# Úřední věstník L 59/2007

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 59 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5027. února 2007 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 59

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5027. února 2007

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 192/2007 ze dne 22. února 2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a Tchaj-wanu po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 384/96 | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 193/2007 ze dne 22. února 2007 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET) pocházejícího z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 | 34 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 194/2007 ze dne 26. února 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 60 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 195/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se zahajuje nákup másla v některých členských státech pro období od 1. března 2007 do 31. srpna 2007 | 62 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 196/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku | 63 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 197/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny | 65 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 198/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad | 67 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 199/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu | 69 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 200/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc | 71 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 201/2007 ze dne 23. února 2007, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice | 73 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2007/12/ES ze dne 26. února 2007, kterou se mění některé přílohy směrnice Rady 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí penkonazolu, benomylu a karbendazimu (
  1
  ) | 75 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 192/2007 ze dne 22. února 2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a Tchaj-wanu po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 384/96

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 193/2007 ze dne 22. února 2007 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET) pocházejícího z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97

34

Nařízení Komise (ES) č. 194/2007 ze dne 26. února 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

60

Nařízení Komise (ES) č. 195/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se zahajuje nákup másla v některých členských státech pro období od 1. března 2007 do 31. srpna 2007

62

Nařízení Komise (ES) č. 196/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

63

Nařízení Komise (ES) č. 197/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny

65

Nařízení Komise (ES) č. 198/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad

67

Nařízení Komise (ES) č. 199/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu

69

Nařízení Komise (ES) č. 200/2007 ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc

71

*

Nařízení Komise (ES) č. 201/2007 ze dne 23. února 2007, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice

73

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2007/12/ES ze dne 26. února 2007, kterou se mění některé přílohy směrnice Rady 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí penkonazolu, benomylu a karbendazimu (
  1
  )

1

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 192/2007

ze dne 22. února 2007,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a Tchaj-wanu po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 384/96

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Dne 27. listopadu 2000 Rada uložila nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska (dále jen „dotčené země“). Uložená opatření se zakládala na antidumpingovém šetření (dále jen „původní šetření“) zahájeném podle článku 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. listopadu 2000 Rada uložila nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska (dále jen „dotčené země“). Uložená opatření se zakládala na antidumpingovém šetření (dále jen „původní šetření“) zahájeném podle článku 5 základního nařízení.

| (2) | Dne 13. srpna 2004 Rada uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (3) konečná antidumpingová cla z dovozu některých PET pocházejících z Austrálie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a ukončila řízení týkající se dovozu PET pocházejících z Pákistánu. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. srpna 2004 Rada uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (3) konečná antidumpingová cla z dovozu některých PET pocházejících z Austrálie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a ukončila řízení týkající se dovozu PET pocházejících z Pákistánu.

| (3) | Změny nařízení (ES) č. 2604/2000 byly výsledkem buď přezkumných šetření zahájených podle čl. 11 odst. 3 a 4 základního nařízení nebo cenových závazků přijatých podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Změny nařízení (ES) č. 2604/2000 byly výsledkem buď přezkumných šetření zahájených podle čl. 11 odst. 3 a 4 základního nařízení nebo cenových závazků přijatých podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.

2.   Žádosti o přezkumy

| (4) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) obdržela Komise dne 30. srpna 2005 žádost o přezkum platných opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) a o částečný přezkum opatření uložených na dovoz z Tchaj-wanu a na dovoz od tří vyvážejících výrobců z Korejské republiky, podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „částečný prozatímní přezkum“). |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) obdržela Komise dne 30. srpna 2005 žádost o přezkum platných opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) a o částečný přezkum opatření uložených na dovoz z Tchaj-wanu a na dovoz od tří vyvážejících výrobců z Korejské republiky, podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „částečný prozatímní přezkum“).

| (5) | Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby PET ve Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby PET ve Společenství.

| (6) | Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Společenství.

| (7) | Žádost o částečný prozatímní přezkum opatření uložených na dovoz z Tchaj-wanu a na dovoz pocházející od tří vyvážejících výrobců v Korejské republice (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. a KP Chemical Corp.) byla odůvodněna tím, že výše opatření nebyla dostatečná, aby proti dumpingu působícímu újmu působila. |
| --- | --- |

(7)

Žádost o částečný prozatímní přezkum opatření uložených na dovoz z Tchaj-wanu a na dovoz pocházející od tří vyvážejících výrobců v Korejské republice (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. a KP Chemical Corp.) byla odůvodněna tím, že výše opatření nebyla dostatečná, aby proti dumpingu působícímu újmu působila.

| (8) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení obou přezkumů existují v souladu s čl. 11 odst. 2, respektive s čl. 11 odst. 3 základního nařízení dostatečné důkazy, a tyto přezkumy dne 1. prosince 2005 (5) zahájila. |
| --- | --- |

(8)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení obou přezkumů existují v souladu s čl. 11 odst. 2, respektive s čl. 11 odst. 3 základního nařízení dostatečné důkazy, a tyto přezkumy dne 1. prosince 2005 (5) zahájila.

| (9) | Dne 2. června 2006 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení o rozsahu prozatímního přezkumu (6), které jasně stanovilo, že částečný prozatímní přezkum zahrnuje rovněž všechny společnosti ve spojení. |
| --- | --- |

(9)

Dne 2. června 2006 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení o rozsahu prozatímního přezkumu (6), které jasně stanovilo, že částečný prozatímní přezkum zahrnuje rovněž všechny společnosti ve spojení.

3.   Souběžné šetření

| (10) | Komise rovněž zahájila dne 1. prosince 2005 přezkum podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (7) o vyrovnávacích opatřeních použitelných na dovozy PET pocházejících z Indie. |
| --- | --- |

(10)

Komise rovněž zahájila dne 1. prosince 2005 přezkum podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (7) o vyrovnávacích opatřeních použitelných na dovozy PET pocházejících z Indie.

4.   Strany dotčené šetřením

| (11) | Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, zástupce vyvážejících zemí, dovozce, výrobce ve Společenství, uživatele i žadatele. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(11)

Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, zástupce vyvážejících zemí, dovozce, výrobce ve Společenství, uživatele i žadatele. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (12) | Vzhledem k zjevně velkému počtu indických, indonéských, korejských a tchajwanských vyvážejících výrobců, stejně jako výrobců a dovozců ve Společenství uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a tchajwanských vyvážejících výrobců uvedených v žádosti o prozatímní přezkum, bylo shledáno jako vhodné v souladu s článkem 17 základního nařízení prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí provést výběr vzorku, a aby mohla popřípadě výběr vzorku provést, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do 15 dnů od data zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k zjevně velkému počtu indických, indonéských, korejských a tchajwanských vyvážejících výrobců, stejně jako výrobců a dovozců ve Společenství uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a tchajwanských vyvážejících výrobců uvedených v žádosti o prozatímní přezkum, bylo shledáno jako vhodné v souladu s článkem 17 základního nařízení prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí provést výběr vzorku, a aby mohla popřípadě výběr vzorku provést, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do 15 dnů od data zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.

| (13) | Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců v Indii, Indonésii, Korejské republice a Tchaj-wanu, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců v těchto čtyřech zemích není třeba provést výběr vzorku. |
| --- | --- |

(13)

Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců v Indii, Indonésii, Korejské republice a Tchaj-wanu, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců v těchto čtyřech zemích není třeba provést výběr vzorku.

| (14) | Po přezkoumání informací předložených výrobci a dovozci ve Společenství a vzhledem k tomu, že jejich počet není příliš vysoký, bylo rozhodnuto, že budou zahrnuti všichni a že není nutné provádět výběr vzorku. |
| --- | --- |

(14)

Po přezkoumání informací předložených výrobci a dovozci ve Společenství a vzhledem k tomu, že jejich počet není příliš vysoký, bylo rozhodnuto, že budou zahrnuti všichni a že není nutné provádět výběr vzorku.

| (15) | Dotazníky byly proto rozeslány všem známým vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, dovozcům, dodavatelům, výrobcům ve Společenství a uživatelům. |
| --- | --- |

(15)

Dotazníky byly proto rozeslány všem známým vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, dovozcům, dodavatelům, výrobcům ve Společenství a uživatelům.

| (16) | Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od:






  — | tří vyvážejících výrobců z Indie, |
| --- | --- | --- |

(16)

Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od:

—

tří vyvážejících výrobců z Indie,

| — | tří vyvážejících výrobců z Indonésie (přestože pouze dva z nich se rozhodli akceptovat inspekci na místě), |
| --- | --- |

—

tří vyvážejících výrobců z Indonésie (přestože pouze dva z nich se rozhodli akceptovat inspekci na místě),

| — | dvou vyvážejících výrobců z Malajsie, |
| --- | --- |

—

dvou vyvážejících výrobců z Malajsie,

| — | čtyř vyvážejících výrobců z Korejské republiky, |
| --- | --- |

—

čtyř vyvážejících výrobců z Korejské republiky,

| — | tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu (přestože pouze dva z nich se rozhodli akceptovat inspekci na místě), |
| --- | --- |

—

tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu (přestože pouze dva z nich se rozhodli akceptovat inspekci na místě),

| — | jednoho vyvážejícího výrobce z Thajska, |
| --- | --- |

—

jednoho vyvážejícího výrobce z Thajska,

| — | dvou dodavatelů ze Společenství, |
| --- | --- |

—

dvou dodavatelů ze Společenství,

| — | dvanácti výrobců ze Společenství, |
| --- | --- |

—

dvanácti výrobců ze Společenství,

| — | deseti zpracovatelů/uživatelů. |
| --- | --- |

—

deseti zpracovatelů/uživatelů.

Bylo rovněž zjištěno, že od zveřejnění platných opatření si jeden nespolupracující indonéský vyvážející výrobce změnil jméno. Jednalo se o změnu z P.T. Bakrie Kasei Corp. na P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.

| (17) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro svoji analýzu, a provedla inspekce na místě v prostorách následujících společností:






  a) | Indie | Vyvážející výrobci







  — | Pearl Engineering Polymers Ltd., Dillí, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(17)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro svoji analýzu, a provedla inspekce na místě v prostorách následujících společností:

a)

Indie

Vyvážející výrobci

—

Pearl Engineering Polymers Ltd., Dillí,

| — | SENPET, dříve Elque Polyesters Ltd., Kalkata, |
| --- | --- |

—

SENPET, dříve Elque Polyesters Ltd., Kalkata,

| — | Futura Polyesters Ltd., Čennai; |
| --- | --- |

—

Futura Polyesters Ltd., Čennai;

| | Vývozce, který je ve spojení







  — | Plastosen Ltd., Kalkata (ve spojení se SENPET, dříve Elque Polyesters Ltd.); |
| --- | --- | --- |

Vývozce, který je ve spojení

—

Plastosen Ltd., Kalkata (ve spojení se SENPET, dříve Elque Polyesters Ltd.);

| b) | Indonésie
  Vyvážející výrobci






  — | P.T. Polypet Karyapersada, Jakarta, |
| --- | --- | --- |

b)

Indonésie

—

P.T. Polypet Karyapersada, Jakarta,

| — | P.T. Petnesia Resindo, Tangerang; |
| --- | --- |

—

P.T. Petnesia Resindo, Tangerang;

| c) | Malajsie
  Vyvážející výrobci






  — | MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor, |
| --- | --- | --- |

c)

Malajsie

—

MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor,

| — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur; |
| --- | --- |

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur;

| d) | Korejská republika | Vyvážející výrobci







  — | SK Chemicals Co. Ltd., Soul, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korejská republika

Vyvážející výrobci

—

SK Chemicals Co. Ltd., Soul,

| — | Huvis Corp., Soul (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Soul (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.),

| — | KP Chemicals Corp., Soul, |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Soul,

| — | Honam Petrochemicals Corp., Soul (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd.); |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Soul (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd.);

| | Obchodníci/dovozci, kteří jsou ve spojení a sídlí v Korejské republice







  — | SK Networks Ltd., Soul (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- | --- |

Obchodníci/dovozci, kteří jsou ve spojení a sídlí v Korejské republice

—

SK Networks Ltd., Soul (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.),

| — | Lotte Trading Ltd., Soul, Korejská republika (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd), |
| --- | --- |

—

Lotte Trading Ltd., Soul, Korejská republika (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd),

| — | Lotte Daesan Ltd., Soul, Korejská republika (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd); |
| --- | --- |

—

Lotte Daesan Ltd., Soul, Korejská republika (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd);

| | Obchodníci/dovozci, kteří jsou ve spojení a sídlí ve Společenství







  — | SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt nad Mohanem, Německo (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- | --- |

Obchodníci/dovozci, kteří jsou ve spojení a sídlí ve Společenství

—

SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt nad Mohanem, Německo (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.),

| — | SK Eurochem, Varšava, Polsko (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.); |
| --- | --- |

—

SK Eurochem, Varšava, Polsko (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.);

| e) | Tchaj-wan
  Vyvážející výrobci






  — | Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei, |
| --- | --- | --- |

e)

Tchaj-wan

—

Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei,

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei; |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei;

| f) | Thajsko
  Vyvážející výrobce






  — | Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thajsko; |
| --- | --- | --- |

f)

Thajsko

—

Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thajsko;

| g) | Výrobci ve Společenství






  — | Voridian BV (Nizozemsko), |
| --- | --- | --- |

g)

Výrobci ve Společenství

—

Voridian BV (Nizozemsko),

| — | M & G Polimeri Italia Spa (Itálie), |
| --- | --- |

—

M & G Polimeri Italia Spa (Itálie),

| — | Equipolymers Srl (Itálie), |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl (Itálie),

| — | La Seda de Barcelona SA (Španělsko), |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona SA (Španělsko),

| — | Novapet SA (Španělsko), |
| --- | --- |

—

Novapet SA (Španělsko),

| — | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko),

| — | Selenis Itália Spa (Itálie); |
| --- | --- |

—

Selenis Itália Spa (Itálie);

| h) | Dodavatelé ve Společenství






  — | Interquisa SA (Španělsko); |
| --- | --- | --- |

h)

Dodavatelé ve Společenství

—

Interquisa SA (Španělsko);

| i) | Dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení






  — | Global Service International SRL (Itálie); |
| --- | --- | --- |

i)

Dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení

—

Global Service International SRL (Itálie);

| j) | Uživatelé ve Společenství






  — | Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgie). |
| --- | --- | --- |

j)

Uživatelé ve Společenství

—

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgie).

| (18) | Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání tendencí, které jsou významné pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). Období šetření při částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkajícího se dovozu z Tchaj-wanu a od tří vyvážejících výrobců z Korejské republiky je stejné jako období přezkumného šetření při přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(18)

Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání tendencí, které jsou významné pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). Období šetření při částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkajícího se dovozu z Tchaj-wanu a od tří vyvážejících výrobců z Korejské republiky je stejné jako období přezkumného šetření při přezkumu před pozbytím platnosti.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (19) | Dotčený výrobek se shoduje s dotčeným výrobkem původního šetření, tj. jde o PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5 pocházející z dotčených zemí. V současné době se klasifikuje kódem KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Dotčený výrobek se shoduje s dotčeným výrobkem původního šetření, tj. jde o PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5 pocházející z dotčených zemí. V současné době se klasifikuje kódem KN 3907 60 20.

