud teave;

| d) | et noorteorganisatsioonidel ja -ühendustel on eriline tähtsus, kuna nad pakuvad noortele naistele ja meestele võimalusi tutvuda demokraatlike mehhanismidega ning eluga aktiivse ja kriitilise kodanikuna. |
| --- | --- |

d)

et noorteorganisatsioonidel ja -ühendustel on eriline tähtsus, kuna nad pakuvad noortele naistele ja meestele võimalusi tutvuda demokraatlike mehhanismidega ning eluga aktiivse ja kriitilise kodanikuna.

ON ÜHISEL SEISUKOHAL

| a) | et nende eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed ei saa olla mõeldud üksnes noortele naistele ja meestele, vaid peavad olema suunatud ka esindusdemokraatia institutsioonidele; |
| --- | --- |

a)

et nende eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed ei saa olla mõeldud üksnes noortele naistele ja meestele, vaid peavad olema suunatud ka esindusdemokraatia institutsioonidele;

| b) | et esindusdemokraatias osalejate tegevust tuleks esile tõsta ja toetada; |
| --- | --- |

b)

et esindusdemokraatias osalejate tegevust tuleks esile tõsta ja toetada;

| c) | et noorte naiste ja meeste esindusdemokraatia mehhanismides osalemise suurendamist käsitleva ühise eesmärgi elluviimisel tuleks pöörata erilist tähelepanu noorte naiste ja meeste osalust soodustava keskkonna loomisele, võttes arvesse olulist osa, mida seejuures etendavad haridussüsteem, noorteorganisatsioonid, erakonnad ja perekond; |
| --- | --- |

c)

et noorte naiste ja meeste esindusdemokraatia mehhanismides osalemise suurendamist käsitleva ühise eesmärgi elluviimisel tuleks pöörata erilist tähelepanu noorte naiste ja meeste osalust soodustava keskkonna loomisele, võttes arvesse olulist osa, mida seejuures etendavad haridussüsteem, noorteorganisatsioonid, erakonnad ja perekond;

| d) | et eelkõige tuleks hoolitseda meetmete vastavuse eest oma sihtrühmadele ja nende iseärasustele; |
| --- | --- |

d)

et eelkõige tuleks hoolitseda meetmete vastavuse eest oma sihtrühmadele ja nende iseärasustele;

| e) | noorte ja noorteorganisatsioonide kaasamises konkreetsete rakendusmeetmete väljatöötamisse. |
| --- | --- |

e)

noorte ja noorteorganisatsioonide kaasamises konkreetsete rakendusmeetmete väljatöötamisse.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | teadvustama erakondadele, kui oluline on nende noore liikmeskonna suurendamine, noorte naiste ja meeste osakaalu tõstmine erakondade struktuuriüksustes ning kandidaatide nimekirjades; |
| --- | --- |

—

teadvustama erakondadele, kui oluline on nende noore liikmeskonna suurendamine, noorte naiste ja meeste osakaalu tõstmine erakondade struktuuriüksustes ning kandidaatide nimekirjades;

| — | soodustama vajaduse korral noorte kandmist valijate nimekirja; |
| --- | --- |

—

soodustama vajaduse korral noorte kandmist valijate nimekirja;

| — | suurendama piirkondlike ja kohalike ametiasutuste toetust noorte osalusele esindusdemokraatias; |
| --- | --- |

—

suurendama piirkondlike ja kohalike ametiasutuste toetust noorte osalusele esindusdemokraatias;

| — | teadvustama noortele, kui oluline on osaleda esindusdemokraatias eelkõige hääletamise kaudu. |
| --- | --- |

—

teadvustama noortele, kui oluline on osaleda esindusdemokraatias eelkõige hääletamise kaudu.

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | koostama seoses noorte paremat mõistmist ja tundmist käsitleva ühise prioriteediga ülevaadet olemasolevast teabest tegurite kohta, mis takistavad noorte aktiivset osalemist esindusdemokraatias; |
| --- | --- |

—

koostama seoses noorte paremat mõistmist ja tundmist käsitleva ühise prioriteediga ülevaadet olemasolevast teabest tegurite kohta, mis takistavad noorte aktiivset osalemist esindusdemokraatias;

| — | koondama juba võetud meetmeid ning vahetama heade tavade näiteid, et saavutada nii liikmesriikide kui Euroopa tasandil ühine eesmärk, milleks on noorte osaluse suurendamine esindusdemokraatia mehhanismides; |
| --- | --- |

—

koondama juba võetud meetmeid ning vahetama heade tavade näiteid, et saavutada nii liikmesriikide kui Euroopa tasandil ühine eesmärk, milleks on noorte osaluse suurendamine esindusdemokraatia mehhanismides;

| — | tugevdama dialoogi noorte ja poliitiliste liidrite vahel, viies näiteks sisse korrapärased kohtumised; |
| --- | --- |

—

tugevdama dialoogi noorte ja poliitiliste liidrite vahel, viies näiteks sisse korrapärased kohtumised;

| — | kohtuma 2006. aastal, et vaadata osalemise prioriteeti käsitlevatele siseriiklikele aruannetele tuginedes läbi edusammud, mida on tehtud kõnealuse eesmärgi saavutamisel. |
| --- | --- |

—

kohtuma 2006. aastal, et vaadata osalemise prioriteeti käsitlevatele siseriiklikele aruannetele tuginedes läbi edusammud, mida on tehtud kõnealuse eesmärgi saavutamisel.

---

(1)  11574/01 — KOM(2001) 428 lõplik.

(2)  14441/01 — KOM(2001) 681 lõplik.

(3)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 6.

(4)  EÜT C 168, 13.7.2002, lk 2.

(5)  ELT C 295, 5.12.2003, lk 6.

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/5

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsooteabe valdkonna ühiste eesmärkide täitmise kohta

(2005/C 141/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

arvestades järgmist:

| 1. | Euroopa Komisjoni 21. novembril 2001 esitatud valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” (1) sätestatakse Euroopa noorsooalase koostöö uus raamistik. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjoni 21. novembril 2001 esitatud valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” (1) sätestatakse Euroopa noorsooalase koostöö uus raamistik.

| 2. | Nõukogu tunnustas oma 14. veebruari 2002. aasta järeldustes (2) valget raamatut Euroopa noorsooalase koostöö raamistiku väljatöötamise lähtepunktina. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu tunnustas oma 14. veebruari 2002. aasta järeldustes (2) valget raamatut Euroopa noorsooalase koostöö raamistiku väljatöötamise lähtepunktina.

| 3. | Oma 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis (3)







  a) | võttis nõukogu noorsoopoliitikaalase koostöö uue raamistikuna kasutusele avatud koordinatsioonimeetodi ja kiitis heaks neli temaatilist prioriteeti — osalemine, teavitamine, noorte vabatahtlikud tegevused ning noorte parem mõistmine ja tundmine; |
| --- | --- | --- |

3.

Oma 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis (3)

a)

võttis nõukogu noorsoopoliitikaalase koostöö uue raamistikuna kasutusele avatud koordinatsioonimeetodi ja kiitis heaks neli temaatilist prioriteeti — osalemine, teavitamine, noorte vabatahtlikud tegevused ning noorte parem mõistmine ja tundmine;

| b) | palus nõukogu koostada komisjonil koostöös liikmesriikidega hiljemalt nelja temaatilise prioriteedi rakendamise esimese etapi lõpuks koostöö raamistikku käsitleva hindamisaruande, mis hõlmaks eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi hindamist ja vajadusel soovitusi selle muutmiseks, ning esitada nimetatud aruanne nõukogule läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

b)

palus nõukogu koostada komisjonil koostöös liikmesriikidega hiljemalt nelja temaatilise prioriteedi rakendamise esimese etapi lõpuks koostöö raamistikku käsitleva hindamisaruande, mis hõlmaks eelkõige avatud koordinatsioonimeetodi hindamist ja vajadusel soovitusi selle muutmiseks, ning esitada nimetatud aruanne nõukogule läbivaatamiseks.

| 4. | Oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (4)







  a) | võttis nõukogu vastu ühised eesmärgid kahe esimese prioriteedi, st noorte osalemise ja teavitamise kohta; |
| --- | --- | --- |

4.

Oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (4)

a)

võttis nõukogu vastu ühised eesmärgid kahe esimese prioriteedi, st noorte osalemise ja teavitamise kohta;

| b) | leppis nõukogu kokku järgmistes noorsooteabe valdkonna ühistes eesmärkides:






  i. | noorte juurdepääsu parandamine teabeteenustele, |
| --- | --- | --- |

b)

leppis nõukogu kokku järgmistes noorsooteabe valdkonna ühistes eesmärkides:

i.

noorte juurdepääsu parandamine teabeteenustele,

| ii. | noortele mõeldud teabe hulga suurendamine, |
| --- | --- |

ii.

noortele mõeldud teabe hulga suurendamine,

| iii. | noorte osaluse suurendamine noorsooteabe valdkonnas; |
| --- | --- |

iii.

noorte osaluse suurendamine noorsooteabe valdkonnas;

| c) | tuletas nõukogu meelde, et rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

c)

tuletas nõukogu meelde, et rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet;

| d) | palus nõukogu komisjonil vajaduse korral kokku kutsuda noorsoovaldkonnaga tegelevate siseriiklike asutuste esindajad, et soodustada saavutatud edusammude ja parimate tavade alast teabevahetust. |
| --- | --- |

d)

palus nõukogu komisjonil vajaduse korral kokku kutsuda noorsoovaldkonnaga tegelevate siseriiklike asutuste esindajad, et soodustada saavutatud edusammude ja parimate tavade alast teabevahetust.