2.   Obdobný výrobek

| (20) | Stejně jako v původním šetření a v přezkumném šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek, tedy PET vyráběný a prodávaný na domácích trzích v dotčených zemích, i PET vyráběný a prodávaný výrobci ve Společenství mají stejné základní fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení za výrobky obdobné. |
| --- | --- |

(20)

Stejně jako v původním šetření a v přezkumném šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek, tedy PET vyráběný a prodávaný na domácích trzích v dotčených zemích, i PET vyráběný a prodávaný výrobci ve Společenství mají stejné základní fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení za výrobky obdobné.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

1.   Dumping dovozu během období šetření – obecné zásady

| (21) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo šetřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda pozbytí platnosti opatření pravděpodobně povede, či nepovede k přetrvávání dumpingu. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo šetřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda pozbytí platnosti opatření pravděpodobně povede, či nepovede k přetrvávání dumpingu.

| (22) | Níže stanovená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z dotčených zemí a jde o stejnou metodiku, jaká byla uplatněna v původním šetření. Prezentace zjištění ohledně dumpingu pro všechny jednotlivé dotčené země proto pouze popisuje specifika jednotlivých zemí vývozu. |
| --- | --- |

(22)

Níže stanovená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z dotčených zemí a jde o stejnou metodiku, jaká byla uplatněna v původním šetření. Prezentace zjištění ohledně dumpingu pro všechny jednotlivé dotčené země proto pouze popisuje specifika jednotlivých zemí vývozu.

| (23) | Pro stanovení běžné hodnoty bylo nejprve pro každého vyvážejícího výrobce určeno, zda byl jeho celkový prodej dotčeného výrobku na domácím trhu ve srovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství reprezentativní. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu považuje za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu každého vyvážejícího výrobce činil nejméně 5 % jeho celkového objemu vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Pro stanovení běžné hodnoty bylo nejprve pro každého vyvážejícího výrobce určeno, zda byl jeho celkový prodej dotčeného výrobku na domácím trhu ve srovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství reprezentativní. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu považuje za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu každého vyvážejícího výrobce činil nejméně 5 % jeho celkového objemu vyváženého do Společenství.

| (24) | Následně byly identifikovány typy dotčeného výrobku, které vyvážející výrobci, jejichž prodej na domácím trhu je celkově reprezentativní, prodávají na domácím trhu a které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(24)

Následně byly identifikovány typy dotčeného výrobku, které vyvážející výrobci, jejichž prodej na domácím trhu je celkově reprezentativní, prodávají na domácím trhu a které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství.

| (25) | Pro všechny typy prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u nichž bylo zjištěno, že jsou přímo srovnatelné s typy PET prodávanými na vývoz do Společenství, bylo stanoveno, zda byl prodej na domácím trhu pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení dostatečně reprezentativní. Prodej určitého typu PET na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje takového typu na domácím trhu představoval během období přezkumného šetření nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu PET vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(25)

Pro všechny typy prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u nichž bylo zjištěno, že jsou přímo srovnatelné s typy PET prodávanými na vývoz do Společenství, bylo stanoveno, zda byl prodej na domácím trhu pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení dostatečně reprezentativní. Prodej určitého typu PET na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje takového typu na domácím trhu představoval během období přezkumného šetření nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu PET vyváženého do Společenství.

| (26) | V souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze prodej jednotlivých typů PET na domácím trhu pokládat za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto bylo provedeno zjištěním pro každého vyvážejícího výrobce z dotčených zemí, jaký podíl zaujímal během období šetření na domácím trhu ziskový prodej nezávislým odběratelům na domácím trhu, a to pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku.






  a) | V případě těch typů výrobků, kde se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu prodávalo za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, tedy těch, kdy byla průměrná prodejní cena dotčeného typu výrobku přinejmenším rovna průměrným výrobním nákladům dotčeného typu výrobku, byla běžná hodnota vypočítána jako průměrná cena veškerého domácího prodeje dotčeného typu výrobku, bez ohledu na to, zda takový prodej byl, či nebyl ziskový. |
| --- | --- | --- |

(26)

V souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze prodej jednotlivých typů PET na domácím trhu pokládat za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto bylo provedeno zjištěním pro každého vyvážejícího výrobce z dotčených zemí, jaký podíl zaujímal během období šetření na domácím trhu ziskový prodej nezávislým odběratelům na domácím trhu, a to pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku.

a)

V případě těch typů výrobků, kde se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu prodávalo za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, tedy těch, kdy byla průměrná prodejní cena dotčeného typu výrobku přinejmenším rovna průměrným výrobním nákladům dotčeného typu výrobku, byla běžná hodnota vypočítána jako průměrná cena veškerého domácího prodeje dotčeného typu výrobku, bez ohledu na to, zda takový prodej byl, či nebyl ziskový.

| b) | U těch typů výrobků, u nichž se prodej nejméně 10 %, maximálně však 80 % objemu prodaného na domácím trhu realizoval za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, se běžná hodnota vypočítala jako vážená průměrná prodejní cena obchodních operací uskutečněných minimálně na úrovni nákladů na jednotku dotčeného typu. |
| --- | --- |

b)

U těch typů výrobků, u nichž se prodej nejméně 10 %, maximálně však 80 % objemu prodaného na domácím trhu realizoval za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, se běžná hodnota vypočítala jako vážená průměrná prodejní cena obchodních operací uskutečněných minimálně na úrovni nákladů na jednotku dotčeného typu.

| c) | U těch typů výrobků, u nichž se prodej méně než 10 % objemu prodaného na domácím trhu realizoval za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, se mělo za to, že se dotčený typ výrobku neprodával v běžném obchodním styku, a proto bylo třeba běžnou hodnotu početně zjistit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

c)

U těch typů výrobků, u nichž se prodej méně než 10 % objemu prodaného na domácím trhu realizoval za cenu, která nebyla nižší než náklady na jednotku, se mělo za to, že se dotčený typ výrobku neprodával v běžném obchodním styku, a proto bylo třeba běžnou hodnotu početně zjistit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (27) | V případech, kdy musely být běžné hodnoty početně zjištěny, tak bylo učiněno v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, tj. na základě výrobních nákladů dotčeného typu, ke kterým byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí. Jako výše nákladů na prodej se použily prodejní, správní a režijní náklady, které vznikly vyvážejícímu výrobci v případě obdobného výrobku, jako výše zisku se použil průměrný zisk dosahovaný vyvážejícím výrobcem z prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(27)

V případech, kdy musely být běžné hodnoty početně zjištěny, tak bylo učiněno v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, tj. na základě výrobních nákladů dotčeného typu, ke kterým byla připočtena přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí. Jako výše nákladů na prodej se použily prodejní, správní a režijní náklady, které vznikly vyvážejícímu výrobci v případě obdobného výrobku, jako výše zisku se použil průměrný zisk dosahovaný vyvážejícím výrobcem z prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

| (28) | Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům ve Společenství, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen. |
| --- | --- |

(28)

Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům ve Společenství, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.

| (29) | V případech, kdy se prodej uskutečňoval prostřednictvím dovozce či obchodníka ve spojení, byla vývozní cena početně zjištěna na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům. V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly provedeny úpravy zohledňující všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a též přiměřené ziskové rozpětí. Vhodné ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě informací získaných od spolupracujících obchodníků/dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří působí na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(29)

V případech, kdy se prodej uskutečňoval prostřednictvím dovozce či obchodníka ve spojení, byla vývozní cena početně zjištěna na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům. V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly provedeny úpravy zohledňující všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a též přiměřené ziskové rozpětí. Vhodné ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě informací získaných od spolupracujících obchodníků/dovozců, kteří nejsou ve spojení a kteří působí na trhu Společenství.

| (30) | Běžná hodnota a vývozní cena byly porovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Vhodné úpravy byly provedeny ve všech případech, kde byly shledány jako přiměřené, přesné a doložené. |
| --- | --- |

(30)

Běžná hodnota a vývozní cena byly porovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Vhodné úpravy byly provedeny ve všech případech, kde byly shledány jako přiměřené, přesné a doložené.

| (31) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro všechny jednotlivé spolupracující vyvážející výrobce vypočítáno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženými průměrnými vývozními cenami. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro všechny jednotlivé spolupracující vyvážející výrobce vypočítáno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženými průměrnými vývozními cenami.

| (32) | V případě zemí, kde byla zjištěna vysoká míra spolupráce (nad 80 % veškerého objemu dováženého do Společenství během období přezkumného šetření) a kde nebyl důvod se domnívat, že by vyvážející výrobce od spolupráce odstoupil, bylo za účelem zajištění účinnosti opatření zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(32)

V případě zemí, kde byla zjištěna vysoká míra spolupráce (nad 80 % veškerého objemu dováženého do Společenství během období přezkumného šetření) a kde nebyl důvod se domnívat, že by vyvážející výrobce od spolupráce odstoupil, bylo za účelem zajištění účinnosti opatření zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (33) | V případě zemí, kde byla zjištěna nízká míra spolupráce (méně než 80 % veškerého objemu dováženého do Společenství během období přezkumného šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení, tedy na základě dostupných skutečností. |
| --- | --- |

(33)

V případě zemí, kde byla zjištěna nízká míra spolupráce (méně než 80 % veškerého objemu dováženého do Společenství během období přezkumného šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení, tedy na základě dostupných skutečností.

2.   Dumpingové dovozy během doby šetření – zjištění pro jednotlivé země

| (34) | Tři z pěti známých vyvážejících výrobců při šetření spolupracovali. Na dvě nespolupracující společnosti připadá více než 80 % celkové indické výroby PET a zhruba 25 % indického vývozu do Společenství. Podíl indického vývozu do Společenství ve vztahu ke spotřebě Společenství představoval během období přezkumného šetření 0,3 %. Dva ze tří spolupracujících vývozců mají ve vztahu ke svým vývozům PET do Společenství cenové závazky, které byly uzavřeny v souladu s původním šetřením. |
| --- | --- |

(34)

Tři z pěti známých vyvážejících výrobců při šetření spolupracovali. Na dvě nespolupracující společnosti připadá více než 80 % celkové indické výroby PET a zhruba 25 % indického vývozu do Společenství. Podíl indického vývozu do Společenství ve vztahu ke spotřebě Společenství představoval během období přezkumného šetření 0,3 %. Dva ze tří spolupracujících vývozců mají ve vztahu ke svým vývozům PET do Společenství cenové závazky, které byly uzavřeny v souladu s původním šetřením.

| (35) | Co se týče dvou spolupracujících společností, bylo zjištěno, že jejich vývozní ceny do Společenství odpovídaly minimálním cenám stanovených v závazcích. Tyto ceny jasně převyšovaly ceny účtované za prodej na trhy třetích zemí. Takový prodej byl realizován v mnohem větším množství než vývoz do Společenství. To ukazuje, že ceny účtované odběratelům ve Společenství neodrážejí běžné počínání indických vývozců s cenovými závazky při tvorbě cen. |
| --- | --- |

(35)

Co se týče dvou spolupracujících společností, bylo zjištěno, že jejich vývozní ceny do Společenství odpovídaly minimálním cenám stanovených v závazcích. Tyto ceny jasně převyšovaly ceny účtované za prodej na trhy třetích zemí. Takový prodej byl realizován v mnohem větším množství než vývoz do Společenství. To ukazuje, že ceny účtované odběratelům ve Společenství neodrážejí běžné počínání indických vývozců s cenovými závazky při tvorbě cen.

| (36) | Co se týče vývozu do Společenství, bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí tří spolupracujících vyvážejících výrobců spadá do rozmezí od žádného dumpingu po 17 %. Je třeba poznamenat, že vyvážející výrobce, který se nedopouští dumpingu, je držitelem cenového závazku a že množství jeho vývozu do Společenství je v poměru k jeho vývozu do třetích zemí velmi malé (méně než 10 %). Během původního šetření včetně následných přezkumů dosahovalo dumpingové rozpětí hodnot mezi 14,7 % a 51,5 % (8). Protože však bylo dovážené množství velmi malé, zaměřuje se analýza především na pravděpodobnost obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(36)

Co se týče vývozu do Společenství, bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí tří spolupracujících vyvážejících výrobců spadá do rozmezí od žádného dumpingu po 17 %. Je třeba poznamenat, že vyvážející výrobce, který se nedopouští dumpingu, je držitelem cenového závazku a že množství jeho vývozu do Společenství je v poměru k jeho vývozu do třetích zemí velmi malé (méně než 10 %). Během původního šetření včetně následných přezkumů dosahovalo dumpingové rozpětí hodnot mezi 14,7 % a 51,5 % (8). Protože však bylo dovážené množství velmi malé, zaměřuje se analýza především na pravděpodobnost obnovení dumpingu.

| (37) | Šetřením bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření bylo v Indonésii pět výrobců PET. Jak bylo uvedeno výše v 16. bodu odůvodnění, tři společnosti odpověděly a odevzdaly vyplněné dotazníky, pouze dvě společnosti však akceptovaly inspekce na místě ve svých prostorách. Protože tak bylo znemožněno ověřit, zda jsou údaje poskytnuté třetí společností v dotazníku správné, tato společnost ve smyslu článku 18 základního nařízení při šetření řádně nespolupracovala. Společnost byla v tomto smyslu vyrozuměna a byla jí poskytnuta příležitost se k tomuto závěru vyjádřit. |
| --- | --- |