TULETAVAD MEELDE, ET

| — | noorsooteave on oluline kõigi liikmesriikide jaoks ja ühised eesmärgid on saavutatavad üksnes subsidiaarsuse põhimõtet järgides; |
| --- | --- |

—

noorsooteave on oluline kõigi liikmesriikide jaoks ja ühised eesmärgid on saavutatavad üksnes subsidiaarsuse põhimõtet järgides;

| — | noortele teabele juurdepääsu pakkumisel omab otsustavat tähtsust noorte erivajadusi arvestavate teabeteenuste edendamine; |
| --- | --- |

—

noortele teabele juurdepääsu pakkumisel omab otsustavat tähtsust noorte erivajadusi arvestavate teabeteenuste edendamine;

| — | noored moodustavad heterogeense rühma, kellel on sõltuvalt vanusest, soost, sotsiaalmajanduslikest oludest ja geograafilisest asukohast erinevad vajadused; |
| --- | --- |

—

noored moodustavad heterogeense rühma, kellel on sõltuvalt vanusest, soost, sotsiaalmajanduslikest oludest ja geograafilisest asukohast erinevad vajadused;

| — | oma olemuselt on noorsooteave äärmiselt mitmekesine valdkond, mis mõjutab paljusid noori erinevates olukordades; |
| --- | --- |

—

oma olemuselt on noorsooteave äärmiselt mitmekesine valdkond, mis mõjutab paljusid noori erinevates olukordades;

| — | noorte varustamisel nende vajadusi rahuldava teabega jääb põhiküsimuseks noorte osalemine teabe loomisel ja levitamisel; |
| --- | --- |

—

noorte varustamisel nende vajadusi rahuldava teabega jääb põhiküsimuseks noorte osalemine teabe loomisel ja levitamisel;

| — | teabealase ühise eesmärgi elluviimise tulemusel on loodud internetiportaal, mille komisjon käivitas koostöös Eurodeski, Euroopa Noorte Informatsiooni ja Nõustamisagentuuri (ERYICA) ja Euroopa Noorte Sooduskaardi Assotsiatsiooni (EYCA) võrgustikega. |
| --- | --- |

—

teabealase ühise eesmärgi elluviimise tulemusel on loodud internetiportaal, mille komisjon käivitas koostöös Eurodeski, Euroopa Noorte Informatsiooni ja Nõustamisagentuuri (ERYICA) ja Euroopa Noorte Sooduskaardi Assotsiatsiooni (EYCA) võrgustikega.

LEPIVAD KOKKU, ET TEABE KUI PRIORITEETSE VALDKONNA ÜHISTE EESMÄRKIDE TÄITMISEL TULEB ERILIST TÄHELEPANU PÖÖRATA

| — | noortele suunatud erinevate valdkondade teabestruktuuride võrgustumise tugevdamisele kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

noortele suunatud erinevate valdkondade teabestruktuuride võrgustumise tugevdamisele kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil;

| — | noorsooteabega tegelevate töötajate pidevale koolitusele sisu, sobivaimate meetodite ja olemasoleva tehnoloogia kasutamise alal, et võimaldada noortel kergesti ära tunda kvaliteetne teave. |
| --- | --- |

—

noorsooteabega tegelevate töötajate pidevale koolitusele sisu, sobivaimate meetodite ja olemasoleva tehnoloogia kasutamise alal, et võimaldada noortel kergesti ära tunda kvaliteetne teave.

KUTSUVAD KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | kasutama olemasolevaid vahendeid ja tegema koostööd Euroopa võrgustikega, et pakkuda välja juhtpõhimõtteid, mille alusel noorsooteabe struktuuridel oleks võimalik hinnata teabe kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

kasutama olemasolevaid vahendeid ja tegema koostööd Euroopa võrgustikega, et pakkuda välja juhtpõhimõtteid, mille alusel noorsooteabe struktuuridel oleks võimalik hinnata teabe kvaliteeti;

| — | parandama kvaliteetse noorsooteabe nähtavust Euroopas ja seeläbi selle kättesaadavust; |
| --- | --- |

—

parandama kvaliteetse noorsooteabe nähtavust Euroopas ja seeläbi selle kättesaadavust;

| — | soodustama ja arendama riiklike noorsooteabe veebisaitide ja portaalide vahelist koostööd, võrgustumist ja heade tavade vahetamist kogu Euroopas ning analüüsima selliste veebisaitide ja portaalide kasutamist; |
| --- | --- |

—

soodustama ja arendama riiklike noorsooteabe veebisaitide ja portaalide vahelist koostööd, võrgustumist ja heade tavade vahetamist kogu Euroopas ning analüüsima selliste veebisaitide ja portaalide kasutamist;

| — | sellest lähtuvalt kasutama noorsooteabega seotud töös Euroopa programme, et






  — | mõista paremini noorte teabevajadusi, |
| --- | --- | --- |

—

sellest lähtuvalt kasutama noorsooteabega seotud töös Euroopa programme, et

—

mõista paremini noorte teabevajadusi,

| — | edendada kogemuste vahetamist erineva tasandi noorsooteabeekspertide vahel üleeuroopalistel seminaridel ja koolituskursustel, |
| --- | --- |

—

edendada kogemuste vahetamist erineva tasandi noorsooteabeekspertide vahel üleeuroopalistel seminaridel ja koolituskursustel,

| — | luua uuenduslikke lähenemisviise ja heade tavade näiteid sisaldav korrapäraselt ajakohastatav andmebaas, pidades seejuures eelkõige silmas erinevate valdkondade noorsooteabestruktuuride võrgustumist. |
| --- | --- |

—

luua uuenduslikke lähenemisviise ja heade tavade näiteid sisaldav korrapäraselt ajakohastatav andmebaas, pidades seejuures eelkõige silmas erinevate valdkondade noorsooteabestruktuuride võrgustumist.

---

(1)  14441/01 — KOM(2001) 681 lõplik.

(2)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 6.

(3)  EÜT C 168, 13.7.2002, lk 2.

(4)  ELT C 295, 5.12.2003, lk 6.

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/7

---

NÕUKOGU JÄRELDUSED,

24. mai 2005,

uute haridus- ja koolitusnäitajate kohta

(2005/C 141/04)

NÕUKOGU,

võttes arvesse järgmist:

| 1. | Lissabonis 23.—24. märtsil 2000 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu püstitas Euroopa Liidule uue strateegilise eesmärgi, mida taaskinnitati Euroopa Ülemkogu kohtumisel Stockholmis 23.—24. märtsil 2001, milleks oli saada “maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mis suudab tagada säästva majanduskasvu, sellest tulenevalt rohkem ja paremaid töökohti ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse”; |
| --- | --- |

1.

Lissabonis 23.—24. märtsil 2000 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu püstitas Euroopa Liidule uue strateegilise eesmärgi, mida taaskinnitati Euroopa Ülemkogu kohtumisel Stockholmis 23.—24. märtsil 2001, milleks oli saada “maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mis suudab tagada säästva majanduskasvu, sellest tulenevalt rohkem ja paremaid töökohti ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse”;

| 2. | 2005. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes rõhutati, et “inimkapital on Euroopa kõige tähtsam vara” (1); |
| --- | --- |

2.

2005. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes rõhutati, et “inimkapital on Euroopa kõige tähtsam vara” (1);

| 3. | Euroopa Ülemkogu kohtumisel Lissabonis kinnitati, et Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid peavad kohanduma infoühiskonna nõuetega ning kõrgema ja kvaliteetse tööhõive vajadusega. Sellest tulenevalt andis Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu haridusküsimuste nõukogule ülesandeks “viia Luxembourgi ja Cardiffi protsessile panuse andmise eesmärgil haridussüsteemide konkreetsete tulevikueesmärkide osas läbi üldine arutelu, keskendudes ühistele probleemidele ja prioriteetidele ning austades riiklike süsteemide mitmekesisust” (2); |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ülemkogu kohtumisel Lissabonis kinnitati, et Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid peavad kohanduma infoühiskonna nõuetega ning kõrgema ja kvaliteetse tööhõive vajadusega. Sellest tulenevalt andis Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu haridusküsimuste nõukogule ülesandeks “viia Luxembourgi ja Cardiffi protsessile panuse andmise eesmärgil haridussüsteemide konkreetsete tulevikueesmärkide osas läbi üldine arutelu, keskendudes ühistele probleemidele ja prioriteetidele ning austades riiklike süsteemide mitmekesisust” (2);

| 4. | Barcelonas 15.—16. märtsil 2002 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega (3) kinnitati tööprogramm (4), mis sisaldas avatud koordineerimismeetodi abil kolmeteistkümne konkreetse eesmärgi rakendamise edusammude mõõtmisel kasutatavate näitajate mittetäieliku loendit, eesmärgiga muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid “2010. aastaks maailma kvaliteedietaloniks”; Euroopa Ülemkogu järeldustega esitati samuti üleskutse keeleoskuse näitaja loomiseks; |
| --- | --- |

4.

Barcelonas 15.—16. märtsil 2002 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega (3) kinnitati tööprogramm (4), mis sisaldas avatud koordineerimismeetodi abil kolmeteistkümne konkreetse eesmärgi rakendamise edusammude mõõtmisel kasutatavate näitajate mittetäieliku loendit, eesmärgiga muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid “2010. aastaks maailma kvaliteedietaloniks”; Euroopa Ülemkogu järeldustega esitati samuti üleskutse keeleoskuse näitaja loomiseks;

| 5. | näitajate ja viie kontrolltaseme keskset rolli hariduse ja koolituse valdkonnas Lissaboni eesmärkide täitmisel juhiste andmisel ja edusammude mõõtmisel on veel kord kinnitatud (5); |
| --- | --- |

5.

näitajate ja viie kontrolltaseme keskset rolli hariduse ja koolituse valdkonnas Lissaboni eesmärkide täitmisel juhiste andmisel ja edusammude mõõtmisel on veel kord kinnitatud (5);

| 6. | 2004. aasta veebruaris esitatud ühises vahearuandes (6) rõhutati vajadust parandada kehtivate näitajate kvaliteeti ja võrreldavust, eelkõige elukestva õppe valdkonnas ning taotleti, et näitajate ja võrdlusnäitajate alaline töörühm ja kõik teised olemasolevad töörühmad panevad 2004. aasta lõpuks ette uute arengunäitajate piiratud loendi; |
| --- | --- |

6.

2004. aasta veebruaris esitatud ühises vahearuandes (6) rõhutati vajadust parandada kehtivate näitajate kvaliteeti ja võrreldavust, eelkõige elukestva õppe valdkonnas ning taotleti, et näitajate ja võrdlusnäitajate alaline töörühm ja kõik teised olemasolevad töörühmad panevad 2004. aasta lõpuks ette uute arengunäitajate piiratud loendi;

| 7. | komisjoni esialgses vastuses nimetatud taotlusele toodi üheksa näitaja valdkonnas esile võimalikud lühiajalised, keskmise tähtajaga ja pikaajalised strateegiad (7). |
| --- | --- |

7.

komisjoni esialgses vastuses nimetatud taotlusele toodi üheksa näitaja valdkonnas esile võimalikud lühiajalised, keskmise tähtajaga ja pikaajalised strateegiad (7).

KINNITADES VEEL KORD, et

| 8. | haridus- ja koolitusvaldkonna toimimise ja edusammude korrapärane järelevalve näitajate ja võrdlusnäitajate kasutamise abil on Lissaboni protsessi oluline osa, mis võimaldab strateegia “Haridus ja koolitus 2010” strateegilise juhtimise ning lühiajaliste ja pikaajaliste meetmete juhtimise eesmärgil tuvastada haridus- ja koolitusvaldkonna tugevaid ja nõrku külgi. |
| --- | --- |

8.

haridus- ja koolitusvaldkonna toimimise ja edusammude korrapärane järelevalve näitajate ja võrdlusnäitajate kasutamise abil on Lissaboni protsessi oluline osa, mis võimaldab strateegia “Haridus ja koolitus 2010” strateegilise juhtimise ning lühiajaliste ja pikaajaliste meetmete juhtimise eesmärgil tuvastada haridus- ja koolitusvaldkonna tugevaid ja nõrku külgi.