(37)

Šetřením bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření bylo v Indonésii pět výrobců PET. Jak bylo uvedeno výše v 16. bodu odůvodnění, tři společnosti odpověděly a odevzdaly vyplněné dotazníky, pouze dvě společnosti však akceptovaly inspekce na místě ve svých prostorách. Protože tak bylo znemožněno ověřit, zda jsou údaje poskytnuté třetí společností v dotazníku správné, tato společnost ve smyslu článku 18 základního nařízení při šetření řádně nespolupracovala. Společnost byla v tomto smyslu vyrozuměna a byla jí poskytnuta příležitost se k tomuto závěru vyjádřit.

| (38) | Jedna ze spolupracujících společností prodávala na trh EU pouze ve velmi malém množství, tento prodej byl však uskutečněn jedinému specializovanému uživateli ve zdravotnictví. Proto nebyl považován ani objem tohoto prodeje ani příslušná jednotková cena za reprezentativní. Kromě tohoto velmi malého objemu nezaznamenal Eurostat na trhu EU žádný další prodej pocházející z Indonésie. |
| --- | --- |

(38)

Jedna ze spolupracujících společností prodávala na trh EU pouze ve velmi malém množství, tento prodej byl však uskutečněn jedinému specializovanému uživateli ve zdravotnictví. Proto nebyl považován ani objem tohoto prodeje ani příslušná jednotková cena za reprezentativní. Kromě tohoto velmi malého objemu nezaznamenal Eurostat na trhu EU žádný další prodej pocházející z Indonésie.

| (39) | Protože během období přezkumného šetření dvě spolupracující společnosti neuskutečnily žádné reprezentativní prodeje na trh EU a statistické údaje Eurostatu o dovozu prokázaly, že z Indonésie nebyly realizovány žádné další dovozy, nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(39)

Protože během období přezkumného šetření dvě spolupracující společnosti neuskutečnily žádné reprezentativní prodeje na trh EU a statistické údaje Eurostatu o dovozu prokázaly, že z Indonésie nebyly realizovány žádné další dovozy, nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí.

| (40) | Dva malajští výrobci PET při šetření spolupracovali. Pouze jeden z nich vyvážel do Společenství a jeho vývoz tak představoval 100 % celkového malajského vývozu PET do Společenství. Celkový dovoz dotčeného výrobku z Malajsie byl malý, tj. v rozmezí 2 000–4 000 tun při srovnání s trhem Společenství jako celkem. |
| --- | --- |

(40)

Dva malajští výrobci PET při šetření spolupracovali. Pouze jeden z nich vyvážel do Společenství a jeho vývoz tak představoval 100 % celkového malajského vývozu PET do Společenství. Celkový dovoz dotčeného výrobku z Malajsie byl malý, tj. v rozmezí 2 000–4 000 tun při srovnání s trhem Společenství jako celkem.

| (41) | V případě vyvážejícího výrobce, který během období přezkumného šetření realizoval vývoz do Společenství, byl reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení stanovena na základě cen placených či splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v Malajsii. |
| --- | --- |

(41)

V případě vyvážejícího výrobce, který během období přezkumného šetření realizoval vývoz do Společenství, byl reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení stanovena na základě cen placených či splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v Malajsii.

| (42) | Šetření odhalilo, že společností vykazované výrobní náklady byly podceněny, neboť tovární režijní náklady (včetně odpisů, výdajů na nájemné, platy a údržbu), které společnosti ve skutečnosti během období přezkumného šetření vznikly, byly přeřazeny do kategorie prodejních, správních a režijních nákladů. Společnost argumentovala, že tento postup byl aplikován, aby se zohlednila nízká míra využití kapacity jejích výrobních zařízení. Skutečné vzniklé náklady však zahrnují rovněž přeřazené tovární režijní náklady. Skutečnost, že společnost pracovala na zlomek své plné výrobní kapacity, neznamená, že by náklady vyplývající z takových zařízení nevznikly. Takové náklady byly ovšem zaznamenány v účetních záznamech společnosti, a protože přímo nesouvisely s výrobou obdobného výrobku, bylo třeba opravu vykázaných výrobních nákladů dokončit. |
| --- | --- |

(42)

Šetření odhalilo, že společností vykazované výrobní náklady byly podceněny, neboť tovární režijní náklady (včetně odpisů, výdajů na nájemné, platy a údržbu), které společnosti ve skutečnosti během období přezkumného šetření vznikly, byly přeřazeny do kategorie prodejních, správních a režijních nákladů. Společnost argumentovala, že tento postup byl aplikován, aby se zohlednila nízká míra využití kapacity jejích výrobních zařízení. Skutečné vzniklé náklady však zahrnují rovněž přeřazené tovární režijní náklady. Skutečnost, že společnost pracovala na zlomek své plné výrobní kapacity, neznamená, že by náklady vyplývající z takových zařízení nevznikly. Takové náklady byly ovšem zaznamenány v účetních záznamech společnosti, a protože přímo nesouvisely s výrobou obdobného výrobku, bylo třeba opravu vykázaných výrobních nákladů dokončit.

| (43) | V případě téhož vyvážejícího výrobce byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených odběrateli ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

V případě téhož vyvážejícího výrobce byly vývozní ceny stanoveny na základě cen skutečně zaplacených odběrateli ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (44) | Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů a nákladů na úvěry tam, kde to bylo možné a oprávněné. |
| --- | --- |

(44)

Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů a nákladů na úvěry tam, kde to bylo možné a oprávněné.

| (45) | Pro výpočet dumpingového rozpětí byly vážené průměrné běžné hodnoty porovnány s váženými průměrnými vývozními cenami dotčeného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(45)

Pro výpočet dumpingového rozpětí byly vážené průměrné běžné hodnoty porovnány s váženými průměrnými vývozními cenami dotčeného výrobku do Společenství.

| (46) | Toto porovnání ukázalo existenci dumpingu ve výši zhruba 5 % v případě daného vyvážejícího výrobce, který během období přezkumného šetření vyvážel do Společenství. Protože však bylo dovážené množství velmi malé, zaměřuje se analýza především na pravděpodobnost obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(46)

Toto porovnání ukázalo existenci dumpingu ve výši zhruba 5 % v případě daného vyvážejícího výrobce, který během období přezkumného šetření vyvážel do Společenství. Protože však bylo dovážené množství velmi malé, zaměřuje se analýza především na pravděpodobnost obnovení dumpingu.

| (47) | Připomíná se, že prozatímní přezkum byl omezen na dumping, pokud jde o společnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., SK Chemicals Co Ltd. a KP Chemicals Corp. Od těchto tří společností byly obdrženy úplné odpovědi na dotazníky. |
| --- | --- |

(47)

Připomíná se, že prozatímní přezkum byl omezen na dumping, pokud jde o společnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., SK Chemicals Co Ltd. a KP Chemicals Corp. Od těchto tří společností byly obdrženy úplné odpovědi na dotazníky.

| (48) | Navíc se přihlásily také společnosti, které jsou ve spojení s některým z výše uváděných vyvážejících výrobců. Proto byly odpovědi na dotazníky obdrženy i od vyvážejících výrobců Honam Petrochemicals a Huvis Corp. |
| --- | --- |

(48)

Navíc se přihlásily také společnosti, které jsou ve spojení s některým z výše uváděných vyvážejících výrobců. Proto byly odpovědi na dotazníky obdrženy i od vyvážejících výrobců Honam Petrochemicals a Huvis Corp.

| (49) | Před provedením inspekce na místě informovala Komisi společnost Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. o svém rozhodnutí ukončit výrobu PET v Korejské republice. V návaznosti na toto rozhodnutí se společnost rozhodla plánovanou inspekci na místě zrušit. Protože se tak společnost dopustila nespolupráce ve smyslu článku 18 základního nařízení, mělo by se na ni vztahovat zbytkové dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(49)

Před provedením inspekce na místě informovala Komisi společnost Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. o svém rozhodnutí ukončit výrobu PET v Korejské republice. V návaznosti na toto rozhodnutí se společnost rozhodla plánovanou inspekci na místě zrušit. Protože se tak společnost dopustila nespolupráce ve smyslu článku 18 základního nařízení, mělo by se na ni vztahovat zbytkové dumpingové rozpětí.

| (50) | Podle žádosti existuje v Korejské republice deset výrobců, kteří mají kapacitu pro výrobu PET. Z těchto deseti výrobců se Komisi přihlásilo pět (včetně společnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd), a ti poskytli Komisi odpovědi na dotazníky. Z ostatních pěti nespolupracujících výrobců jeden s Komisí spolupracoval během původního šetření. |
| --- | --- |

(50)

Podle žádosti existuje v Korejské republice deset výrobců, kteří mají kapacitu pro výrobu PET. Z těchto deseti výrobců se Komisi přihlásilo pět (včetně společnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd), a ti poskytli Komisi odpovědi na dotazníky. Z ostatních pěti nespolupracujících výrobců jeden s Komisí spolupracoval během původního šetření.

| (51) | Objem vývozu čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců plus neověřené množství vyvážené společností Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. představovalo podle záznamů Eurostatu téměř 100 % veškerého korejského vývozu během období přezkumného šetření z Korejské republiky do Společenství. |
| --- | --- |

(51)

Objem vývozu čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců plus neověřené množství vyvážené společností Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. představovalo podle záznamů Eurostatu téměř 100 % veškerého korejského vývozu během období přezkumného šetření z Korejské republiky do Společenství.

| (52) | Jak bylo uvedeno v 16. a 17. bodu odůvodnění, byli čtyřmi spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří při šetření plně spolupracovali, následující společnosti:






  — | SK Chemicals Co. Ltd., Soul, |
| --- | --- | --- |

(52)

Jak bylo uvedeno v 16. a 17. bodu odůvodnění, byli čtyřmi spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří při šetření plně spolupracovali, následující společnosti:

—

SK Chemicals Co. Ltd., Soul,

| — | Huvis Corp., Soul (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Soul (ve spojení s SK Chemicals Co Ltd.),

| — | KP Chemicals Corp., Soul, |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Soul,

| — | Honam Petrochemicals Corp., Soul (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd.). |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Soul (ve spojení s KP Chemicals Co Ltd.).

| (53) | V zájmu zamezení jakéhokoli budoucího obcházení byla dumpingová rozpětí vypočítána na základě celé skupiny. |
| --- | --- |

(53)

V zájmu zamezení jakéhokoli budoucího obcházení byla dumpingová rozpětí vypočítána na základě celé skupiny.

| (54) | Pro všechny typy PET vyvážených korejskými vyvážejícími výrobci bylo možné stanovit běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě cen placených či splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu. |
| --- | --- |

(54)

Pro všechny typy PET vyvážených korejskými vyvážejícími výrobci bylo možné stanovit běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě cen placených či splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu.

| (55) | Dva z korejských vyvážejících výrobců uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Korejské republice a dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství. V návaznosti na druhou z uváděných situací byla početně zjištěná vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

Dva z korejských vyvážejících výrobců uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Korejské republice a dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství. V návaznosti na druhou z uváděných situací byla početně zjištěná vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (56) | Úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, provize, úvěry, balení, cla (vracení cla) a bankovních poplatků byly provedeny tam, kde to bylo oprávněné a řádně doložené. |
| --- | --- |

(56)

Úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, provize, úvěry, balení, cla (vracení cla) a bankovních poplatků byly provedeny tam, kde to bylo oprávněné a řádně doložené.

| (57) | Dva korejští vyvážející výrobci žádali o vrácení cla s odůvodněním, že jejich dovozní poplatky byly přičítány k tíži obdobného výrobku tam, kde byl zamýšlen pro spotřebu ve vývozní zemi, avšak byly refundovány, pokud byl tento výrobek prodán na vývoz do Společenství. V každém z těchto případů se ukázalo, že nárokovaná částka byla vyšší než výše cla připadajícího na obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byly provedeny příslušné úpravy. Metodika používaná v současném šetření je v souladu s podmínkami uvedenými v čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, neboť přesně odráží skutečnou výši dovozních cel, která platí pro obdobný výrobek. |
| --- | --- |

(57)

Dva korejští vyvážející výrobci žádali o vrácení cla s odůvodněním, že jejich dovozní poplatky byly přičítány k tíži obdobného výrobku tam, kde byl zamýšlen pro spotřebu ve vývozní zemi, avšak byly refundovány, pokud byl tento výrobek prodán na vývoz do Společenství. V každém z těchto případů se ukázalo, že nárokovaná částka byla vyšší než výše cla připadajícího na obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byly provedeny příslušné úpravy. Metodika používaná v současném šetření je v souladu s podmínkami uvedenými v čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, neboť přesně odráží skutečnou výši dovozních cel, která platí pro obdobný výrobek.

| (58) | Vedle toho oba vyvážející výrobci nárokovali úvěrové náklady na základě skutečného trvání úvěrového období, kdy úvěr byl odběratelům poskytnut v rámci platebního systému „otevřeného účtu“, který se na korejském domácím trhu používá. Byla zjištěna obecná skutečnost, že u tohoto systému vyvážející výrobci ve skutečnosti konkrétní úvěrové lhůty neposkytují a že navíc nelze přesně určit, na jak dlouho byl úvěr poskytnut, protože stvrzenky nelze přiřadit ke konkrétním fakturám. Za těchto okolností nebylo možno úlevy poskytnout. |
| --- | --- |

(58)

Vedle toho oba vyvážející výrobci nárokovali úvěrové náklady na základě skutečného trvání úvěrového období, kdy úvěr byl odběratelům poskytnut v rámci platebního systému „otevřeného účtu“, který se na korejském domácím trhu používá. Byla zjištěna obecná skutečnost, že u tohoto systému vyvážející výrobci ve skutečnosti konkrétní úvěrové lhůty neposkytují a že navíc nelze přesně určit, na jak dlouho byl úvěr poskytnut, protože stvrzenky nelze přiřadit ke konkrétním fakturám. Za těchto okolností nebylo možno úlevy poskytnout.

| (59) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byly vážené průměrné běžné hodnoty všech typů dotčeného výrobku vyváženého do Společenství porovnány s váženými průměrnými vývozními cenami všech odpovídajících typů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(59)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byly vážené průměrné běžné hodnoty všech typů dotčeného výrobku vyváženého do Společenství porovnány s váženými průměrnými vývozními cenami všech odpovídajících typů dotčeného výrobku.

| (60) | Toto porovnání ukázalo existenci nepatrného dumpingu v případě vyvážejících výrobců, kteří během období přezkumného šetření vyváželi do Společenství. |
| --- | --- |

(60)

Toto porovnání ukázalo existenci nepatrného dumpingu v případě vyvážejících výrobců, kteří během období přezkumného šetření vyváželi do Společenství.

| (61) | Dva ze čtyř známých vyvážejících výrobců při šetření spolupracovali. Na tyto dvě spolupracující společnosti připadá více než 80 % celkové výroby PET na Tchaj-wanu a 99 % celkového vývozu z Tchaj-wanu do Společenství. Podíl tchajwanského vývozu do Společenství ve vztahu ke spotřebě Společenství představoval během období přezkumného šetření 1,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Dva ze čtyř známých vyvážejících výrobců při šetření spolupracovali. Na tyto dvě spolupracující společnosti připadá více než 80 % celkové výroby PET na Tchaj-wanu a 99 % celkového vývozu z Tchaj-wanu do Společenství. Podíl tchajwanského vývozu do Společenství ve vztahu ke spotřebě Společenství představoval během období přezkumného šetření 1,2 %.

| (62) | Třetí tchajwanský vyvážející výrobce zpočátku odevzdal odpověď na dotazník, ale další spolupráci ukončil ještě před inspekcí na místě. To, že společnost nedovolila představitelům Komise prověřit její odpověď na dotazník inspekcí na místě, se rovná nespolupráci při šetření. Na základě článku 18 základního nařízení by se na takovou společnost mělo vztahovat zbytkové dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(62)

Třetí tchajwanský vyvážející výrobce zpočátku odevzdal odpověď na dotazník, ale další spolupráci ukončil ještě před inspekcí na místě. To, že společnost nedovolila představitelům Komise prověřit její odpověď na dotazník inspekcí na místě, se rovná nespolupráci při šetření. Na základě článku 18 základního nařízení by se na takovou společnost mělo vztahovat zbytkové dumpingové rozpětí.

| (63) | Pro všechny typy PET vyvážených tchajwanskými vyvážejícími výrobci bylo možné stanovit běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě cen placených či splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu. |
| --- | --- |

(63)

Pro všechny typy PET vyvážených tchajwanskými vyvážejícími výrobci bylo možné stanovit běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě cen placených či splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu.

| (64) | Oba spolupracující tchajwanští vyvážející výrobci prováděli přímé vývozní prodejní transakce nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny mohly být v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení posuzovány na základě cen placených či splatných těmito odběrateli. |
| --- | --- |

(64)

Oba spolupracující tchajwanští vyvážející výrobci prováděli přímé vývozní prodejní transakce nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny mohly být v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení posuzovány na základě cen placených či splatných těmito odběrateli.

| (65) | Byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, balení a bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(65)

Byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry, balení a bankovní poplatky.

| (66) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byly vážené průměrné běžné hodnoty všech typů dotčeného výrobku vyváženého do Společenství porovnány s váženými průměrnými vývozními cenami všech odpovídajících typů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(66)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byly vážené průměrné běžné hodnoty všech typů dotčeného výrobku vyváženého do Společenství porovnány s váženými průměrnými vývozními cenami všech odpovídajících typů dotčeného výrobku.

| (67) | Na základě takového srovnání bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí je v případě společnosti Far Eastern Textile menší než nepatrné. V případě společnosti Shinkong dosahovalo dumpingové rozpětí 6,5 %. Avšak v případě společnosti Far Eastern Textile šetření ukázalo, že srovnání vážených průměrných běžných hodnot s váženými průměrnými vývozními cenami neodráží plný rozsah praktikovaného dumpingu. Šetření ovšem prokázalo, že významný objem prodeje (zhruba 25 % veškerého vývozu do Společenství) se uskutečnil za podstatně nižší ceny a soustředil se na jediného odběratele. Vývoz do veškerých destinací ve Společenství byl navíc ve srovnání s prvními osmi měsíci období přezkumného šetření realizován v průběhu posledních čtyř měsíců období přezkumného šetření za významně nižší ceny. Proto bylo třeba použít jinou metodiku porovnávání. Významný rozdíl byl zjištěn mezi dumpingovými rozpětími vyplývajícími ze vzájemného porovnání průměrných hodnot a mezi rozpětími vyplývajícími z porovnání jednotlivých transakcí a průměrné hodnoty. Vzájemné porovnávání jednotlivých transakcí nebylo shledáno jako vhodná alternativní metoda porovnávání, protože proces výběru jednotlivých transakcí za účelem uskutečnění takového porovnání byl v tomto případě považován za libovolný. Proto bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení provedeno porovnání na základě jednotlivých transakcí a průměrné hodnoty. Takto jednoznačně existovala struktura vývozů odlišujících se podle odběratelů a v čase. |
| --- | --- |

(67)

Na základě takového srovnání bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí je v případě společnosti Far Eastern Textile menší než nepatrné. V případě společnosti Shinkong dosahovalo dumpingové rozpětí 6,5 %. Avšak v případě společnosti Far Eastern Textile šetření ukázalo, že srovnání vážených průměrných běžných hodnot s váženými průměrnými vývozními cenami neodráží plný rozsah praktikovaného dumpingu. Šetření ovšem prokázalo, že významný objem prodeje (zhruba 25 % veškerého vývozu do Společenství) se uskutečnil za podstatně nižší ceny a soustředil se na jediného odběratele. Vývoz do veškerých destinací ve Společenství byl navíc ve srovnání s prvními osmi měsíci období přezkumného šetření realizován v průběhu posledních čtyř měsíců období přezkumného šetření za významně nižší ceny. Proto bylo třeba použít jinou metodiku porovnávání. Významný rozdíl byl zjištěn mezi dumpingovými rozpětími vyplývajícími ze vzájemného porovnání průměrných hodnot a mezi rozpětími vyplývajícími z porovnání jednotlivých transakcí a průměrné hodnoty. Vzájemné porovnávání jednotlivých transakcí nebylo shledáno jako vhodná alternativní metoda porovnávání, protože proces výběru jednotlivých transakcí za účelem uskutečnění takového porovnání byl v tomto případě považován za libovolný. Proto bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení provedeno porovnání na základě jednotlivých transakcí a průměrné hodnoty. Takto jednoznačně existovala struktura vývozů odlišujících se podle odběratelů a v čase.

| (68) | Na tomto základě se pro účely další analýzy ohledně pokračování dumpingu bere v úvahu dumpingové rozpětí vyplývající z porovnání jednotlivých transakcí a průměrné hodnoty. V případě společnosti Shinkong nebyl rozdíl mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě těchto dvou postupů podstatný a žádné struktury nebyly zjištěny. V případě této společnosti by proto mělo být bráno v úvahu dumpingové rozpětí vyplývající ze vzájemného porovnání průměrných hodnot. |
| --- | --- |

(68)

Na tomto základě se pro účely další analýzy ohledně pokračování dumpingu bere v úvahu dumpingové rozpětí vyplývající z porovnání jednotlivých transakcí a průměrné hodnoty. V případě společnosti Shinkong nebyl rozdíl mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě těchto dvou postupů podstatný a žádné struktury nebyly zjištěny. V případě této společnosti by proto mělo být bráno v úvahu dumpingové rozpětí vyplývající ze vzájemného porovnání průměrných hodnot.

| (69) | Dumpingová rozpětí stanovená pro dva spolupracující vyvážející výrobce jsou pak následující:






  Far Eastern Textile Ltd. | 3,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 6,5 % |

(69)

Dumpingová rozpětí stanovená pro dva spolupracující vyvážející výrobce jsou pak následující:

Far Eastern Textile Ltd.

3,5 %

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

6,5 %

Ve specifickém vyjádření odpovídají tato procentuální rozpětí následujícím specifickým clům:

| Far Eastern Textile Ltd. | 36,3 EUR/t |
| --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67 EUR/t |

Far Eastern Textile Ltd.

36,3 EUR/t

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67 EUR/t

Zbytkové clo by mělo, za podmínky, že v tomto ohledu nebyly zjištěny žádné změny okolností, vycházet ze zbytkového cla v současné době platného pro Tchaj-wan. To činí 143,4 EUR/t.

| (70) | Pokud jde o dvě společnosti, které při šetření nespolupracovaly, má se za to, že dostupné informace by se měly použít v souladu s článkem 18 základního nařízení. Ve skutečnosti by mělo být těmto společnostem přiděleno zbytkové clo. |
| --- | --- |

(70)

Pokud jde o dvě společnosti, které při šetření nespolupracovaly, má se za to, že dostupné informace by se měly použít v souladu s článkem 18 základního nařízení. Ve skutečnosti by mělo být těmto společnostem přiděleno zbytkové clo.

| (71) | Pouze jeden thajský výrobce PET při šetření spolupracoval, během období přezkumného šetření neuskutečnil žádný vývoz do Společenství. Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu pocházejícího z Thajska během období přezkumného šetření zanedbatelný. Je však známo, že během období přezkumného šetření byli v Thajsku přinejmenším tři další výrobci PET, kteří během šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

(71)

Pouze jeden thajský výrobce PET při šetření spolupracoval, během období přezkumného šetření neuskutečnil žádný vývoz do Společenství. Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu pocházejícího z Thajska během období přezkumného šetření zanedbatelný. Je však známo, že během období přezkumného šetření byli v Thajsku přinejmenším tři další výrobci PET, kteří během šetření nespolupracovali.

| (72) | Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující výrobce neuskutečnil žádný vývoz PET do Společenství, nebylo možné v případě spolupracujícího výrobce provést výpočet dumpingu. |
| --- | --- |

(72)

Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující výrobce neuskutečnil žádný vývoz PET do Společenství, nebylo možné v případě spolupracujícího výrobce provést výpočet dumpingu.

3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

| (73) | Za účelem stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu v případě zrušení opatření bylo zkoumáno počínání při tvorbě cen spolupracujících výrobců vyvážejících na jiné vývozní trhy a jejich výrobní kapacita a zásoby. Analýza se zakládala na dostupných informacích, tj. na informacích poskytnutých a ověřených v odpovědích spolupracujících výrobců uvedených v oddílu A.4 na dotazníky. Byla rovněž provedena analýza počínání při tvorbě cen, výroby a výrobní kapacity dalších vyvážejících výrobců v zemích, kterých se řízení týká. Tato analýza se zakládala na zpravodajských údajích o jednotlivých trzích získaných z výrobního odvětví Společenství a od vyvážejících výrobců, ze statistiky dovozů Eurostatu a v případech, kdy byly k dispozici, také ze statistik vývozů z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(73)

Za účelem stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu v případě zrušení opatření bylo zkoumáno počínání při tvorbě cen spolupracujících výrobců vyvážejících na jiné vývozní trhy a jejich výrobní kapacita a zásoby. Analýza se zakládala na dostupných informacích, tj. na informacích poskytnutých a ověřených v odpovědích spolupracujících výrobců uvedených v oddílu A.4 na dotazníky. Byla rovněž provedena analýza počínání při tvorbě cen, výroby a výrobní kapacity dalších vyvážejících výrobců v zemích, kterých se řízení týká. Tato analýza se zakládala na zpravodajských údajích o jednotlivých trzích získaných z výrobního odvětví Společenství a od vyvážejících výrobců, ze statistiky dovozů Eurostatu a v případech, kdy byly k dispozici, také ze statistik vývozů z dotčených zemí.

| (74) | Pravděpodobný scénář toho, co by se stalo v případě zrušení opatření, se zakládal na






  — | ověřených odpovědích na dotazníky od tří spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali, a |
| --- | --- | --- |

(74)

Pravděpodobný scénář toho, co by se stalo v případě zrušení opatření, se zakládal na

—

ověřených odpovědích na dotazníky od tří spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali, a

| — | na informační zprávě o trhu, kterou vypracovala nezávislá poradenská firma a kterou žadatel předložil. |
| --- | --- |

—

na informační zprávě o trhu, kterou vypracovala nezávislá poradenská firma a kterou žadatel předložil.

| (75) | Ceny ve Společenství byly obecně nižší než domácí indické ceny. Vývozy se budou pravděpodobně uskutečňovat za ceny, které jsou přinejmenším o trochu nižší než současné ceny ve Společenství. Je pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, uskutečňovaly by se vývozy do Společenství za dumpingové ceny, pokud by byla zachována stejná cenová úroveň. |
| --- | --- |

(75)

Ceny ve Společenství byly obecně nižší než domácí indické ceny. Vývozy se budou pravděpodobně uskutečňovat za ceny, které jsou přinejmenším o trochu nižší než současné ceny ve Společenství. Je pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, uskutečňovaly by se vývozy do Společenství za dumpingové ceny, pokud by byla zachována stejná cenová úroveň.

| (76) | Indické vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než indické domácí ceny. Tento cenový rozdíl představoval až 24 % úrovně vývozní ceny. Tato skutečnost naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, vývozy do Společenství by se mohly uskutečňovat za stejně dumpingové ceny. Zjištěná rozpětí jsou ovšem vyšší než současná míra dumpingu do ES, jež byla zjištěna způsobem popsaným výše. Poznamenává se 1. že tato současná zjištěná úroveň dumpingu do ES byla určena na základě malého objemu vývozu a 2. že některé z těchto vývozů byly uskutečněny za podmínek cenového závazku, který měl na úroveň vývozních cen korekční účinek. Je tudíž pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, bylo by dumpingové rozpětí ještě vyšší. |
| --- | --- |

(76)

Indické vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než indické domácí ceny. Tento cenový rozdíl představoval až 24 % úrovně vývozní ceny. Tato skutečnost naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, vývozy do Společenství by se mohly uskutečňovat za stejně dumpingové ceny. Zjištěná rozpětí jsou ovšem vyšší než současná míra dumpingu do ES, jež byla zjištěna způsobem popsaným výše. Poznamenává se 1. že tato současná zjištěná úroveň dumpingu do ES byla určena na základě malého objemu vývozu a 2. že některé z těchto vývozů byly uskutečněny za podmínek cenového závazku, který měl na úroveň vývozních cen korekční účinek. Je tudíž pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, bylo by dumpingové rozpětí ještě vyšší.