TÕDEDES, et

| 9. | haridus- ja koolitusvaldkonna toimimise ja edusammude järelevalve eesmärgil on soovitav töötada välja näitajate ja võrdlusnäitajate ühtne raamistik; |
| --- | --- |

9.

haridus- ja koolitusvaldkonna toimimise ja edusammude järelevalve eesmärgil on soovitav töötada välja näitajate ja võrdlusnäitajate ühtne raamistik;

| 10. | uute näitajate väljatöötamiseks vajaliku teabe kogumine võib olla pikaajaline tegevus, mis võib kohati kesta 5—10 aastat; |
| --- | --- |

10.

uute näitajate väljatöötamiseks vajaliku teabe kogumine võib olla pikaajaline tegevus, mis võib kohati kesta 5—10 aastat;

| 11. | tõhustatud koostööd haridus- ja koolitusvaldkonnas võib kasutada näitajate ühtse raamistiku loomiseks, mida toetavad asjakohased teabeallikad ja mis kestaks kauem kui 2010. aastal lõppev Lissaboni programm; |
| --- | --- |

11.

tõhustatud koostööd haridus- ja koolitusvaldkonnas võib kasutada näitajate ühtse raamistiku loomiseks, mida toetavad asjakohased teabeallikad ja mis kestaks kauem kui 2010. aastal lõppev Lissaboni programm;

| 12. | ISPRA Teadusuuringute Ühiskeskuses “elukestva õppe uurimisüksuse” loomine võib uute näitajate väljatöötamise valdkonnas oluliselt suurendada komisjoni uurimistööde teostamise alast võimekust. |
| --- | --- |

12.

ISPRA Teadusuuringute Ühiskeskuses “elukestva õppe uurimisüksuse” loomine võib uute näitajate väljatöötamise valdkonnas oluliselt suurendada komisjoni uurimistööde teostamise alast võimekust.

RÕHUTADES, et

| 13. | kasutada tuleks olemasolevaid andmeid ja näitajaid ning samas tuleks teha täiendavaid jõupingutusi nende võrreldavuse, olulisuse ja ajakohasuse parandamiseks; |
| --- | --- |

13.

kasutada tuleks olemasolevaid andmeid ja näitajaid ning samas tuleks teha täiendavaid jõupingutusi nende võrreldavuse, olulisuse ja ajakohasuse parandamiseks;

| 14. | uute näitajate arendamisel austatakse liikmesriikide vastutust oma haridussüsteemide korraldamise eest, ei põhjustata asjaomastele haridussüsteemidele ega asutustele asjatuid haldus- või finantskoormaid ning sellega ei kaasne edusammude jälgimiseks kasutatud näitajate arvu kasvu; |
| --- | --- |

14.

uute näitajate arendamisel austatakse liikmesriikide vastutust oma haridussüsteemide korraldamise eest, ei põhjustata asjaomastele haridussüsteemidele ega asutustele asjatuid haldus- või finantskoormaid ning sellega ei kaasne edusammude jälgimiseks kasutatud näitajate arvu kasvu;

| 15. | eksisteerib vajadus jätkata koostöö tõhustamist teiste kõnealuses valdkonnas tegevate rahvusvaheliste organisatsioonidega (nt OECD, Unesco, IEA), eelkõige selleks, et parandada rahvusvaheliste andmete sidusust. |
| --- | --- |

15.

eksisteerib vajadus jätkata koostöö tõhustamist teiste kõnealuses valdkonnas tegevate rahvusvaheliste organisatsioonidega (nt OECD, Unesco, IEA), eelkõige selleks, et parandada rahvusvaheliste andmete sidusust.

KUTSUB komisjoni üles:

| 16. | täiendavalt arendama ja nõukogule edastama strateegiaid näitajate valdkondades, kus andmekogud on juba olemas või kus kavandatakse ELi uuringute läbiviimist; sellisteks valdkondadeks on investeeringute tõhusus, info- ja sidetehnoloogia, liikuvus, täiskasvanute koolitus, õpetajad ja koolitajad, kutseharidus ja -koolitus, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus; |
| --- | --- |

16.

täiendavalt arendama ja nõukogule edastama strateegiaid näitajate valdkondades, kus andmekogud on juba olemas või kus kavandatakse ELi uuringute läbiviimist; sellisteks valdkondadeks on investeeringute tõhusus, info- ja sidetehnoloogia, liikuvus, täiskasvanute koolitus, õpetajad ja koolitajad, kutseharidus ja -koolitus, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus;

| 17. | edastama nõukogule üksikasjalikud uuringute läbiviimise ettepanekud uute näitajate arendamiseks järgmistes valdkondades, kus puuduvad võrreldavad andmed:






  — | õppimise õppimine; |
| --- | --- | --- |

17.

edastama nõukogule üksikasjalikud uuringute läbiviimise ettepanekud uute näitajate arendamiseks järgmistes valdkondades, kus puuduvad võrreldavad andmed:

—

õppimise õppimine;

| — | keeleoskus; |
| --- | --- |

—

keeleoskus;

ning mis tahes teistes valdkondades, kus uued uuringud võivad osutuda asjakohasteks;

| 18. | tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega näitajate valdkondades, kus rahvusvahelised organisatsioonid (nt OECD, Unesco, IEA) kavandavad uusi uuringuid, et rahuldada ELi teabevajadusi sellistes näitajate valdkondades nagu info- ja sidetehnoloogia ja õpetajate ametialane areng, kui rahvusvahelised organisatsioonid on juba alustanud arutelusid uuringute läbiviimise võimalikkuse kohta; |
| --- | --- |

18.

tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega näitajate valdkondades, kus rahvusvahelised organisatsioonid (nt OECD, Unesco, IEA) kavandavad uusi uuringuid, et rahuldada ELi teabevajadusi sellistes näitajate valdkondades nagu info- ja sidetehnoloogia ja õpetajate ametialane areng, kui rahvusvahelised organisatsioonid on juba alustanud arutelusid uuringute läbiviimise võimalikkuse kohta;

| 19. | selliste strateegiate ja uute andmekogumisvahendite väljaarendamisel, sealhulgas ka koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega:






  — | analüüsima vajaduse korral nimetatud strateegiate ja vahendite poliitilist tähtsust, võttes arvesse ka inimkapitali arendamise ja integreeritud hariduse tööpõhimõtete vahelist suhet; |
| --- | --- | --- |

19.

selliste strateegiate ja uute andmekogumisvahendite väljaarendamisel, sealhulgas ka koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega:

—

analüüsima vajaduse korral nimetatud strateegiate ja vahendite poliitilist tähtsust, võttes arvesse ka inimkapitali arendamise ja integreeritud hariduse tööpõhimõtete vahelist suhet;

| — | esitama kavandatud uute uuringute üksikasjaliku tehnilise kirjelduse; |
| --- | --- |

—

esitama kavandatud uute uuringute üksikasjaliku tehnilise kirjelduse;

| — | esitama kavandatavate arendustööde ajakava; |
| --- | --- |

—

esitama kavandatavate arendustööde ajakava;

| — | esitama kalkulatsiooni tõenäoliste kulude ja vajaliku infrastruktuuri kohta, mida vajatakse sellisteks arendustöödeks ja neile järgnevaks andmekogumiseks asjassepuutuvates liikmesriikides ja komisjoni jaoks; |
| --- | --- |

—

esitama kalkulatsiooni tõenäoliste kulude ja vajaliku infrastruktuuri kohta, mida vajatakse sellisteks arendustöödeks ja neile järgnevaks andmekogumiseks asjassepuutuvates liikmesriikides ja komisjoni jaoks;

| — | määrama kindlaks asjakohased haldusstruktuurid, mille abil saavad liikmesriigid osaleda metodoloogilises ja arendustöös ning võtta vastu vajalikke otsuseid ning mis tagavad asjakohaste ja kõrge kvaliteediga andmete arendamise vastavalt ajakavale. |
| --- | --- |

—

määrama kindlaks asjakohased haldusstruktuurid, mille abil saavad liikmesriigid osaleda metodoloogilises ja arendustöös ning võtta vastu vajalikke otsuseid ning mis tagavad asjakohaste ja kõrge kvaliteediga andmete arendamise vastavalt ajakavale.

| 20. | hiljemalt 2006. aasta lõpuks nõukogule aruandmiseks:






  — | hindama muudes uurimisvaldkondades tehtud algatusi, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia mõju õpetamisele ja õppimisele, liikuvuse mõju tööturule ja kolmanda taseme õpilaste sotsiaalne taust; |
| --- | --- | --- |

20.

hiljemalt 2006. aasta lõpuks nõukogule aruandmiseks:

—

hindama muudes uurimisvaldkondades tehtud algatusi, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia mõju õpetamisele ja õppimisele, liikuvuse mõju tööturule ja kolmanda taseme õpilaste sotsiaalne taust;

| — | hindama edusamme, mis on tehtud näitajate ja võrdlusnäitajate ühtse raamistiku loomise suunas Lissaboni eesmärkide järgimiseks hariduse ja koolituse valdkonnas, sealhulgas uuesti hindama edusammude jälgimiseks kasutatavate olemasolevate näitajate sobivust. |
| --- | --- |

—

hindama edusamme, mis on tehtud näitajate ja võrdlusnäitajate ühtse raamistiku loomise suunas Lissaboni eesmärkide järgimiseks hariduse ja koolituse valdkonnas, sealhulgas uuesti hindama edusammude jälgimiseks kasutatavate olemasolevate näitajate sobivust.

---

(1)  Dokument 7619/05, lõige 34.

(2)  Dokument SN 100/1/00 REV 1, lõige 27.

(3)  SN 100/1/02 REV 1.

(4)  “Haridus- ja koolitussüsteemide konkreetseid eesmärke käsitleva aruande järelevalve üksikasjalik tööprogramm”, mille haridusküsimuste nõukogu võttis vastu 14. veebruaril 2002.

(5)  Nõukogu järeldused võrdlusnäitaja kohta võeti vastu 5. mail 2003.

(6)  Nõukogu ja komisjoni poolt 26. veebruaril 2004 ühiselt vastu võetud dokument “Haridus ja koolitus 2010 — Lissaboni strateegia edu sõltub kiiretest reformidest”.

(7)  Komisjoni personali töödokument “Uued hariduse ja koolituse näitajad” (SEC(2004) 1524).