| (77) | Indické vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než cenová úroveň ve Společenství. Pokud by byla opatření zrušena, vyváželi by indičtí vývozci pravděpodobně PET do Společenství ve větším množství a za ceny blížící se cenám účtovaným během období přezkumného šetření třetím zemím. V důsledku toho se jeví jako pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, dumping zjištěný ve vztahu k vývozům do Společenství za období přezkumného šetření by dokonce ještě vzrostl. |
| --- | --- |

(77)

Indické vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než cenová úroveň ve Společenství. Pokud by byla opatření zrušena, vyváželi by indičtí vývozci pravděpodobně PET do Společenství ve větším množství a za ceny blížící se cenám účtovaným během období přezkumného šetření třetím zemím. V důsledku toho se jeví jako pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, dumping zjištěný ve vztahu k vývozům do Společenství za období přezkumného šetření by dokonce ještě vzrostl.

| (78) | S ohledem na volné kapacity je třeba zopakovat, že dva největší indičtí výrobci při šetření nespolupracovali. Přesto bylo zjištěno, že jejich celková kapacita dosahuje přibližně 23 % spotřeby Společenství během období přezkumného šetření. Na základě dostupných informací je nevyužitá část jejich kapacity významná a dosahuje hodnoty mezi 80 000 a 130 000 tunami. Tři spolupracující výrobci navíc také disponují určitou nevyužitou kapacitou. Závěrem lze říci, že v Indii jsou k dispozici významné volné kapacity. Indický trh je rovněž charakteristický převahou nabídky. V tomto kontextu se v případě zrušení opatření mohou výrobci rozhodnout pro přesun přebytečného množství do Společenství, a to za ceny, jež by byly i nadále a stále více dumpingové. |
| --- | --- |

(78)

S ohledem na volné kapacity je třeba zopakovat, že dva největší indičtí výrobci při šetření nespolupracovali. Přesto bylo zjištěno, že jejich celková kapacita dosahuje přibližně 23 % spotřeby Společenství během období přezkumného šetření. Na základě dostupných informací je nevyužitá část jejich kapacity významná a dosahuje hodnoty mezi 80 000 a 130 000 tunami. Tři spolupracující výrobci navíc také disponují určitou nevyužitou kapacitou. Závěrem lze říci, že v Indii jsou k dispozici významné volné kapacity. Indický trh je rovněž charakteristický převahou nabídky. V tomto kontextu se v případě zrušení opatření mohou výrobci rozhodnout pro přesun přebytečného množství do Společenství, a to za ceny, jež by byly i nadále a stále více dumpingové.

| (79) | Zdá se, že pokud by byla opatření zrušena, nevyužitá kapacita by byla pravděpodobně směrována do Společenství. Vzhledem ke zjištěným cenovým vztahům, zejména k cenovému vztahu mezi cenami ve Společenství a domácími indickými cenami, je pravděpodobné, že takový vývoz do Společenství by se uskutečňoval za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(79)

Zdá se, že pokud by byla opatření zrušena, nevyužitá kapacita by byla pravděpodobně směrována do Společenství. Vzhledem ke zjištěným cenovým vztahům, zejména k cenovému vztahu mezi cenami ve Společenství a domácími indickými cenami, je pravděpodobné, že takový vývoz do Společenství by se uskutečňoval za dumpingové ceny.

| (80) | Ceny ve Společenství byly obecně vyšší než ceny, kterých dosahovali dva spolupracující indonéští vyvážející výrobci na svém domácím trhu. Tato skutečnost by naznačovala, že přesun prodeje do Společenství by v případě zrušení antidumpingových opatření představoval pro indonéské vyvážející výrobce zajímavou možnost. |
| --- | --- |

(80)

Ceny ve Společenství byly obecně vyšší než ceny, kterých dosahovali dva spolupracující indonéští vyvážející výrobci na svém domácím trhu. Tato skutečnost by naznačovala, že přesun prodeje do Společenství by v případě zrušení antidumpingových opatření představoval pro indonéské vyvážející výrobce zajímavou možnost.

| (81) | V případě společnosti Polypet, jejíž působení na všech trzích je ztrátové, nebyly domácí ceny považovány za spolehlivé, a proto bylo nutné běžnou hodnotu početně určit na základě jejích výrobních nákladů plus běžné ziskové rozpětí. Pro výpočty bylo použito ziskové rozpětí 7 %, které je ekvivalentní s rozpětím použitým při původním šetření. Mezi touto početně zjištěnou běžnou hodnotou a vývozními cenami do třetích zemích byl zjištěn cenový rozdíl činící 25,0 %. Skutečnost, že vývozní ceny byly nižší než běžná hodnota o takovou částku, naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu na trh Společenství. |
| --- | --- |

(81)

V případě společnosti Polypet, jejíž působení na všech trzích je ztrátové, nebyly domácí ceny považovány za spolehlivé, a proto bylo nutné běžnou hodnotu početně určit na základě jejích výrobních nákladů plus běžné ziskové rozpětí. Pro výpočty bylo použito ziskové rozpětí 7 %, které je ekvivalentní s rozpětím použitým při původním šetření. Mezi touto početně zjištěnou běžnou hodnotou a vývozními cenami do třetích zemích byl zjištěn cenový rozdíl činící 25,0 %. Skutečnost, že vývozní ceny byly nižší než běžná hodnota o takovou částku, naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu na trh Společenství.

| (82) | Společnost Petnesia se během období přezkumného šetření pohybovala na hranici rentability, a proto byla běžná hodnota vypočítána jak na základě prodeje na domácím trhu, tak na základě početně zjištěné běžné hodnoty s využitím stejné metody, jak bylo popsáno výše v případě společnosti Polypet. Rozdíl mezi běžnými hodnotami a vývozní cenou do třetích zemích se pohyboval mezi 5–10 % (podle těchto metod). Skutečnost, že vývozní ceny byly nižší než běžná hodnota o takovou částku, naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu na trh Společenství. |
| --- | --- |

(82)

Společnost Petnesia se během období přezkumného šetření pohybovala na hranici rentability, a proto byla běžná hodnota vypočítána jak na základě prodeje na domácím trhu, tak na základě početně zjištěné běžné hodnoty s využitím stejné metody, jak bylo popsáno výše v případě společnosti Polypet. Rozdíl mezi běžnými hodnotami a vývozní cenou do třetích zemích se pohyboval mezi 5–10 % (podle těchto metod). Skutečnost, že vývozní ceny byly nižší než běžná hodnota o takovou částku, naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu na trh Společenství.

| (83) | Bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců ve Společenství při prodeji v EU během období přezkumného šetření činily 1 058 EUR. Ve stejném období činily prodejní ceny indonéských vývozců na trzích třetích zemí 911 EUR. Prodejní ceny na trhu EU tak byly o 16 % vyšší než prodejní ceny na jiných trzích. Tato skutečnost by naznačovala, že přesun prodeje do Společenství by v případě, kdy by byla antidumpingová opatření zrušena, představoval pro indonéské vyvážející výrobce zajímavou možnost. |
| --- | --- |

(83)

Bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců ve Společenství při prodeji v EU během období přezkumného šetření činily 1 058 EUR. Ve stejném období činily prodejní ceny indonéských vývozců na trzích třetích zemí 911 EUR. Prodejní ceny na trhu EU tak byly o 16 % vyšší než prodejní ceny na jiných trzích. Tato skutečnost by naznačovala, že přesun prodeje do Společenství by v případě, kdy by byla antidumpingová opatření zrušena, představoval pro indonéské vyvážející výrobce zajímavou možnost.

| (84) | Jak bylo uvedeno výše, v Indonésii během období přezkumného šetření působilo pět výrobců. Informační zpráva o trhu přisuzuje výrobě v Indonésii 324 000 tun, z čehož spolupracující výrobci představovali asi 47 %. Informace od spolupracujících výrobců a z informační zprávy naznačují, že nevyužité kapacity představovaly asi 10 % celkové kapacity, neboli zhruba 37 000 tun. Toto množství představuje asi 1,5 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(84)

Jak bylo uvedeno výše, v Indonésii během období přezkumného šetření působilo pět výrobců. Informační zpráva o trhu přisuzuje výrobě v Indonésii 324 000 tun, z čehož spolupracující výrobci představovali asi 47 %. Informace od spolupracujících výrobců a z informační zprávy naznačují, že nevyužité kapacity představovaly asi 10 % celkové kapacity, neboli zhruba 37 000 tun. Toto množství představuje asi 1,5 % spotřeby Společenství.

| (85) | Informace od spolupracujících výrobců uváděly, že množství zásob PET není velké. |
| --- | --- |

(85)

Informace od spolupracujících výrobců uváděly, že množství zásob PET není velké.

| (86) | Pokud jde o nevyužité kapacity a zásoby, prokázalo šetření, že významný objem PET by mohl být poskytnut k prodeji na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(86)

Pokud jde o nevyužité kapacity a zásoby, prokázalo šetření, že významný objem PET by mohl být poskytnut k prodeji na trhu Společenství.

| (87) | Zhodnocení výše uvedených faktorů ukázalo, že existuje významný rozdíl mezi cenami dosahovanými indonéskými výrobci na trzích třetích zemí a jejich běžnou hodnotou. |
| --- | --- |

(87)

Zhodnocení výše uvedených faktorů ukázalo, že existuje významný rozdíl mezi cenami dosahovanými indonéskými výrobci na trzích třetích zemí a jejich běžnou hodnotou.

| (88) | Dále platí, že vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců při vývozu na trhy třetích zemí i ceny na indonéském domácím trhu jsou podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství ve Společenství. Spolu s dostupností volné kapacity by tak v případě, že by byla opatření zrušena, existovala pobídka pro indonéské vyvážející výrobce, aby zvýšili prodej na trh Společenství, a tento prodej by byl pravděpodobně dumpingový. |
| --- | --- |

(88)

Dále platí, že vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců při vývozu na trhy třetích zemí i ceny na indonéském domácím trhu jsou podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství ve Společenství. Spolu s dostupností volné kapacity by tak v případě, že by byla opatření zrušena, existovala pobídka pro indonéské vyvážející výrobce, aby zvýšili prodej na trh Společenství, a tento prodej by byl pravděpodobně dumpingový.

| (89) | Zatímco se celkově odhadovaná výroba a prodej dotčeného výrobku malajskými výrobci odhaduje na úrovni asi 120 000 tun, celková spotřeba PET v Malajsii činí pouze asi 60 000 tun. V situaci, kdy je domácí trh schopen spotřebovat pouze asi polovinu celkové výroby a prodeje, je jasné, že další činnost malajských výrobců dotčeného výrobku při současných kapacitách obecně závisí na vývozních trzích. |
| --- | --- |

(89)

Zatímco se celkově odhadovaná výroba a prodej dotčeného výrobku malajskými výrobci odhaduje na úrovni asi 120 000 tun, celková spotřeba PET v Malajsii činí pouze asi 60 000 tun. V situaci, kdy je domácí trh schopen spotřebovat pouze asi polovinu celkové výroby a prodeje, je jasné, že další činnost malajských výrobců dotčeného výrobku při současných kapacitách obecně závisí na vývozních trzích.

| (90) | Šetření ukázalo, že domácí ceny jsou asi o 10 až 20 % nižší než průměrné ceny účtované na trhu Společenství. Neexistuje důvod, proč dojít k závěru, že by se v případě zrušení opatření mělo toto změnit. |
| --- | --- |

(90)

Šetření ukázalo, že domácí ceny jsou asi o 10 až 20 % nižší než průměrné ceny účtované na trhu Společenství. Neexistuje důvod, proč dojít k závěru, že by se v případě zrušení opatření mělo toto změnit.

| (91) | Informace poskytnuté oběma spolupracujícími vývozci uvedenými výše v 17. bodu odůvodnění ukázaly, že vývoz do třetích zemí se uskutečňoval ve velkém objemu a během období přezkumného šetření představoval 67 % celkového prodeje. |
| --- | --- |

(91)

Informace poskytnuté oběma spolupracujícími vývozci uvedenými výše v 17. bodu odůvodnění ukázaly, že vývoz do třetích zemí se uskutečňoval ve velkém objemu a během období přezkumného šetření představoval 67 % celkového prodeje.

| (92) | V případě jednoho malajského vývozce, který vyvážel do Společenství, byly vážené průměrné vývozní ceny při vývozu do třetích zemí nižší než vážené průměrné běžné hodnoty, které byly stanoveny pro příslušný výpočet dumpingu, a zřejmě byly nižší i než prodejní ceny do Společenství. Tato skutečnost naznačuje, že tento malajský vývozce rovněž prodává svoji produkci PET pravděpodobně za dumpingové ceny i na trzích třetích zemí a že dotyčný cenový rozdíl je ještě vyšší než rozdíl zjištěný na evropském trhu. |
| --- | --- |

(92)

V případě jednoho malajského vývozce, který vyvážel do Společenství, byly vážené průměrné vývozní ceny při vývozu do třetích zemí nižší než vážené průměrné běžné hodnoty, které byly stanoveny pro příslušný výpočet dumpingu, a zřejmě byly nižší i než prodejní ceny do Společenství. Tato skutečnost naznačuje, že tento malajský vývozce rovněž prodává svoji produkci PET pravděpodobně za dumpingové ceny i na trzích třetích zemí a že dotyčný cenový rozdíl je ještě vyšší než rozdíl zjištěný na evropském trhu.

| (93) | V případě dalšího vývozce, který během období přezkumného šetření do Společenství nevyvážel, šetření ukázalo, že průměrné vývozní ceny do třetích zemí byly pod výrobními náklady, což rovněž naznačuje, že je i obdobný výrobek na třetích trzích prodáván za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(93)

V případě dalšího vývozce, který během období přezkumného šetření do Společenství nevyvážel, šetření ukázalo, že průměrné vývozní ceny do třetích zemí byly pod výrobními náklady, což rovněž naznačuje, že je i obdobný výrobek na třetích trzích prodáván za dumpingové ceny.

| (94) | Výše uvedené skutečnosti naznačují značnou pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Společenství, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(94)

Výše uvedené skutečnosti naznačují značnou pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Společenství, pokud by byla opatření zrušena.

| (95) | Informace poskytnuté spolupracujícími vývozci uvedenými výše v 17. bodu odůvodnění ukázaly, že se vývoz do třetích zemí uskutečňoval za vývozní ceny, jejichž vážený průměr je podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví ve Společenství dosahované ve Společenství. |
| --- | --- |