---

Komisjon

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/9

---

Euro vahetuskurss (1)

9. juuni 2005

(2005/C 141/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2239 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,37 |
| DKK | Taani kroon | 7,4457 |
| GBP | Inglise nael | 0,67130 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,201 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5343 |
| ISK | Islandi kroon | 78,73 |
| NOK | Norra kroon | 7,9135 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5743 |
| CZK | Tšehhi kroon | 30,07 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 250,56 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6960 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 4,0642 |
| ROL | Rumeenia leu | 36 175 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,49 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,685 |
| TRY | Türgi liir | 1,6741 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5946 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5347 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,5239 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7165 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0353 |
| KRW | Korea won | 1 228,98 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 8,3424 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,1296 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3130 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 780,04 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6518 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,315 |
| RUB | Vene rubla | 34,819 |
| THB | Tai baht | 49,821 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2239

JPY

Jaapani jeen

131,37

DKK

Taani kroon

7,4457

GBP

Inglise nael

0,67130

SEK

Rootsi kroon

9,201

CHF

Šveitsi frank

1,5343

ISK

Islandi kroon

78,73

NOK

Norra kroon

7,9135

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5743

CZK

Tšehhi kroon

30,07

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

250,56

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6960

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

4,0642

ROL

Rumeenia leu

36 175

SIT

Sloveenia talaar

239,49

SKK

Slovakkia kroon

38,685

TRY

Türgi liir

1,6741

AUD

Austraalia dollar

1,5946

CAD

Kanada dollar

1,5347

HKD

Hong Kongi dollar

9,5239

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7165

SGD

Singapuri dollar

2,0353

KRW

Korea won

1 228,98

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

8,3424

CNY

Hiina jüaan

10,1296

HRK

Horvaatia kuna

7,3130

IDR

Indoneesia ruupia

11 780,04

MYR

Malaisia ringit

4,6518

PHP

Filipiini peeso

67,315

RUB

Vene rubla

34,819

THB

Tai baht

49,821

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd.)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 141/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 3. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Hyundai Motor Company (“HMC”, Lõuna-Korea) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ühendatud Kuningriikides asuvate ettevõtjate Hyundai Car Limited (“HCUK”), Hyundai Car Sales Limited (“HCS”) ja MSS Automotive Services Limited (“MSS”) (kõik koos “the Target”) üle varade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

3. juuni 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Hyundai Motor Company (“HMC”, Lõuna-Korea) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ühendatud Kuningriikides asuvate ettevõtjate Hyundai Car Limited (“HCUK”), Hyundai Car Sales Limited (“HCS”) ja MSS Automotive Services Limited (“MSS”) (kõik koos “the Target”) üle varade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | HCM: mootorsõidukite valmistamine üle maailma; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

HCM: mootorsõidukite valmistamine üle maailma;

| — | the Target: sõidukite ja nende varuosade hulgitarnimine Ühendatud Kuningriikides. |
| --- | --- |

—

the Target: sõidukite ja nende varuosade hulgitarnimine Ühendatud Kuningriikides.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd.):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd.):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/11

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 141/07)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia (Calabria)

Toetuse nr: N 756/2002

Pealkiri: Interventi a favore del settore agricolo ed agroalimentare.

Eesmärk: Toetada põllumajandus-, toiduaine- ja kalandussektorit.

Juriidiline alus: Legge regionale n. 24 dell'8 luglio 2002.

Eelarve: 3 985 000 EUR artiklis 18 märgitud kulutustele.

Toetuse osalusprotsent või summa: Silmas peetud meetmed ei sisalda liikmesriigi poolse abi elemente asutamislepingu artikkel 87 paragrahvi 1 tähenduses.

Kestus: Määramatu.

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/12

---

RIIGIABI — ÜHENDKUNINGRIIK

Riigiabi C 13/2005 (ex NN 86/2004) — Äriühingu Shetland Leasing and Property Developments Ltd. investeeringud

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(2005/C 141/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

Komisjon teatas 20.4.2005 kuupäevaga dateeritud, sellele kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles esitatud kirjas Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile oma otsusest algatada seoses eespool mainitud abi/meetmetega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud pooled võivad saata oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 “Legal Issues” |
| B-1049 Brussels |
| (Fax: (32-2) 295 19 42) |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 “Legal Issues”

B-1049 Brussels

(Fax: (32-2) 295 19 42)

Need märkused teatatakse Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile. Märkusi esitav huvitatud pool võib taotleda kirjalikult, et tema andmeid ei avaldataks, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

2004. aasta jaanuaris teatati komisjonile investeeringutest, mis võisid olla seotud ebaseadusliku riigiabiga, mida andis Shetland Leasing and Property Ltd. (SLAP), tulunduslik äriühing, mis kuulub täielikult teda rahastavale Shetlandi Saarte Nõukogu (SIC) Charitable Trust'ile. Charitable Trust on moodustatud selleks, et Shetlandi kogukonna nimel saada ja hallata häirimishüvitisi, mida naftatööstus on maksnud sadamateenuste kasutamise eest. Komisjon on teatanud oma 3. juuni 2003. aasta otsustes, (1) mis käsitlesid kahte Charitable Trust'i kaudu rahastatavat abiskeemi, et selle trusti vahendeid tuleb käsitleda riiklike vahenditena.

1999. aastal investeeris SLAP äriühingusse nimega Shetland Seafish Ltd. See äriühing moodustati 7. oktoobril 1999 äriühingute Williamson Ltd. ja Ronas Ltd., mis mõlemad olid tollal kahjumis ja mida peeti maksejõuetuteks, rahalise ühendamise teel. Äriühingu Shetland Seafish Ltd. moodustamisega seoses loodeti, et kasum suureneb ja uus äriühing hakkab 2002. aasta lõpuks tootma kasumit.

SLAP investeeris äriühingusse Shetland Seafish Ltd., omandades 156 250 lihtaktsiat (62,5 % nende koguhulgast) hinnaga 1,00 naelsterlingit aktsia ja 1 000 000 eelisaktsiat (100 % nende koguhulgast) hinnaga 1,00 naelsterlingit aktsia, investeerides kokku 1 562 500 naelsterlingit.

2000. aasta juunis investeeris SLAP taas äriühingusse Shetland Seafish Ltd., kui see otsustas omandada samuti Shetlandil asuva ja kahjumis oleva kalatöötlemisettevõtte Whalsay Ltd. Selle ülevõtmise rahastamiseks omandas SLAP veel 2 000 000 äriühingu Shetland Seafish Ltd. eelisaktsiat, mis SLAP märkis kahes osas; 2000. aasta novembris omandas SLAP 1 200 000 eelisaktsiat ja 16. veebruaril 2001 veel 800 000 eelisaktsiat.

Äriühingu Shetland Seafish Ltd. eelisaktsiatel on õigus fikseeritud 10-protsendilisele mittekumulatiivsele eelisdividendile (pärast kaasneva maksuvähenduse mahaarvamist) aastas kapitalilt selle aja eest, mil kapital on sisse makstud, või aktsia eest sissemakstud summalt, arvestades aktsia märkimise kuupäevast, mida makstakse (kuivõrd on kasumit jaotamiseks) kord aastas iga aasta 31. jaanuaril nende 12 kuu eest, mis lõpevad tollel kuupäeval; ja äriühing võib neid tagasi osta nimiväärtuses (s.o üks-ühele), pluss kõik väljamaksmata eelisdividendid, omal äranägemisel igal ajal pärast ühe aasta täitumist eelisaktsiate eraldamise kuupäevast.

Avaliku sektori investeeringuid loetakse riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, kui tegemist on selliste investeeringutega, mida erainvestor poleks normaalsetes turutingimustes teinud. Arvestades teavet, mida Ühendkuningriigi asutused on esitanud komisjonile asjaomaste äriühingute, Shetlandi kalatöötlemisturu olukorra, tehtud prognooside ja investeerimise tingimuste kohta, kahtleb komisjon praegu tõsiselt, kas kõnealused investeeringud vastavad sellele erainvestori põhimõttele.

Kalanduse valdkonnas on meedet vaja vaadelda, lähtudes riigiabi kontrollimise suunistest kalandus- ja akvakultuurisektoris. (2) Punkti 2.3 järgi tuleb sellist abi, mis ei vasta sealtoodud tingimustele, hinnata igal üksikjuhtumil eraldi. Nende suuniste punkti 1.2 järgi on tegevusabina ühisturuga kokkusobimatu selline riigiabi, mida antakse ilma saajale mingit kohustust seadmata ja mille eesmärk on parandada ettevõtjate finantsseisundit ja maksevalmidust ja mille tulemusel suurenevad abisaaja tulud. Suuniste kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks tegevusabiks pidada ainult sellist abi, millega toetatakse ühisturuga kokkusobivat ümberkorraldamiskava. Sellise plaani puudumisel tunduvad need investeeringud olevat ühisturuga kokkusobimatud.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult osutatud abi selle saajatelt sisse nõuda.

KIRJA TEKST

| “(1) | The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

“(1)

The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

| (2) | In January 2004 the Commission was informed by a citizen of the United Kingdom of investments made with involvement of authorities of the Shetland Islands of the United Kingdom which possibly concerned State aid. By letters of 17 February 2004 and of 1 September 2004 the Commission has requested the United Kingdom authorities to provide information about these investments, to which the United Kingdom authorities responded by letters of 30 April 2004 and of 13 December 2004. |
| --- | --- |

(2)

In January 2004 the Commission was informed by a citizen of the United Kingdom of investments made with involvement of authorities of the Shetland Islands of the United Kingdom which possibly concerned State aid. By letters of 17 February 2004 and of 1 September 2004 the Commission has requested the United Kingdom authorities to provide information about these investments, to which the United Kingdom authorities responded by letters of 30 April 2004 and of 13 December 2004.

2.   DESCRIPTION

| (3) | The Shetland Islands Council (SIC), a public authority in Shetland, has set up two trusts, the Shetland Development Trust (Development Trust) and the Shetland Islands Council Charitable Trust (Charitable Trust). |
| --- | --- |

(3)

The Shetland Islands Council (SIC), a public authority in Shetland, has set up two trusts, the Shetland Development Trust (Development Trust) and the Shetland Islands Council Charitable Trust (Charitable Trust).

| (4) | The Development Trust has been established to be the main means of financing economic development projects in Shetland and makes funding available through loans. The trustees are the councillors of SIC plus two independent trustees. |
| --- | --- |

(4)

The Development Trust has been established to be the main means of financing economic development projects in Shetland and makes funding available through loans. The trustees are the councillors of SIC plus two independent trustees.

| (5) | The Charitable Trust is the trust fund of the SIC that grants loans for charitable purposes. The trustees of the Charitable Trust are the councillors of SIC plus two independent trustees. |
| --- | --- |

(5)

The Charitable Trust is the trust fund of the SIC that grants loans for charitable purposes. The trustees of the Charitable Trust are the councillors of SIC plus two independent trustees.

| (6) | The funding of both the Charitable Trust and the SDT are both derived from a reserve fund set up by the SIC. This reserve fund itself is funded from an agreement concluded on 12 July 1974 between the SIC and oil companies using the harbour facilities of Sullum Voe. This agreement states that fees are paid by these companies “in respect of the import of crude oil and as compensation for disturbance caused thereby”. |
| --- | --- |

(6)

The funding of both the Charitable Trust and the SDT are both derived from a reserve fund set up by the SIC. This reserve fund itself is funded from an agreement concluded on 12 July 1974 between the SIC and oil companies using the harbour facilities of Sullum Voe. This agreement states that fees are paid by these companies “in respect of the import of crude oil and as compensation for disturbance caused thereby”.

| (7) | For commercial and development activities the SIC has set up Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), which is a commercial limited company operating for profit wholly owned by Charitable Trust. The tasks of SLAP are to take equity in local businesses and to make loans to local industry at commercial rates and construct industrial buildings for lease at commercial rents. |
| --- | --- |

(7)

For commercial and development activities the SIC has set up Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), which is a commercial limited company operating for profit wholly owned by Charitable Trust. The tasks of SLAP are to take equity in local businesses and to make loans to local industry at commercial rates and construct industrial buildings for lease at commercial rents.

| (8) | As a commercial limited company wholly owned by the Charitable trust the funding for SLAP's activities is mostly provided by funding from the Charitable Trust and by its own profit. For some specific projects funds are also provided by the SDT. |
| --- | --- |

(8)

As a commercial limited company wholly owned by the Charitable trust the funding for SLAP's activities is mostly provided by funding from the Charitable Trust and by its own profit. For some specific projects funds are also provided by the SDT.

| (9) | In 1999 the board of SLAP decided to invest in a company named Shetland Seafish Ltd. This company was established on 7 October 1999 as a result of a financial merger between Williamson Ltd and Ronas Ltd. Both companies were loss making at the time and considered insolvent. By setting up of Shetland Seafish Ltd and merging both loss making companies it was expected that profits would grow and that the new company would be profit making within a short time. It was projected that by the end of 2002 Shetland Seafish Ltd would be generating a profit in excess of GBP 460 000. |
| --- | --- |

(9)

In 1999 the board of SLAP decided to invest in a company named Shetland Seafish Ltd. This company was established on 7 October 1999 as a result of a financial merger between Williamson Ltd and Ronas Ltd. Both companies were loss making at the time and considered insolvent. By setting up of Shetland Seafish Ltd and merging both loss making companies it was expected that profits would grow and that the new company would be profit making within a short time. It was projected that by the end of 2002 Shetland Seafish Ltd would be generating a profit in excess of GBP 460 000.

| (10) | SLAP invested in Shetland Seafish Ltd by acquiring 156 250 shares (62,5 %) of the ordinary shares of GBP 1 each and 1 000 000 preference shares of GBP 1 each (100 %), investing a total amount of in total GBP 1 562 500. The other shareholders of ordinary shares were the Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 shares), Mr. L.A. Williamson (18 750 shares), Mr. R.A. Carter (18 750 shares) and the Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 shares). |
| --- | --- |

(10)

SLAP invested in Shetland Seafish Ltd by acquiring 156 250 shares (62,5 %) of the ordinary shares of GBP 1 each and 1 000 000 preference shares of GBP 1 each (100 %), investing a total amount of in total GBP 1 562 500. The other shareholders of ordinary shares were the Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 shares), Mr. L.A. Williamson (18 750 shares), Mr. R.A. Carter (18 750 shares) and the Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 shares).

| (11) | In June 2000 the board of SLAP decided to invest once more in Shetland Seafish Ltd when the company decided to take over the activities of Whalsay Ltd, a loss making fish processing company based in Shetland. The funding of this take over by SLAP amounted in SLAP acquiring 2 000 000 additional preference shares in Shetland Seafish Ltd, which were subscribed by SLAP in two trenches; in November 2000 SLAP acquired 1 200 000 Preference Shares and on 16 February another 800 000 Preference Shares. |
| --- | --- |

(11)

In June 2000 the board of SLAP decided to invest once more in Shetland Seafish Ltd when the company decided to take over the activities of Whalsay Ltd, a loss making fish processing company based in Shetland. The funding of this take over by SLAP amounted in SLAP acquiring 2 000 000 additional preference shares in Shetland Seafish Ltd, which were subscribed by SLAP in two trenches; in November 2000 SLAP acquired 1 200 000 Preference Shares and on 16 February another 800 000 Preference Shares.

| (12) | As from 16 February 2001, the issued shared capital of Shetland Seafish Ltd thus comprised 250 000 Ordinary shares and 3 000 000 Preference shares, held in the same proportions and by the same shareholders as at the initial issuing of shares in 1999. |
| --- | --- |

(12)

As from 16 February 2001, the issued shared capital of Shetland Seafish Ltd thus comprised 250 000 Ordinary shares and 3 000 000 Preference shares, held in the same proportions and by the same shareholders as at the initial issuing of shares in 1999.

| (13) | According to a special resolution adopted in 17 December 1999 by the board of Shetland Seafish Ltd the preference shares in Shetland Seafish Ltd have “the right to a fixed non-cumulative preferential dividend at the rate of 10 % (net of associated tax credit) per annum on the capital for the time being paid up or credit as paid up thereon accruing from the date of subscription therefore and to be paid (to the extent that there are profits available for distribution) annually on 31 January in each year in respect of the 12 months ending on that date; and may be redeemed at par (i.e. at 1 per preference share) plus any unpaid preferential dividend, at the option of the Company at any time after the first anniversary of the date of the allotment of the preference shares.” |
| --- | --- |

(13)

According to a special resolution adopted in 17 December 1999 by the board of Shetland Seafish Ltd the preference shares in Shetland Seafish Ltd have “the right to a fixed non-cumulative preferential dividend at the rate of 10 % (net of associated tax credit) per annum on the capital for the time being paid up or credit as paid up thereon accruing from the date of subscription therefore and to be paid (to the extent that there are profits available for distribution) annually on 31 January in each year in respect of the 12 months ending on that date; and may be redeemed at par (i.e. at 1 per preference share) plus any unpaid preferential dividend, at the option of the Company at any time after the first anniversary of the date of the allotment of the preference shares.”

| (14) | From the data provided it shows that Shetland Seafish Ltd has been loss making since 1999. |
| --- | --- |

(14)

From the data provided it shows that Shetland Seafish Ltd has been loss making since 1999.

Comments from the United Kingdom

| (15) | In its letters from 30 April 2004 and of 13 December 2004 the United Kingdom has stated that the investments should be considered as private investments as SLAP is a private body and at the time of the investments both the SIC and SLAP had legitimate expectations that the monies involved should be considered as private funds. |
| --- | --- |

(15)

In its letters from 30 April 2004 and of 13 December 2004 the United Kingdom has stated that the investments should be considered as private investments as SLAP is a private body and at the time of the investments both the SIC and SLAP had legitimate expectations that the monies involved should be considered as private funds.

| (16) | Secondly the United Kingdom states that if the monies involved are considered to be public funds, the investments made by SLAP are investments which could have been decided by a normal private operator. To support this statement the United Kingdom has provided 2 reports issued with regard to the investments in question: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report. |
| --- | --- |

(16)

Secondly the United Kingdom states that if the monies involved are considered to be public funds, the investments made by SLAP are investments which could have been decided by a normal private operator. To support this statement the United Kingdom has provided 2 reports issued with regard to the investments in question: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report.

Shetland Seafish Merger Report

| (17) | The Seafish Merger Report of 27 September 1999 is a report from Mr. M. Goodlad and Mr. S. Gillani to the Directors of SLAP on “A proposed restructure and merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited”. |
| --- | --- |

(17)

The Seafish Merger Report of 27 September 1999 is a report from Mr. M. Goodlad and Mr. S. Gillani to the Directors of SLAP on “A proposed restructure and merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited”.

| (18) | According to the figures and the prognoses in the report, the merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited, through the establishing of Shetland Seafish would become profit making within 3 years. |
| --- | --- |

(18)

According to the figures and the prognoses in the report, the merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited, through the establishing of Shetland Seafish would become profit making within 3 years.

Whalsay Report

| (19) | The Whalsay Report is a report of Mr. John Inkster, who at that time held the position of Managing Director of Whalsay Fish Processors Ltd, issued in June 2000. This report gives an analysis of the situation of the companies involved, the developments in the market and possible advantages for Shetland Seafish Ltd to acquire Whalsay Ltd. |
| --- | --- |

(19)

The Whalsay Report is a report of Mr. John Inkster, who at that time held the position of Managing Director of Whalsay Fish Processors Ltd, issued in June 2000. This report gives an analysis of the situation of the companies involved, the developments in the market and possible advantages for Shetland Seafish Ltd to acquire Whalsay Ltd.

3.   ASSESSMENT

| (20) | It must be determined first if the measure can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market. |
| --- | --- |

(20)

It must be determined first if the measure can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market.

Existence of State aid

State resources

| (21) | The funds of SLAP which have been used for the investment are derived from funding from the Charitable Trust. The Charitable Trust was created by the SIC to receive and hold on behalf of the Shetland community, disturbance receipts which the oil industry agreed to pay. |
| --- | --- |

(21)

The funds of SLAP which have been used for the investment are derived from funding from the Charitable Trust. The Charitable Trust was created by the SIC to receive and hold on behalf of the Shetland community, disturbance receipts which the oil industry agreed to pay.

| (22) | As was already pointed out by the Commission in its decision of 3 June 2003 on loans for the purchase of fishing quotas in the Shetland Islands (United Kingdom) (3), these monies, which are directly related to the disturbances caused to the Shetland Islands population and not to the effective supplying of the service of the harbour facilities, cannot be considered as private funds, but must be regarded as State resources for the purposes of Article 87 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(22)

As was already pointed out by the Commission in its decision of 3 June 2003 on loans for the purchase of fishing quotas in the Shetland Islands (United Kingdom) (3), these monies, which are directly related to the disturbances caused to the Shetland Islands population and not to the effective supplying of the service of the harbour facilities, cannot be considered as private funds, but must be regarded as State resources for the purposes of Article 87 of the EC Treaty.

| (23) | The investments of SLAP currently under investigation are funded from the same type of funding. With regard to the conclusions of the Commission in its decision mentioned above and the fact that the United Kingdom has not provided any additional arguments to proof that these funds are private funds, the Commission considers that the investments must be regarded as granted through State resources. |
| --- | --- |

(23)

The investments of SLAP currently under investigation are funded from the same type of funding. With regard to the conclusions of the Commission in its decision mentioned above and the fact that the United Kingdom has not provided any additional arguments to proof that these funds are private funds, the Commission considers that the investments must be regarded as granted through State resources.

| (24) | Furthermore, the decision of the Commission mentioned above also pointed out that the trustees of the Charitable Trust are the councillors of the SIC. Although these councillors act as trustees ex officio, the fact that they are nominated by the SIC means that the latter is able to exercise a dominant influence over the trust and SLAP as well as over the funds at their disposal. There is therefore a set of indicators showing that decisions can not be taken without regard for the requirements of the public authority. |
| --- | --- |

(24)

Furthermore, the decision of the Commission mentioned above also pointed out that the trustees of the Charitable Trust are the councillors of the SIC. Although these councillors act as trustees ex officio, the fact that they are nominated by the SIC means that the latter is able to exercise a dominant influence over the trust and SLAP as well as over the funds at their disposal. There is therefore a set of indicators showing that decisions can not be taken without regard for the requirements of the public authority.