(95)

Informace poskytnuté spolupracujícími vývozci uvedenými výše v 17. bodu odůvodnění ukázaly, že se vývoz do třetích zemí uskutečňoval za vývozní ceny, jejichž vážený průměr je podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví ve Společenství dosahované ve Společenství.

| (96) | Při takové převládající cenové hladině je proto možné dojít k závěru, že Společenství by bylo vyvážejícími výrobci v Malajsii považováno za přitažlivý trh. S ohledem na to se usuzovalo, že v případě zrušení opatření by existovala hospodářská pobídka k přesunu vývozů ze třetích zemí na ziskovější trh Společenství. Pokud by byl prodej přesunut do Společenství, uskutečňoval by se rovněž pravděpodobně za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(96)

Při takové převládající cenové hladině je proto možné dojít k závěru, že Společenství by bylo vyvážejícími výrobci v Malajsii považováno za přitažlivý trh. S ohledem na to se usuzovalo, že v případě zrušení opatření by existovala hospodářská pobídka k přesunu vývozů ze třetích zemí na ziskovější trh Společenství. Pokud by byl prodej přesunut do Společenství, uskutečňoval by se rovněž pravděpodobně za dumpingové ceny.

| (97) | Šetření ukázalo, že využití kapacity jediných dvou spolupracujících výrobců bylo během období přezkumného šetření velmi nízké, tj. v rozsahu od 30 do 80 %. Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že v Malajsii existují významné volné kapacity. Pokud by byla opatření zrušena, existovala by pobídka pro malajské vyvážející výrobce, aby tuto volnou kapacitu využili a zvýšili svůj vývoz, zvláště do Společenství. |
| --- | --- |

(97)

Šetření ukázalo, že využití kapacity jediných dvou spolupracujících výrobců bylo během období přezkumného šetření velmi nízké, tj. v rozsahu od 30 do 80 %. Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že v Malajsii existují významné volné kapacity. Pokud by byla opatření zrušena, existovala by pobídka pro malajské vyvážející výrobce, aby tuto volnou kapacitu využili a zvýšili svůj vývoz, zvláště do Společenství.

| (98) | U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že mají běžnou úroveň zásob. Poznamenává se však, že zásoby není možné považovat za řádný indikátor, protože výroba PET v Malajsii probíhá ponejvíce na základě objednávek odběratelů. Zásoby proto sestávají hlavně z PET čekajících na expedici již známým odběratelům. |
| --- | --- |

(98)

U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že mají běžnou úroveň zásob. Poznamenává se však, že zásoby není možné považovat za řádný indikátor, protože výroba PET v Malajsii probíhá ponejvíce na základě objednávek odběratelů. Zásoby proto sestávají hlavně z PET čekajících na expedici již známým odběratelům.

| (99) | Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících výrobců navzdory platným opatřením ve svých dumpingových praktikách pokračoval. |
| --- | --- |

(99)

Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících výrobců navzdory platným opatřením ve svých dumpingových praktikách pokračoval.

| (100) | Dále platí, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců při vývozu na trhy třetích zemí i ceny na domácím trhu jsou též podstatně nižší než cenová hladina převládající ve Společenství. Spolu s nízkým využitím kapacity by tak v případě, že by byla opatření zrušena, existovala pobídka pro malajské vyvážející výrobce, aby se přesunuli na trh Společenství, pravděpodobně s dumpingovými cenami. |
| --- | --- |

(100)

Dále platí, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců při vývozu na trhy třetích zemí i ceny na domácím trhu jsou též podstatně nižší než cenová hladina převládající ve Společenství. Spolu s nízkým využitím kapacity by tak v případě, že by byla opatření zrušena, existovala pobídka pro malajské vyvážející výrobce, aby se přesunuli na trh Společenství, pravděpodobně s dumpingovými cenami.

| (101) | Výše v 60. bodu odůvodnění bylo vysvětleno, že dumpingové rozpětí zjištěné u všech čtyřech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pod hranicí zanedbatelnosti. Připomíná se, že k tomuto vývozu došlo během období, kdy dva ze spolupracujících vývozců mohli vyvážet do Společenství při nulové sazbě cla. Protože vývozy těchto čtyř vyvážejících výrobců představovaly téměř 100 % veškerého dovozu PET během období přezkumného šetření (dle záznamů Eurostatu), zdá se, že riziko obnovení dumpingu ze strany některého z vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, je nízké. |
| --- | --- |

(101)

Výše v 60. bodu odůvodnění bylo vysvětleno, že dumpingové rozpětí zjištěné u všech čtyřech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pod hranicí zanedbatelnosti. Připomíná se, že k tomuto vývozu došlo během období, kdy dva ze spolupracujících vývozců mohli vyvážet do Společenství při nulové sazbě cla. Protože vývozy těchto čtyř vyvážejících výrobců představovaly téměř 100 % veškerého dovozu PET během období přezkumného šetření (dle záznamů Eurostatu), zdá se, že riziko obnovení dumpingu ze strany některého z vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, je nízké.

| (102) | Šetření ukázalo, že ceny na korejském domácím trhu účtované spolupracujícími společnostmi jsou vyšší než ceny účtované výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Neexistuje důvod se domnívat, že ceny na domácím trhu, jaké byly zjištěny u spolupracujících společností, nejsou reprezentativní nebo že nespolupracující vyvážející výrobci prodávají na domácím trhu za ceny podstatně nižší než spolupracující společnosti. Navíc je pravděpodobné, že nespolupracující společnosti, které neprodávaly do ES, by prodávaly za nízké ceny, aby získaly zpět ztracený podíl na trhu ES. Z těchto důvodů je pravděpodobné obnovení dumpingu ze strany nespolupracujících společností, pokud by byla opatření zrušena. Dále se poznamenává, že tyto nespolupracující společnosti vyvážely během původního šetření do Společenství množství, které nebylo nevýznamné. |
| --- | --- |

(102)

Šetření ukázalo, že ceny na korejském domácím trhu účtované spolupracujícími společnostmi jsou vyšší než ceny účtované výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Neexistuje důvod se domnívat, že ceny na domácím trhu, jaké byly zjištěny u spolupracujících společností, nejsou reprezentativní nebo že nespolupracující vyvážející výrobci prodávají na domácím trhu za ceny podstatně nižší než spolupracující společnosti. Navíc je pravděpodobné, že nespolupracující společnosti, které neprodávaly do ES, by prodávaly za nízké ceny, aby získaly zpět ztracený podíl na trhu ES. Z těchto důvodů je pravděpodobné obnovení dumpingu ze strany nespolupracujících společností, pokud by byla opatření zrušena. Dále se poznamenává, že tyto nespolupracující společnosti vyvážely během původního šetření do Společenství množství, které nebylo nevýznamné.

| (103) | V případě spolupracujících vyvážejících výrobců byl zjištěn cenový rozdíl mezi cenovou hladinou převládající na korejském domácím trhu a jejich vývozem do třetích zemí ve výši asi 5 %. Přesto vzhledem k tomu, že měli možnost vyvážet neomezené množství PET do Společenství při nulové sazbě cla, se riziko přesměrování obchodu do Společenství jeví jako poměrně nízké. |
| --- | --- |

(103)

V případě spolupracujících vyvážejících výrobců byl zjištěn cenový rozdíl mezi cenovou hladinou převládající na korejském domácím trhu a jejich vývozem do třetích zemí ve výši asi 5 %. Přesto vzhledem k tomu, že měli možnost vyvážet neomezené množství PET do Společenství při nulové sazbě cla, se riziko přesměrování obchodu do Společenství jeví jako poměrně nízké.

| (104) | Vývozní ceny do třetích zemí byly rovněž k dispozici obecně, včetně takových cen, které účtovali nespolupracující výrobci. Takové ceny byly nižší než domácí ceny účtované spolupracujícími výrobci. Tento cenový rozdíl opět ukazuje, že pokud by byla opatření zrušena, vývozy do Společenství by se mohly uskutečňovat za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(104)

Vývozní ceny do třetích zemí byly rovněž k dispozici obecně, včetně takových cen, které účtovali nespolupracující výrobci. Takové ceny byly nižší než domácí ceny účtované spolupracujícími výrobci. Tento cenový rozdíl opět ukazuje, že pokud by byla opatření zrušena, vývozy do Společenství by se mohly uskutečňovat za dumpingové ceny.

| (105) | Šetření ukázalo, že spolupracující vyvážející výrobci v Korejské republice prodávali podstatné množství do třetích zemí. Přesto v případě společností SK Chemicals a KP Chemicals, vzhledem k tomu, že měly možnost vyvážet neomezené množství PET do Společenství při nulové sazbě cla, se riziko přesměrování obchodu ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců jeví jako poměrně nízké. |
| --- | --- |

(105)

Šetření ukázalo, že spolupracující vyvážející výrobci v Korejské republice prodávali podstatné množství do třetích zemí. Přesto v případě společností SK Chemicals a KP Chemicals, vzhledem k tomu, že měly možnost vyvážet neomezené množství PET do Společenství při nulové sazbě cla, se riziko přesměrování obchodu ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců jeví jako poměrně nízké.

| (106) | V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců byly využity informace uvedené v informační zprávě o trhu a dále informace poskytnuté korejským statistickým úřadem. |
| --- | --- |

(106)

V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců byly využity informace uvedené v informační zprávě o trhu a dále informace poskytnuté korejským statistickým úřadem.

| (107) | Na základě shrnutí celkových vývozů korejských vyvážejících výrobců do třetích zemí v období přezkumného šetření (727 kt), dle údajů korejského statistického úřadu, a po odečtení vývozů uskutečněných spolupracujícími vyvážejícími výrobci (320 kt) byl celkový vývoz nespolupracujících vyvážejících výrobců vypočten ve výši 407 kt. |
| --- | --- |

(107)

Na základě shrnutí celkových vývozů korejských vyvážejících výrobců do třetích zemí v období přezkumného šetření (727 kt), dle údajů korejského statistického úřadu, a po odečtení vývozů uskutečněných spolupracujícími vyvážejícími výrobci (320 kt) byl celkový vývoz nespolupracujících vyvážejících výrobců vypočten ve výši 407 kt.

| (108) | Množství vyvážené do jednotlivých destinací nespolupracujícími vyvážejícími výrobci bylo stanoveno rozdělením celkového vývozu podle destinací a odečtením vývozů uskutečněných spolupracujícími vyvážejícími výrobci podle jednotlivých destinací. Pět destinací, do kterých se předpokládá, že nespolupracující vyvážející výrobci vyvezli největší množství, jsou: ČLR a dále Ukrajina, Japonsko, Tunisko a Íránská islámská republika. |
| --- | --- |

(108)

Množství vyvážené do jednotlivých destinací nespolupracujícími vyvážejícími výrobci bylo stanoveno rozdělením celkového vývozu podle destinací a odečtením vývozů uskutečněných spolupracujícími vyvážejícími výrobci podle jednotlivých destinací. Pět destinací, do kterých se předpokládá, že nespolupracující vyvážející výrobci vyvezli největší množství, jsou: ČLR a dále Ukrajina, Japonsko, Tunisko a Íránská islámská republika.

| (109) | Na základě hodnot vývozu poskytnutých korejským statistickým úřadem byl vypočítán vážený průměr cen do pěti destinací s největším podílem vývozu jako 759 EUR/t. Zatímco tato cena se zakládá na hrubých neověřených statistických údajích (částečně zahrnující statistické hodnoty spolupracujících vyvážejících výrobců a možná zahrnující vývozní ceny spřízněným společnostem, stejně jako ceny nezahrnující lodní dopravné), zůstává průměrná cena podstatně nižší než průměrné dovozní ceny (na úrovni CIF) do Společenství (kolem 25 %). |
| --- | --- |

(109)

Na základě hodnot vývozu poskytnutých korejským statistickým úřadem byl vypočítán vážený průměr cen do pěti destinací s největším podílem vývozu jako 759 EUR/t. Zatímco tato cena se zakládá na hrubých neověřených statistických údajích (částečně zahrnující statistické hodnoty spolupracujících vyvážejících výrobců a možná zahrnující vývozní ceny spřízněným společnostem, stejně jako ceny nezahrnující lodní dopravné), zůstává průměrná cena podstatně nižší než průměrné dovozní ceny (na úrovni CIF) do Společenství (kolem 25 %).

| (110) | Na tomto základě, tj. vzhledem k zjevně podstatnému objemu vývozu do třetích zemí uskutečněného nespolupracujícími vyvážejícími výrobci a ke skutečnosti, že ceny při vývozu do pěti největších destinací uskutečňovaném nespolupracujícími vyvážejícími výrobci jsou podstatně nižší než průměrné dovozní ceny do Společenství, se zdá, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje podstatné riziko přesměrování obchodu nespolupracujících vyvážejících výrobců. Vzhledem k tomu, že u největšího nespolupracujícího výrobce bylo v původním šetření zjištěno podstatné dumpingové rozpětí (55 %), je vysoce pravděpodobné, že by nespolupracující vyvážející výrobci obnovili své dumpingové praktiky, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(110)

Na tomto základě, tj. vzhledem k zjevně podstatnému objemu vývozu do třetích zemí uskutečněného nespolupracujícími vyvážejícími výrobci a ke skutečnosti, že ceny při vývozu do pěti největších destinací uskutečňovaném nespolupracujícími vyvážejícími výrobci jsou podstatně nižší než průměrné dovozní ceny do Společenství, se zdá, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje podstatné riziko přesměrování obchodu nespolupracujících vyvážejících výrobců. Vzhledem k tomu, že u největšího nespolupracujícího výrobce bylo v původním šetření zjištěno podstatné dumpingové rozpětí (55 %), je vysoce pravděpodobné, že by nespolupracující vyvážející výrobci obnovili své dumpingové praktiky, pokud by byla opatření zrušena.

| (111) | U všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že mají běžnou úroveň zásob a pracují téměř na plnou kapacitu. Proto se zdá, že je riziko obnovení dumpingu na tomto základě značně omezené. |
| --- | --- |

(111)

U všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že mají běžnou úroveň zásob a pracují téměř na plnou kapacitu. Proto se zdá, že je riziko obnovení dumpingu na tomto základě značně omezené.