Market economy investor principle

| (25) | Public investments are regarded State aid if the investments are decided under circumstances which would not be acceptable for a private investor acting under normal market economy principles. |
| --- | --- |

(25)

Public investments are regarded State aid if the investments are decided under circumstances which would not be acceptable for a private investor acting under normal market economy principles.

| (26) | According to the United Kingdom, SLAP acted like a normal market economy investor in investing in Shetland Seafish Ltd and the take over of Whalsay Ltd by Shetland Seafish Ltd. This would follow from two reports submitted to the board at the time of the investments: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report. |
| --- | --- |

(26)

According to the United Kingdom, SLAP acted like a normal market economy investor in investing in Shetland Seafish Ltd and the take over of Whalsay Ltd by Shetland Seafish Ltd. This would follow from two reports submitted to the board at the time of the investments: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report.

| (27) | An investment can be considered to be in line with the market economy investor principle if the investment is made in circumstances that would be acceptable to a private investor operating under normal market economy conditions. An investment would not be considered in line with this principle where the financial position of the company, and particularly the structure and volume of its debt, is such that a normal return cannot be expected within a reasonable time from the investment. |
| --- | --- |

(27)

An investment can be considered to be in line with the market economy investor principle if the investment is made in circumstances that would be acceptable to a private investor operating under normal market economy conditions. An investment would not be considered in line with this principle where the financial position of the company, and particularly the structure and volume of its debt, is such that a normal return cannot be expected within a reasonable time from the investment.

Shetland Seafish Merger Report

| (28) | The prognoses of profit laid down in the Seafish Merger Report of 27 September 1999 are based on a number of assumptions, for which insufficient arguments are provided. The report contains a projected profit and loss account, a projected balance sheet and a projected cash flow statement for 2000, 2001 and 2002. The data in these sheets show that Shetland Seafish Ltd would become profitable and that the turnover is expected to increase in comparison to 2000, with more than 16 % in 2001 and with 26 % in 2002. However, the report does not contain sufficient data and arguments to establish the reliability of these projections as the necessary data on supply, prices and production to support these expectations are not contained in the report. |
| --- | --- |

(28)

The prognoses of profit laid down in the Seafish Merger Report of 27 September 1999 are based on a number of assumptions, for which insufficient arguments are provided. The report contains a projected profit and loss account, a projected balance sheet and a projected cash flow statement for 2000, 2001 and 2002. The data in these sheets show that Shetland Seafish Ltd would become profitable and that the turnover is expected to increase in comparison to 2000, with more than 16 % in 2001 and with 26 % in 2002. However, the report does not contain sufficient data and arguments to establish the reliability of these projections as the necessary data on supply, prices and production to support these expectations are not contained in the report.

| (29) | Without further argumentation for these projections and assumptions, it is impossible to establish their credibility, both for the Commission at this stage, as well as for any normal private investor wishing to invest in such an operation. |
| --- | --- |

(29)

Without further argumentation for these projections and assumptions, it is impossible to establish their credibility, both for the Commission at this stage, as well as for any normal private investor wishing to invest in such an operation.

| (30) | It is mentioned in the report that “the new management organisation and production strategy have been carefully devised to address previous shortfall within the two companies concerned. But the core of the new philosophy is the recognition that only a market led approach will ensure success and continued whitefish processing in Shetland”, which according to the United Kingdom demonstrates that the intent at the time the investments were made was to ensure that the companies were operating in a manner consistent with their market in order to ensure the long term viability if the companies. |
| --- | --- |

(30)

It is mentioned in the report that “the new management organisation and production strategy have been carefully devised to address previous shortfall within the two companies concerned. But the core of the new philosophy is the recognition that only a market led approach will ensure success and continued whitefish processing in Shetland”, which according to the United Kingdom demonstrates that the intent at the time the investments were made was to ensure that the companies were operating in a manner consistent with their market in order to ensure the long term viability if the companies.

| (31) | From the figures and data contained in the report the Commission can however not established if these arguments have been correctly applied and in absence of further data leading to the decision to invest, the Commission can not establish that indeed the investment could be considered to be a profitable investment and that SLAP has acted like a normal private investor. |
| --- | --- |

(31)

From the figures and data contained in the report the Commission can however not established if these arguments have been correctly applied and in absence of further data leading to the decision to invest, the Commission can not establish that indeed the investment could be considered to be a profitable investment and that SLAP has acted like a normal private investor.

| (32) | With regard to this the Commission at this stage has doubts on the prognosis laid down in the report and is of the opinion that the information laid down in the report would be insufficient for a normal investor in the private market to decide on the investment made by SLAP. |
| --- | --- |

(32)

With regard to this the Commission at this stage has doubts on the prognosis laid down in the report and is of the opinion that the information laid down in the report would be insufficient for a normal investor in the private market to decide on the investment made by SLAP.

Whalsay Report

| (33) | The Whalsay report was issued by the managing director of Whalsay Ltd and can not be considered to be an independent report on Whalsay and the possible acquisition of the company by Shetland Seafish Ltd. In the report it is stated that both companies clearly suffer from the restrictive supplies of salmon on the market and that a merger between the two companies “offers not only the best, but maybe the only chance of securing continued and sustainable employment in this industry”. |
| --- | --- |

(33)

The Whalsay report was issued by the managing director of Whalsay Ltd and can not be considered to be an independent report on Whalsay and the possible acquisition of the company by Shetland Seafish Ltd. In the report it is stated that both companies clearly suffer from the restrictive supplies of salmon on the market and that a merger between the two companies “offers not only the best, but maybe the only chance of securing continued and sustainable employment in this industry”.

| (34) | The report furthermore concludes that “The decision of the Board of SLAP, should it approve proposals to invest in the merger between Seafish and Whalsay, must therefore be to a background of ensuring that salmon supplies are secured on an enduring basis; the risk of not achieving this must make approval of the merger a highly risky decision and leave both SLAP and Seafish vulnerable.”. |
| --- | --- |

(34)

The report furthermore concludes that “The decision of the Board of SLAP, should it approve proposals to invest in the merger between Seafish and Whalsay, must therefore be to a background of ensuring that salmon supplies are secured on an enduring basis; the risk of not achieving this must make approval of the merger a highly risky decision and leave both SLAP and Seafish vulnerable.”.

| (35) | With regard to the doubts expressed in the report on the profits to follow from the merger between the companies, the reference to securing employment in this industry and the fact that the report does not contain sufficient data to show the profitability of the investment in question, the Commission at this stage has serious doubts in considering the investment of SLAP in the acquisition of Whalsay Ltd a decision that could have been decided by a normal private investor. |
| --- | --- |

(35)

With regard to the doubts expressed in the report on the profits to follow from the merger between the companies, the reference to securing employment in this industry and the fact that the report does not contain sufficient data to show the profitability of the investment in question, the Commission at this stage has serious doubts in considering the investment of SLAP in the acquisition of Whalsay Ltd a decision that could have been decided by a normal private investor.

State aid

| (36) | With regard to the foregoing, the Commission has found insufficient evidence to establish that both investments made by SLAP are normal commercial investments, which could have been decided by any normal private investor. |
| --- | --- |

(36)

With regard to the foregoing, the Commission has found insufficient evidence to establish that both investments made by SLAP are normal commercial investments, which could have been decided by any normal private investor.

| (37) | From the information available to the Commission it is most certain that the companies involved, Williamson Ltd and Ronas Ltd, merged into Shetland Seafish Ltd, and Whalsay Ltd, would not have been able to continue operating without the investments concerned. In any case, the investments have strengthened their position on the market, which would not have occurred without the investments. |
| --- | --- |

(37)

From the information available to the Commission it is most certain that the companies involved, Williamson Ltd and Ronas Ltd, merged into Shetland Seafish Ltd, and Whalsay Ltd, would not have been able to continue operating without the investments concerned. In any case, the investments have strengthened their position on the market, which would not have occurred without the investments.

| (38) | As the investments are clearly in the benefit of the companies involved and these companies are in direct competition with other fish processing companies both within the United Kingdom as in other Member States, at this stage the Commission is of the opinion that these investments appear to be State aids in the sense of Article 87 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(38)

As the investments are clearly in the benefit of the companies involved and these companies are in direct competition with other fish processing companies both within the United Kingdom as in other Member States, at this stage the Commission is of the opinion that these investments appear to be State aids in the sense of Article 87 of the EC Treaty.

Compatibility with the common market

| (39) | State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC-Treaty. As regards to State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture (4). According to point 5.3 of the Guidelines “an unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force. |
| --- | --- |

(39)

State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC-Treaty. As regards to State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture (4). According to point 5.3 of the Guidelines “an unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force.

| (40) | As the investments made by SLAP have taken place in 1999 and 2000, the compatibility of the aid shall have to be assessed under the Guidelines for the examination of fisheries and aquaculture of 1997 (5) (further referred to as Guidelines), which were in force at the time. |
| --- | --- |

(40)

As the investments made by SLAP have taken place in 1999 and 2000, the compatibility of the aid shall have to be assessed under the Guidelines for the examination of fisheries and aquaculture of 1997 (5) (further referred to as Guidelines), which were in force at the time.

| (41) | According to point 2.3 of the Guidelines aid to investment in the processing and marketing of fishery products may be deemed compatible with the common market provided that the conditions for granting it are comparable to those laid down in Regulation (EC) No 3699/93 and are at least as stringent and provided that the level of the aid does not exceed, in subsidy equivalent, the overall level of the national and Community subsidies permitted under those rules. In addition if the aid concerns investments that are, according to Regulation (EC) No 3699/93, not eligible for community assistance, the Commission has to assess its compatibility with the objectives of the Common Fisheries Policy on a case-by-case basis. The investments made by SLAP must thus be assessed under these conditions. |
| --- | --- |

(41)