| (112) | Kapacita nespolupracujících vyvážejících výrobců byla stanovena na základě celkové kapacity korejských vyvážejících výrobců vyplývající z informací o trhu. O úrovni zásob žádné informace k dispozici nebyly. Odečtením kapacity spolupracujících vyvážejících výrobců od celkové korejské kapacity byla vypočítána odhadovaná kapacita nespolupracujících vyvážejících výrobců. Tato kapacita se odhaduje asi kolem 550 kt, což by odpovídalo 23 % podílu celkové spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(112)

Kapacita nespolupracujících vyvážejících výrobců byla stanovena na základě celkové kapacity korejských vyvážejících výrobců vyplývající z informací o trhu. O úrovni zásob žádné informace k dispozici nebyly. Odečtením kapacity spolupracujících vyvážejících výrobců od celkové korejské kapacity byla vypočítána odhadovaná kapacita nespolupracujících vyvážejících výrobců. Tato kapacita se odhaduje asi kolem 550 kt, což by odpovídalo 23 % podílu celkové spotřeby Společenství.

| (113) | Na základě informační zprávy o trhu byla celková nevyužitá korejská kapacita odhadnuta zhruba na 200 000 tun. Proto není možné vyloučit existenci rizika, že v případě zrušení opatření dojde k obnovení dumpingu nespolupracujících vyvážejících výrobců, jejichž kapacita není využita. |
| --- | --- |

(113)

Na základě informační zprávy o trhu byla celková nevyužitá korejská kapacita odhadnuta zhruba na 200 000 tun. Proto není možné vyloučit existenci rizika, že v případě zrušení opatření dojde k obnovení dumpingu nespolupracujících vyvážejících výrobců, jejichž kapacita není využita.

| (114) | Přestože v případě čtyř spolupracujících společností se zdá, že neexistuje žádné zjevné riziko obnovení dumpingu, šetření ukázalo, že v případě nespolupracujících společností existuje reálné riziko obnovení dumpingu. To bylo prokázáno srovnáním převládající cenové hladiny na korejském domácím trhu a cenové hladiny na trhu Společenství, stejně jako srovnáním domácí cenové hladiny s průměrnou cenovou hladinou při vývozu na trhy třetích zemí. |
| --- | --- |

(114)

Přestože v případě čtyř spolupracujících společností se zdá, že neexistuje žádné zjevné riziko obnovení dumpingu, šetření ukázalo, že v případě nespolupracujících společností existuje reálné riziko obnovení dumpingu. To bylo prokázáno srovnáním převládající cenové hladiny na korejském domácím trhu a cenové hladiny na trhu Společenství, stejně jako srovnáním domácí cenové hladiny s průměrnou cenovou hladinou při vývozu na trhy třetích zemí.

| (115) | Navíc je ovšem možné významnou hrozbu přesměrování obchodu odhalit při srovnání významného objemu PET, který prodávají do třetích zemí za ceny, jež jsou podstatně nižší než ceny, za které se PET dováží do Společenství. Vzhledem k dumpingu praktikovanému v minulosti nespolupracujícími společnostmi (v původním šetření ve výši 55 %) neexistuje důvod domnívat se, že se tyto společnosti nevrátí k dumpingovým praktikám, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(115)

Navíc je ovšem možné významnou hrozbu přesměrování obchodu odhalit při srovnání významného objemu PET, který prodávají do třetích zemí za ceny, jež jsou podstatně nižší než ceny, za které se PET dováží do Společenství. Vzhledem k dumpingu praktikovanému v minulosti nespolupracujícími společnostmi (v původním šetření ve výši 55 %) neexistuje důvod domnívat se, že se tyto společnosti nevrátí k dumpingovým praktikám, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (116) | Tchajwanské domácí ceny spolupracujících i nespolupracujících vyvážejících výrobců byly všeobecně nižší než ceny ve Společenství. Tchajwanské domácí ceny byly ve skutečnosti rentabilní. To znamená, že cenová hladina Společenství by byla z hlediska tchajwanského vyvážejícího výrobce rovněž velmi přitažlivá. Vzhledem ke zjištěnému cenovému vztahu je pravděpodobné, že by byly tchajwanské vývozní ceny podstatně nižší než průměrné ceny účtované výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(116)

Tchajwanské domácí ceny spolupracujících i nespolupracujících vyvážejících výrobců byly všeobecně nižší než ceny ve Společenství. Tchajwanské domácí ceny byly ve skutečnosti rentabilní. To znamená, že cenová hladina Společenství by byla z hlediska tchajwanského vyvážejícího výrobce rovněž velmi přitažlivá. Vzhledem ke zjištěnému cenovému vztahu je pravděpodobné, že by byly tchajwanské vývozní ceny podstatně nižší než průměrné ceny účtované výrobním odvětvím Společenství.

| (117) | V případě jednoho spolupracujícího výrobce byly ceny uplatňované ve třetích zemích podstatně nižší než cenová hladina na Tchaj-wanu. U ostatních spolupracujících výrobců, kteří prodávají především do Japonska, převyšují vývozní ceny do třetích zemí tuzemské ceny. Na základě toho není možné vyloučit, že by v případě zrušení opatření vývozní ceny při vývozu do Společenství nenásledovaly trend tchaj-wanských cen na ostatních trzích (s výjimkou Japonska). Za takových okolností tak je pravděpodobné obnovení dumpingu. Toto hodnocení vychází z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci, protože v dané věci nelze získat jiné údaje. |
| --- | --- |

(117)

V případě jednoho spolupracujícího výrobce byly ceny uplatňované ve třetích zemích podstatně nižší než cenová hladina na Tchaj-wanu. U ostatních spolupracujících výrobců, kteří prodávají především do Japonska, převyšují vývozní ceny do třetích zemí tuzemské ceny. Na základě toho není možné vyloučit, že by v případě zrušení opatření vývozní ceny při vývozu do Společenství nenásledovaly trend tchaj-wanských cen na ostatních trzích (s výjimkou Japonska). Za takových okolností tak je pravděpodobné obnovení dumpingu. Toto hodnocení vychází z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci, protože v dané věci nelze získat jiné údaje.

| (118) | Tchajwanské vývozní ceny při vývozu do třetích zemí byly podstatně nižší než cenová hladina Společenství. Tchajwanské vývozy do jiných zemí nebyly během období přezkumného šetření zatíženy antidumpingovým clem. Pokud by byla opatření zrušena, není možné vyloučit, že by vývozní ceny při vývozu do Společenství nenásledovaly trend cen na ostatních trzích. Za takových okolností by byly budoucí vývozy do Společenství uskutečňovány za dumpingové ceny. Toto hodnocení opět vychází z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci. Protože však nejsou k dispozici žádné informace naznačující, že vývozní ceny při vývozu do třetích zemích nebo ceny na domácím trhu zjištěné u spolupracujících společností nejsou reprezentativní pro všechny tchajwanské vyvážející výrobce, je možné učinit i závěr, že by budoucí vývozy do ES realizované nespolupracujícími společnostmi byly pravděpodobně za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(118)

Tchajwanské vývozní ceny při vývozu do třetích zemí byly podstatně nižší než cenová hladina Společenství. Tchajwanské vývozy do jiných zemí nebyly během období přezkumného šetření zatíženy antidumpingovým clem. Pokud by byla opatření zrušena, není možné vyloučit, že by vývozní ceny při vývozu do Společenství nenásledovaly trend cen na ostatních trzích. Za takových okolností by byly budoucí vývozy do Společenství uskutečňovány za dumpingové ceny. Toto hodnocení opět vychází z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci. Protože však nejsou k dispozici žádné informace naznačující, že vývozní ceny při vývozu do třetích zemích nebo ceny na domácím trhu zjištěné u spolupracujících společností nejsou reprezentativní pro všechny tchajwanské vyvážející výrobce, je možné učinit i závěr, že by budoucí vývozy do ES realizované nespolupracujícími společnostmi byly pravděpodobně za dumpingové ceny.

| (119) | Zatímco jedna spolupracující společnost během období přezkumného šetření svoji kapacitu využívala v úplnosti, druhá podstatnou část své celkové kapacity nevyužívala. Společnosti, které při šetření nespolupracovaly, zřejmě mají nevyužitou kapacitu v objemu mezi 400 000 a 500 000 tunami. Toto množství představuje asi 20 % spotřeby Společenství během období přezkumného šetření. Vzhledem k atraktivní cenové hladině na trhu Společenství by byly ve skutečnosti takové nevyužité kapacity v případě zrušení opatření přesměrovány do Společenství. |
| --- | --- |

(119)

Zatímco jedna spolupracující společnost během období přezkumného šetření svoji kapacitu využívala v úplnosti, druhá podstatnou část své celkové kapacity nevyužívala. Společnosti, které při šetření nespolupracovaly, zřejmě mají nevyužitou kapacitu v objemu mezi 400 000 a 500 000 tunami. Toto množství představuje asi 20 % spotřeby Společenství během období přezkumného šetření. Vzhledem k atraktivní cenové hladině na trhu Společenství by byly ve skutečnosti takové nevyužité kapacity v případě zrušení opatření přesměrovány do Společenství.

| (120) | Vzhledem k nevyužitým kapacitám se zdá, že by takové nevyužité kapacity byly v případě, kdy by byla opatření zrušena, přesměrovány do Společenství. Navíc by takové vývozy do Společenství byly vzhledem k nízké cenové hladině pro vývoz na trhy třetích zemí, s výjimkou Japonska, pravděpodobně uskutečňovány za dumpingové ceny. Jakmile by bylo větší množství dovezeno na trh Společenství, dostaly by se tak ceny ve Společenství pravděpodobně pod tlak. Takový trend snižování cen by pravděpodobně dumping, který byl během období přezkumného šetření zjištěn, ještě zhoršil. |
| --- | --- |

(120)

Vzhledem k nevyužitým kapacitám se zdá, že by takové nevyužité kapacity byly v případě, kdy by byla opatření zrušena, přesměrovány do Společenství. Navíc by takové vývozy do Společenství byly vzhledem k nízké cenové hladině pro vývoz na trhy třetích zemí, s výjimkou Japonska, pravděpodobně uskutečňovány za dumpingové ceny. Jakmile by bylo větší množství dovezeno na trh Společenství, dostaly by se tak ceny ve Společenství pravděpodobně pod tlak. Takový trend snižování cen by pravděpodobně dumping, který byl během období přezkumného šetření zjištěn, ještě zhoršil.

| (121) | Jak bylo uvedeno v 71. bodu odůvodnění, je známo, že během období přezkumného šetření byli v Thajsku přinejmenším tři další výrobci PET, kteří během šetření nespolupracovali. V případě nespolupracujících výrobců byly analyzovány informace dostupné z Eurostatu a dalších zdrojů. |
| --- | --- |

(121)

Jak bylo uvedeno v 71. bodu odůvodnění, je známo, že během období přezkumného šetření byli v Thajsku přinejmenším tři další výrobci PET, kteří během šetření nespolupracovali. V případě nespolupracujících výrobců byly analyzovány informace dostupné z Eurostatu a dalších zdrojů.

| (122) | Informace o zásobách a prodeji na trhy třetích zemí se vztahují pouze na spolupracujícího vývozního výrobce. Získat údaje o celkové výrobní kapacitě v Thajsku a odhadnout objem výroby všech vyvážejících výrobců v Thajsku bylo možné na základě výzkumu trhu. V tomto ohledu se mělo za to, že by zjištění v případě nespolupracujících společností nebyla příznivější než zjištění u spolupracujících společností. |
| --- | --- |

(122)

Informace o zásobách a prodeji na trhy třetích zemí se vztahují pouze na spolupracujícího vývozního výrobce. Získat údaje o celkové výrobní kapacitě v Thajsku a odhadnout objem výroby všech vyvážejících výrobců v Thajsku bylo možné na základě výzkumu trhu. V tomto ohledu se mělo za to, že by zjištění v případě nespolupracujících společností nebyla příznivější než zjištění u spolupracujících společností.

| (123) | Šetření ukázalo, že domácí ceny jsou o 10 až 20 % nižší než průměrné ceny účtované na trhu Společenství. Neexistuje důvod, proč dojít k závěru, že by se v případě zrušení opatření mělo toto změnit. |
| --- | --- |

(123)

Šetření ukázalo, že domácí ceny jsou o 10 až 20 % nižší než průměrné ceny účtované na trhu Společenství. Neexistuje důvod, proč dojít k závěru, že by se v případě zrušení opatření mělo toto změnit.

| (124) | Informace poskytnuté spolupracujícím vyvážejícím výrobcem uvedeným výše v 17. bodu odůvodnění, který do Společenství nevyvážel, ukázaly, že se vývoz do třetích zemí uskutečňoval ve velkém objemu a během období přezkumného šetření představoval 80 % celkového prodeje. Bylo rovněž zjištěno, že průměrné vývozní ceny do třetích zemí byly nižší než náklady, což naznačuje, že se výrobek na trzích třetích zemí prodává za dumpingové ceny. Pokud jde navíc o nespolupracující společnosti, nejsou k dispozici žádné informace naznačující, že by se jejich počínání při tvorbě cen lišilo, pokud jde o thajský domácí trh či trhy třetích zemí, a proto je možné mít za to, že i oni prodávají do třetích zemí za ceny nižší než na svém domácím trhu. |
| --- | --- |

(124)

Informace poskytnuté spolupracujícím vyvážejícím výrobcem uvedeným výše v 17. bodu odůvodnění, který do Společenství nevyvážel, ukázaly, že se vývoz do třetích zemí uskutečňoval ve velkém objemu a během období přezkumného šetření představoval 80 % celkového prodeje. Bylo rovněž zjištěno, že průměrné vývozní ceny do třetích zemí byly nižší než náklady, což naznačuje, že se výrobek na trzích třetích zemí prodává za dumpingové ceny. Pokud jde navíc o nespolupracující společnosti, nejsou k dispozici žádné informace naznačující, že by se jejich počínání při tvorbě cen lišilo, pokud jde o thajský domácí trh či trhy třetích zemí, a proto je možné mít za to, že i oni prodávají do třetích zemí za ceny nižší než na svém domácím trhu.

| (125) | Informace poskytnuté spolupracujícím vývozcem, který nevyvážel do Společenství, ukázaly, že se vývoz do třetích zemí uskutečňoval za vývozní ceny, jejichž vážený průměr je podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství dosahované ve Společenství. |
| --- | --- |