According to point 2.3 of the Guidelines aid to investment in the processing and marketing of fishery products may be deemed compatible with the common market provided that the conditions for granting it are comparable to those laid down in Regulation (EC) No 3699/93 and are at least as stringent and provided that the level of the aid does not exceed, in subsidy equivalent, the overall level of the national and Community subsidies permitted under those rules. In addition if the aid concerns investments that are, according to Regulation (EC) No 3699/93, not eligible for community assistance, the Commission has to assess its compatibility with the objectives of the Common Fisheries Policy on a case-by-case basis. The investments made by SLAP must thus be assessed under these conditions.

| (42) | According to Article 11(1) of Regulation (EC) No 3699/93 Member States may under the conditions of Annex III to that regulation take measures to encourage capital investment in the field of processing and marketing of fishery and aquaculture products. Point 2.4 of Annex III states that eligible investments for processing and marketing shall in particular relate to the construction and acquisition of buildings and installation, to the acquisition of new equipment and installation needed for the processing and marketing of fishery and aquaculture products between the time of landing and the end-product stage or to the application of new technologies intended in particular to improve competitiveness and increase value added. |
| --- | --- |

(42)

According to Article 11(1) of Regulation (EC) No 3699/93 Member States may under the conditions of Annex III to that regulation take measures to encourage capital investment in the field of processing and marketing of fishery and aquaculture products. Point 2.4 of Annex III states that eligible investments for processing and marketing shall in particular relate to the construction and acquisition of buildings and installation, to the acquisition of new equipment and installation needed for the processing and marketing of fishery and aquaculture products between the time of landing and the end-product stage or to the application of new technologies intended in particular to improve competitiveness and increase value added.

| (43) | The investments of SLAP can not be considered as investments related to one of these issues and must thus in accordance with point 2.3 of the Guidelines be assessed on a case-by-case basis. |
| --- | --- |

(43)

The investments of SLAP can not be considered as investments related to one of these issues and must thus in accordance with point 2.3 of the Guidelines be assessed on a case-by-case basis.

| (44) | As the investments have the effect of improving the general financial situation of Shetland Seafish Ltd, this aid should be assessed as operating aid. |
| --- | --- |

(44)

As the investments have the effect of improving the general financial situation of Shetland Seafish Ltd, this aid should be assessed as operating aid.

| (45) | According to the general principles laid down in point 1 of the Guidelines, aid which is granted without imposing any obligations on the part of recipients and which is intended to improve the situation of undertakings and increase their business liquidity, or is calculated on the quantity produced or marketed, products prices, units produces or the means of production, and which has the effect of reducing the recipients production costs or improving the recipients income is, as operating aid, incompatible with the common market. |
| --- | --- |

(45)

According to the general principles laid down in point 1 of the Guidelines, aid which is granted without imposing any obligations on the part of recipients and which is intended to improve the situation of undertakings and increase their business liquidity, or is calculated on the quantity produced or marketed, products prices, units produces or the means of production, and which has the effect of reducing the recipients production costs or improving the recipients income is, as operating aid, incompatible with the common market.

| (46) | According to point 1 of the Guidelines, the Commission shall assess such operating aid on a case-by-case basis where it is linked to a restructuring plan considered to be compatible with the common market. |
| --- | --- |

(46)

According to point 1 of the Guidelines, the Commission shall assess such operating aid on a case-by-case basis where it is linked to a restructuring plan considered to be compatible with the common market.

| (47) | The United Kingdom has not provided any restructuring plan for the Commission to assess. According to the Guidelines operating aid can only be declared compatible with the common market if such aid is linked to a restructuring plan compatible with the common market. Therefore the investments are considered not to comply with the Guidelines. |
| --- | --- |

(47)

The United Kingdom has not provided any restructuring plan for the Commission to assess. According to the Guidelines operating aid can only be declared compatible with the common market if such aid is linked to a restructuring plan compatible with the common market. Therefore the investments are considered not to comply with the Guidelines.

| (48) | With regard to the above and on the basis of the information available to the Commission at this stage, the Commission has doubts on the compatibility of the aid with the EC-Treaty. |
| --- | --- |

(48)

With regard to the above and on the basis of the information available to the Commission at this stage, the Commission has doubts on the compatibility of the aid with the EC-Treaty.

4.   DECISION

| (49) | The Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of this aid scheme with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty. |
| --- | --- |

(49)

The Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of this aid scheme with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty.

| (50) | In the light of the foregoing considerations, the Commission requires the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, within one month of receipt of this letter, to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid/measure. Otherwise the Commission will adopt a decision on the basis of the information in its possession. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(50)

In the light of the foregoing considerations, the Commission requires the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, within one month of receipt of this letter, to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid/measure. Otherwise the Commission will adopt a decision on the basis of the information in its possession. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (51) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid scheme, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately. |
| --- | --- |

(51)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid scheme, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately.

| (52) | The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(52)

The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (53) | The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(53)

The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  Komisjoni 3. juuni 2003. aasta otsused 2003/611/EÜ ja 2003/612/EÜ, ELT L 211, 21.8.2003, lk 49 ja 63.

1

(2)  Kõnealuse abiskeemi puhul saab rakendada 1997. aasta suuniseid, EÜT C 100, 27.3.1997, lk 12.

2

(3)  2003/612/EC, OJ L 211 of 21.8.2003, p. 63.

3

(4)  OJ C 229, 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  OJ C 100, 27.3.1997, p. 12.

5

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/18

---

Koondumise teatise tühistamine

(Toimik COMP/M.3811 — Lagardère/France Télévisions/JV)

(2005/C 141/09)

(EMPs kohaldatav tekst)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004

26.4.2005 sai Euroopa Ühenduste Komisjon teatise Lagardère/France Télévisions/JV. kavandatavast koondumisest. 3.6.2005 informeerisid teatise esitajad Komisjoni teatise tühistamisest.

---

III Teatised

Euroopa Parlament

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/19

---

ETTEPANEKUTE ESITAMISE KUTSE (nr VIII-2006/01)

Eelarverida 4020 “Euroopa tasandi erakondade rahastamine”

(2005/C 141/10)

1.   EESMÄRGID

1.1   Taust

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 191 sätestab, et Euroopa tasandi erakonnad on tähtis integratsioonitegur liidu piires ja et nad aitavad kaasa eurooplaseks olemise teadvustamisele ning liidu kodanike poliitilise tahte väljendamisele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2004/2003 (1) määrab antud kontekstis kindlaks normid Euroopa tasandi erakondade reguleerimiseks ja rahastamiseks. See määrus näeb eraldi sättena ette Euroopa Parlamendi iga-aastase rahalise abi erakondade tegevuse toetamiseks, kes on esitanud vastavasisulise taotluse ja kes järgivad määruses toodud tingimusi.

1.2   Ettepaneku esitamise kutse teema

Artikkel 2 Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta eeskirjast määruse (EÜ) nr 2004/2003 (2) rakendamise korra kohta sätestab, et “Euroopa Parlament avaldab igal aastal enne esimese poolaasta lõppu Euroopa tasandi erakondade rahastamiseks antavate toetuste kohta ettepanekute esitamise kutse”. Käesolev ettepanekute esitamise kutse puudutab 2006. eelarveaastaga seotud toetustaotlusi, mis katavad tegevusperioodi ajavahemikus 1.1.2006—31.12.2006.

2.   KRITEERIUMID JA TÕENDAVAD DOKUMENDID

2.1   Kandidaatide sobivus

Arvesse võetakse vaid kirjalikud ettepanekud, mis on tehtud vastavalt ülalmainitud Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta eeskirja I lisas toodud toetustaotluse blanketile ja mis on adresseeritud Euroopa Parlamendi presidendile, pidades kinni ülalkirjeldatud taotluste esitamise tähtaegadest ja viisidest.

2.2   Sobivuskriteeriumid

Toetuse taotlemiseks peab Euroopa tasandi erakond täitma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta käiva määruse (EÜ) nr 2004/2003 artiklis 3 sätestatud tingimused, mis on järgmised:

| a) | olema juriidiline isik selles liikmesriigis, kus ta asub; |
| --- | --- |

a)

olema juriidiline isik selles liikmesriigis, kus ta asub;

| b) | olema esindatud vähemalt veerandis liikmesriikides Euroopa Parlamendi liikmetega või riikide parlamentides või piirkondlikes parlamentides või piirkondlikes assambleedes või olema saavutanud vähemalt veerandis liikmesriikides vähemalt kolm protsenti igas liikmesriigis antud häältest viimastel Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

b)

olema esindatud vähemalt veerandis liikmesriikides Euroopa Parlamendi liikmetega või riikide parlamentides või piirkondlikes parlamentides või piirkondlikes assambleedes või olema saavutanud vähemalt veerandis liikmesriikides vähemalt kolm protsenti igas liikmesriigis antud häältest viimastel Euroopa Parlamendi valimistel;

| c) | järgima, eriti oma programmis ja tegevuses, Euroopa Liidu asutamispõhimõtteid, nimelt vabaduse, demokraatia, inimõiguste austamise ja põhiliste vabaduste ning seaduslikkuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

c)

järgima, eriti oma programmis ja tegevuses, Euroopa Liidu asutamispõhimõtteid, nimelt vabaduse, demokraatia, inimõiguste austamise ja põhiliste vabaduste ning seaduslikkuse põhimõtteid;

| d) | olema osalenud Euroopa Parlamendi valimistel või väljendanud kavatsust seda teha. |
| --- | --- |

d)

olema osalenud Euroopa Parlamendi valimistel või väljendanud kavatsust seda teha.

Taotlejad peavad muuhulgas tõendama, et nad ei ole ühes olukordadest, mis on välja toodud määruses, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3).

2.3   Valikukriteeriumid

Kandidaadid peavad tõendama, et neil on õiguslik ja rahaline suutlikkus, teostamaks tegevusprogrammi, millele rahastamist taotletakse, samuti peab kandidaatidel olema toetatava tegevusprogrammi täitmiseks vajaminev tehniline ja juhtimissuutlikkus.

2.4   Toetuse andmise kriteeriumid

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2004/2003 artiklile 10 jaotatakse 2006. eelarveaastal saadaolevad assigneeringud Euroopa tasandi erakondade vahel, mis on lähtudes sobivuskriteeriumidest oma rahastamistaotlusele saanud positiivse vastuse, järgmiselt:

| — | 15 % jaotatakse võrdsetes osades; |
| --- | --- |

—

15 % jaotatakse võrdsetes osades;

| — | 85 % jaotatakse nende vahel, kellel on Euroopa Parlamenti valitud liikmeid, proportsionaalselt valitud liikmete arvuga. |
| --- | --- |

—

85 % jaotatakse nende vahel, kellel on Euroopa Parlamenti valitud liikmeid, proportsionaalselt valitud liikmete arvuga.

2.5   Esitamisele kuuluvad tõendavad dokumendid

Eelnevalt toodud kriteeriumide hindamiseks esitavad kandidaadid kohustuslikus korras järgmised tõendavad dokumendid:

| a) | taotluskirja originaal; |
| --- | --- |

a)

taotluskirja originaal;

| b) | Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta rakenduseeskirja I lisas toodud nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud toetuse taotlusvorm (sealhulgas kinnitus); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta rakenduseeskirja I lisas toodud nõuetekohaselt täidetud ja allkirjastatud toetuse taotlusvorm (sealhulgas kinnitus);

| c) | erakonna põhikirja koopia; |
| --- | --- |

c)

erakonna põhikirja koopia;

| d) | ametlik registreerimistõend; |
| --- | --- |

d)

ametlik registreerimistõend;

| e) | hiljuti väljastatud tõend erakonna eksisteerimise kohta; |
| --- | --- |

e)

hiljuti väljastatud tõend erakonna eksisteerimise kohta;

| f) | erakonna juhtide ja halduskogu liikmete nimekiri (perekonna- ja eesnimed, nende ametid või ülesanded toetust taotlevas erakonnas); |
| --- | --- |

f)

erakonna juhtide ja halduskogu liikmete nimekiri (perekonna- ja eesnimed, nende ametid või ülesanded toetust taotlevas erakonnas);

| g) | dokumendid, mis tõendavad, et taotleja vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta käiva määruse nr 2004/2003 artikli 3 punktides b, c ja d ning artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud tingimustele (4); |
| --- | --- |

g)

dokumendid, mis tõendavad, et taotleja vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta käiva määruse nr 2004/2003 artikli 3 punktides b, c ja d ning artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud tingimustele (4);

| h) | erakonna programm; |
| --- | --- |

h)

erakonna programm;

| i) | üldine finantsolukord aasta 2005 kohta, mida tõendab mõni väline auditeerimisorgan (5); |
| --- | --- |

i)

üldine finantsolukord aasta 2005 kohta, mida tõendab mõni väline auditeerimisorgan (5);

| j) | esialgne tegevuseelarve abikõlblikuks perioodiks (1.1.2006—31.12.2006), milles on välja toodud ühenduse eelarvest rahastamiseks kõlblikud kulud. |
| --- | --- |

j)

esialgne tegevuseelarve abikõlblikuks perioodiks (1.1.2006—31.12.2006), milles on välja toodud ühenduse eelarvest rahastamiseks kõlblikud kulud.

3.   ÜHENDUSE RAHASTAMISE KORD

2006. eelarveaasta eelarve kogusummaks on määratud 8 594 000 eurot.

Euroopa Parlamendi antava rahalise toetuse maksimumsumma ei ületa 75 % Euroopa tasandi erakondade tegevuseelarvete rahastamiseks kõlblikest kuludest. Tõendamisega seotud kulud kannab asjassepuutuv erakond.

Ühenduse rahastamine toimub tegevustoetusena viisil, nagu see on sätestatud Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitlevas nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (6) ja rahastamise korra üksikasjalike rakenduseeskirjade alusel, mis on kehtestatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (7). Toetuse maksmise kord ja selle kasutamisega seotud kohustused on kindlaks määratud toetuslepingutes, mille üks mudel on ära toodud Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta rakenduseeskirja II lisas.

4.   MENETLUS

4.1   Lõppkuupäev ja ettepanekute esitamise kord

Taotluste vastuvõtmise lõppkuupäev on 15.11.2005. Pärast seda kuupäeva saabunud taotlusi ei võeta arvesse.

Ettepanekud peavad olema:

| — | sõnastatud rahastamise taotlusvormil; |
| --- | --- |

—

sõnastatud rahastamise taotlusvormil;

| — | allkirjastatud taotleja või tema nõuetekohaste volitustega esindaja poolt; |
| --- | --- |

—

allkirjastatud taotleja või tema nõuetekohaste volitustega esindaja poolt;

| — | saadetud kahekordses ümbrikus. Mõlemad ümbrikud peavad olema suletud. Sisemisele ümbrikule peab olema märgitud adressaadina lisaks teenistuse nimele sellisena, nagu see esineb ettepaneku esitamise kutses, järgnev:

  “APPEL À PROPOSITIONS — Subventions 2006 aux partis politiques européens —
  À NE PAS OUVRIR PAR LE SERVICE DU COURRIER
  NI PAR AUCUNE PERSONNE NON HABILITÉE”.

  Kui kasutatakse isekleepuvaid ümbrikke, tuleb ümbrikud lisaks sulgeda kleeplindiga, millele saatja kirjutab põiki oma allkirja. Saatja allkiri võib olla käsikirjaline või ettevõtte pitser; |
| --- | --- |

—

saadetud kahekordses ümbrikus. Mõlemad ümbrikud peavad olema suletud. Sisemisele ümbrikule peab olema märgitud adressaadina lisaks teenistuse nimele sellisena, nagu see esineb ettepaneku esitamise kutses, järgnev:

“APPEL À PROPOSITIONS — Subventions 2006 aux partis politiques européens —

À NE PAS OUVRIR PAR LE SERVICE DU COURRIER

NI PAR AUCUNE PERSONNE NON HABILITÉE”.

Kui kasutatakse isekleepuvaid ümbrikke, tuleb ümbrikud lisaks sulgeda kleeplindiga, millele saatja kirjutab põiki oma allkirja. Saatja allkiri võib olla käsikirjaline või ettevõtte pitser;

| — | saadetud hiljemalt ettepanekute esitamise kutses märgitud tähtajaks kuupäevaks või postitemplit kandva tähtkirjana või toimetatud kohale käsipostiga ettepanekute esitamise kutses märgitud Euroopa Parlamendi teenistuse asukoha postitalituse poolt dateeritud kviitungi vastu. Käsipostiga saadetis peab olema kohale toimetatud hiljemalt märgitud tähtajaks kl 12.00 |
| --- | --- |

—

saadetud hiljemalt ettepanekute esitamise kutses märgitud tähtajaks kuupäevaks või postitemplit kandva tähtkirjana või toimetatud kohale käsipostiga ettepanekute esitamise kutses märgitud Euroopa Parlamendi teenistuse asukoha postitalituse poolt dateeritud kviitungi vastu. Käsipostiga saadetis peab olema kohale toimetatud hiljemalt märgitud tähtajaks kl 12.00

Erakulleriga saadetud ettepanek loetakse käsipostiga kohaletoimetatuks. Taotleja peab tagama ettepaneku kohaletoimetamise Euroopa Parlamendi postiteenistusse ülalmainitud aadressile hiljemalt pakkumiste esitamise tähtaja kuupäeval kl 12.00, samuti vastava kviitungi väljastamise.

Välimisele ümbrikule tuleb märkida järgmine aadress:

| PARLEMENT EUROPÉEN |
| --- |
| Service du Courrier Officiel |
| Bâtiment KAD 00D008 |
| L-2929 Luxembourg |

PARLEMENT EUROPÉEN

Service du Courrier Officiel

Bâtiment KAD 00D008

L-2929 Luxembourg

Ümbrikule tuleb märkida ka saatja aadress.

Sisemisele ümbrikule tuleb märkida järgmine aadress:

| M. le Président du Parlement Européen |
| --- |
| M. Vanhaeren, Directeur général des finances |
| KAD 3B001 |
| L 2929 Luxembourg |

M. le Président du Parlement Européen

M. Vanhaeren, Directeur général des finances

KAD 3B001

L 2929 Luxembourg

4.2   Tegevusprogrammi rakendamise kalender

Euroopa tasandi erakondade tegevuseelarve 2006. aasta kulude kaasfinantseerimise kõlblikkusperiood on 1.1.2006—31.12.2006.

4.3   Menetlus ja toetuse väljamaksmise tähtaeg

Taotluste vastuvõtmiseks Euroopa Parlamendi poolt ja Euroopa tasandi erakondadele toetuste väljamaksmiseks kohaldatakse järgmisi menetlusi ja tähtaegu:

| a) | taotluste vastuvõtmine ja registreerimine Euroopa Parlamendi poolt (hiljemalt 15.11.2005); |
| --- | --- |

a)

taotluste vastuvõtmine ja registreerimine Euroopa Parlamendi poolt (hiljemalt 15.11.2005);

| b) | taotluste läbivaatamine Euroopa Parlamendi teenistuste poolt ja valiku tegemine. Läbi vaadatakse vaid nõuetele vastavad taotlused lähtudes ettepanekute esitamise kutses märgitud valiku- ja hindamiskriteeriumidest; |
| --- | --- |

b)

taotluste läbivaatamine Euroopa Parlamendi teenistuste poolt ja valiku tegemine. Läbi vaadatakse vaid nõuetele vastavad taotlused lähtudes ettepanekute esitamise kutses märgitud valiku- ja hindamiskriteeriumidest;

| c) | Euroopa Parlamendi juhatuse lõppotsuse vastuvõtmine (määratud 15.2.2006) ja kandidaatidele tulemuste teatavaks tegemine; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi juhatuse lõppotsuse vastuvõtmine (määratud 15.2.2006) ja kandidaatidele tulemuste teatavaks tegemine;

| d) | toetuslepingu allkiri (määratud 15.3.2006); |
| --- | --- |

d)

toetuslepingu allkiri (määratud 15.3.2006);

| e) | 80 % ulatuses tehtav eelfinantseerimisülekanne (15 päeva pärast lepingu allkirjastamist). |
| --- | --- |

e)

80 % ulatuses tehtav eelfinantseerimisülekanne (15 päeva pärast lepingu allkirjastamist).

4.4   Lisainformatsioon

Järgmised tekstid on kättesaadavad Euroopa Parlamendi veebilehel: http://www.europarl.eu.int/tenders/default.htm:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta;

| b) | Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta rakenduseeskiri määruse (EÜ) nr 2004/2003 kohta; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi juhatuse 29. märtsi 2004. aasta rakenduseeskiri määruse (EÜ) nr 2004/2003 kohta;

| c) | rahastamise taotlusvorm; |
| --- | --- |

c)

rahastamise taotlusvorm;

| d) | lepinguvorm. |
| --- | --- |

d)

lepinguvorm.

Kõik käesolevat ettepanekute esitamise kutset puudutavad küsimused, mis on seotud toetuste maksmisega, saata e-postiga ja ilmumisnumrit ära märkides järgmisele aadressile: Hbetz@europarl.eu.int.

---

(1)  ELT L 297, 15.11.2003, lk 1

1

(2)  ELT C 155, 12.6.2004, lk 1

2

(3)  ELT L 248, 16.9.2002.

3

(4)  Sealhulgas Euroopa Parlamenti valitud liikmete nimekiri vastavalt artikli 3 punkti b esimesele lõigule ja artikli 10 lõike 1 punktile b

4

(5)  Välja arvatud juhul, kui Euroopa tasandi erakond loodi jooksva aasta käigus

5

(6)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1,

6

(7)  ELT L 357, 31.12.2002, lk 1

7

---