(125)

Informace poskytnuté spolupracujícím vývozcem, který nevyvážel do Společenství, ukázaly, že se vývoz do třetích zemí uskutečňoval za vývozní ceny, jejichž vážený průměr je podstatně nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství dosahované ve Společenství.

| (126) | Za předpokladu, že převládající cenová hladina ve Společenství zůstane na stejné úrovni, je proto možné dojít k závěru, že by Společenství bylo vyvážejícími výrobci v Thajsku považováno za přitažlivý trh. S ohledem na to se usuzuje, že by v případě zrušení opatření existovala hospodářská pobídka k přesunu vývozů ze třetích zemí na ziskovější trh Společenství. |
| --- | --- |

(126)

Za předpokladu, že převládající cenová hladina ve Společenství zůstane na stejné úrovni, je proto možné dojít k závěru, že by Společenství bylo vyvážejícími výrobci v Thajsku považováno za přitažlivý trh. S ohledem na to se usuzuje, že by v případě zrušení opatření existovala hospodářská pobídka k přesunu vývozů ze třetích zemí na ziskovější trh Společenství.

| (127) | V Thajsku existují významné volné kapacity. Šetření ukázalo, že využití kapacity spolupracujícího výrobce bylo během období přezkumného šetření nízké. |
| --- | --- |

(127)

V Thajsku existují významné volné kapacity. Šetření ukázalo, že využití kapacity spolupracujícího výrobce bylo během období přezkumného šetření nízké.

| (128) | Podle informační zprávy o trhu se úroveň kapacity nespolupracujících vyvážejících výrobců odhaduje na asi 430 000 tun, celková výroba dosahuje asi 500 000 tun. Na základě těchto údajů by volná kapacita mohla představovat přibližně 70 000 tun. Tato volná kapacita by mohla dosahovat zhruba 2,9 % celkové spotřeby Společenství, pokud by byla využita k prodeji na trh Společenství. |
| --- | --- |

(128)

Podle informační zprávy o trhu se úroveň kapacity nespolupracujících vyvážejících výrobců odhaduje na asi 430 000 tun, celková výroba dosahuje asi 500 000 tun. Na základě těchto údajů by volná kapacita mohla představovat přibližně 70 000 tun. Tato volná kapacita by mohla dosahovat zhruba 2,9 % celkové spotřeby Společenství, pokud by byla využita k prodeji na trh Společenství.

| (129) | Celkově informace o trhu naznačují, že domácí trh v Thajsku může absorbovat méně než 94 000 tun neboli 25 % domácí výroby PET. Za těchto okolností thajští výrobci dotčeného výrobku velmi silně závisí na vývozu, pokud mají i nadále pracovat při současné kapacitě. Za těchto okolností existuje silná pravděpodobnost, že by v případě zrušení opatření vývozy do ES vzrostly. Proto není možné vyloučit, že by v případě zrušení opatření thajští vyvážející výrobci nesnížili své vývozní ceny při vývozu do Společenství na úroveň vývozních cen na trhy třetích zemí, aby tak znovu získali ztracený tržní podíl. Proto není možné vyloučit riziko, že v případě zrušení opatření dojde k obnovení dumpingu nespolupracujících vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(129)

Celkově informace o trhu naznačují, že domácí trh v Thajsku může absorbovat méně než 94 000 tun neboli 25 % domácí výroby PET. Za těchto okolností thajští výrobci dotčeného výrobku velmi silně závisí na vývozu, pokud mají i nadále pracovat při současné kapacitě. Za těchto okolností existuje silná pravděpodobnost, že by v případě zrušení opatření vývozy do ES vzrostly. Proto není možné vyloučit, že by v případě zrušení opatření thajští vyvážející výrobci nesnížili své vývozní ceny při vývozu do Společenství na úroveň vývozních cen na trhy třetích zemí, aby tak znovu získali ztracený tržní podíl. Proto není možné vyloučit riziko, že v případě zrušení opatření dojde k obnovení dumpingu nespolupracujících vyvážejících výrobců.

| (130) | U spolupracujícího vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že má běžnou úroveň zásob. Poznamenává se však, že zásoby není možné považovat za řádný indikátor, protože výroba PET v Thajsku probíhá ponejvíce na základě objednávek odběratelů. Zásoby proto sestávají hlavně z PET čekajících na expedici již známým odběratelům. |
| --- | --- |

(130)

U spolupracujícího vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že má běžnou úroveň zásob. Poznamenává se však, že zásoby není možné považovat za řádný indikátor, protože výroba PET v Thajsku probíhá ponejvíce na základě objednávek odběratelů. Zásoby proto sestávají hlavně z PET čekajících na expedici již známým odběratelům.

| (131) | Protože jediný spolupracující vyvážející výrobce do Společenství nevyvážel, šetření nemohlo dojít k závěru, zda dumping navzdory platným opatřením přetrvává, či nikoli. |
| --- | --- |

(131)

Protože jediný spolupracující vyvážející výrobce do Společenství nevyvážel, šetření nemohlo dojít k závěru, zda dumping navzdory platným opatřením přetrvává, či nikoli.

| (132) | Avšak vážené průměrné vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce při vývozu na trhy třetích zemí i ceny na domácím trhu jsou též podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství při prodeji ve Společenství. Prodejní ceny byly nižší než výrobní náklady. Toto se považuje za indikátor, že by se prodej, pokud by byla opatření zrušena, pravděpodobně uskutečňoval za dumpingové ceny. Navíc vzhledem k atraktivní cenové hladině ve Společenství by v případě, že by byla opatření zrušena, existovala pobídka pro thajské vyvážející výrobce, aby prodávali na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(132)

Avšak vážené průměrné vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce při vývozu na trhy třetích zemí i ceny na domácím trhu jsou též podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství při prodeji ve Společenství. Prodejní ceny byly nižší než výrobní náklady. Toto se považuje za indikátor, že by se prodej, pokud by byla opatření zrušena, pravděpodobně uskutečňoval za dumpingové ceny. Navíc vzhledem k atraktivní cenové hladině ve Společenství by v případě, že by byla opatření zrušena, existovala pobídka pro thajské vyvážející výrobce, aby prodávali na trhu Společenství.

| (133) | V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců je možné zjistit významnou hrozbu přesměrování obchodu, když se porovná domácí poptávka a významný objem PET, jenž se prodává do třetích zemí. Připomíná se, jak bylo uvedeno ve 131. bodu a dále odůvodnění, že thajští výrobci velmi silně závisí na vývozech a že existuje velká celková nevyužitá kapacita, která by mohla být přesměrována do Společenství. Vzhledem k dumpingu praktikovanému v minulosti (v původním šetření ve výši 32,5 %) se zdá, že existuje riziko obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(133)

V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců je možné zjistit významnou hrozbu přesměrování obchodu, když se porovná domácí poptávka a významný objem PET, jenž se prodává do třetích zemí. Připomíná se, jak bylo uvedeno ve 131. bodu a dále odůvodnění, že thajští výrobci velmi silně závisí na vývozech a že existuje velká celková nevyužitá kapacita, která by mohla být přesměrována do Společenství. Vzhledem k dumpingu praktikovanému v minulosti (v původním šetření ve výši 32,5 %) se zdá, že existuje riziko obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.

4.   Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu

| (134) | Na základě výše uvedených skutečností je učiněn závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně přetrvával nebo by byl obnoven. V souladu s tím se navrhuje, aby byla opatření vztahující se na dovozy PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska zachována. |
| --- | --- |

(134)

Na základě výše uvedených skutečností je učiněn závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně přetrvával nebo by byl obnoven. V souladu s tím se navrhuje, aby byla opatření vztahující se na dovozy PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska zachována.

| (135) | Na základě shromážděných informací o nespolupracujících vyvážejících výrobcích se zdá, že existuje podstatné riziko obnovení dumpingu. Toto riziko vychází především z údajů naznačujících, že nespolupracující vyvážející výrobci disponují podstatnou výrobní a vývozní kapacitou, jež by se s největší pravděpodobností, jak bylo prokázáno odhalením dumpingových praktik v původním šetření, projevila ve formě vývozů za dumpingové ceny do Společenství, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(135)

Na základě shromážděných informací o nespolupracujících vyvážejících výrobcích se zdá, že existuje podstatné riziko obnovení dumpingu. Toto riziko vychází především z údajů naznačujících, že nespolupracující vyvážející výrobci disponují podstatnou výrobní a vývozní kapacitou, jež by se s největší pravděpodobností, jak bylo prokázáno odhalením dumpingových praktik v původním šetření, projevila ve formě vývozů za dumpingové ceny do Společenství, pokud by byla opatření zrušena.

| (136) | V souladu s tím se navrhuje, aby byla opatření vztahující se na dovozy PET pocházejících z Korejské republiky zachována. |
| --- | --- |

(136)

V souladu s tím se navrhuje, aby byla opatření vztahující se na dovozy PET pocházejících z Korejské republiky zachována.

D.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ

| (137) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se rovněž posuzovalo, zda lze změněné okolnosti s ohledem na původní šetření o dumpingu důvodně považovat za trvalé. |
| --- | --- |

(137)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se rovněž posuzovalo, zda lze změněné okolnosti s ohledem na původní šetření o dumpingu důvodně považovat za trvalé.

| (138) | Připomíná se, že se rozsah prozatímního přezkumu, pokud jde o Korejskou republiku, omezuje na dumpingová rozpětí pro tři společnosti SK Chemicals Co Ltd., KP Chemicals Corp. a Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd. a společnosti s nimi ve spojení. |
| --- | --- |

(138)

Připomíná se, že se rozsah prozatímního přezkumu, pokud jde o Korejskou republiku, omezuje na dumpingová rozpětí pro tři společnosti SK Chemicals Co Ltd., KP Chemicals Corp. a Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd. a společnosti s nimi ve spojení.

| (139) | U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří během období přezkumného šetření vyváželi PET do Společenství, prozatímní přezkum ukázal, že jejich dumpingová rozpětí zůstala na zanedbatelné úrovni. Hlavním důvodem je skutečnost, že když běžné hodnoty a prodejní ceny na domácím trhu u těchto společností ve srovnání s údaji z původního šetření vzrostly, prodejní ceny na trhu Společenství vzrostly v odpovídajícím poměru. |
| --- | --- |

(139)

U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří během období přezkumného šetření vyváželi PET do Společenství, prozatímní přezkum ukázal, že jejich dumpingová rozpětí zůstala na zanedbatelné úrovni. Hlavním důvodem je skutečnost, že když běžné hodnoty a prodejní ceny na domácím trhu u těchto společností ve srovnání s údaji z původního šetření vzrostly, prodejní ceny na trhu Společenství vzrostly v odpovídajícím poměru.

| (140) | Nebyly zjištěny žádné indikace naznačující, že by tyto změny způsobující zanedbatelné dumpingové rozpětí nebyly trvalé, neboť bylo zjištěno, že všichni spolupracující vyvážející výrobci pracují při vysokém využití kapacity (nad 90 %). Navíc žádný z nich neplánoval zvyšovat svoji výrobní kapacitu v Korejské republice. Jeden z nich, společnost SK Chemicals, ovšem založil výrobní závod ve Společenství a pravděpodobně bude svůj vývoz z Korejské republiky snižovat. |
| --- | --- |

(140)

Nebyly zjištěny žádné indikace naznačující, že by tyto změny způsobující zanedbatelné dumpingové rozpětí nebyly trvalé, neboť bylo zjištěno, že všichni spolupracující vyvážející výrobci pracují při vysokém využití kapacity (nad 90 %). Navíc žádný z nich neplánoval zvyšovat svoji výrobní kapacitu v Korejské republice. Jeden z nich, společnost SK Chemicals, ovšem založil výrobní závod ve Společenství a pravděpodobně bude svůj vývoz z Korejské republiky snižovat.

| (141) | Pokud jde o vyvážejícího výrobce, společnost Daehan, která se, jak se uvádí výše ve 49. bodu odůvodnění, nakonec rozhodla při šetření nespolupracovat, nebylo možné žádnou ze skutečností týkajících se této společnosti ověřit. |
| --- | --- |

(141)

Pokud jde o vyvážejícího výrobce, společnost Daehan, která se, jak se uvádí výše ve 49. bodu odůvodnění, nakonec rozhodla při šetření nespolupracovat, nebylo možné žádnou ze skutečností týkajících se této společnosti ověřit.

| (142) | Proto musí závěr pro tuto společnost vycházet ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací uvedených v podnětu a informací z neověřeného dotazníku. |
| --- | --- |

(142)

Proto musí závěr pro tuto společnost vycházet ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací uvedených v podnětu a informací z neověřeného dotazníku.

| (143) | V případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobních seskupení, SK Chemicals a KP Chemicals, je možné okolnosti, za kterých byla v rámci tohoto šetření vypočítána dumpingová rozpětí, považovat za trvalé. |
| --- | --- |

(143)

V případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobních seskupení, SK Chemicals a KP Chemicals, je možné okolnosti, za kterých byla v rámci tohoto šetření vypočítána dumpingová rozpětí, považovat za trvalé.

| (144) | Pokud jde o třetího vyvážejícího výrobce, jímž je Daehan Synthetic Fibres, je třeba připomenout, že tato společnost nespolupracovala a že analýza musela být založena na dostupných skutečnostech naznačujících, že dumping přetrvává. Za těchto okolností by měla tato společnost podléhat zbytkové celní sazbě, jak byla stanovena v původním šetření a potvrzena posledním přezkumem. |
| --- | --- |

(144)

Pokud jde o třetího vyvážejícího výrobce, jímž je Daehan Synthetic Fibres, je třeba připomenout, že tato společnost nespolupracovala a že analýza musela být založena na dostupných skutečnostech naznačujících, že dumping přetrvává. Za těchto okolností by měla tato společnost podléhat zbytkové celní sazbě, jak byla stanovena v původním šetření a potvrzena posledním přezkumem.

| (145) | V tomto řízení spolupracovali pouze dva tchajwanští vyvážející výrobci. Analýza trvalosti změněných okolností se tudíž omezuje pouze na tyto dvě společnosti. |
| --- | --- |

(145)

V tomto řízení spolupracovali pouze dva tchajwanští vyvážející výrobci. Analýza trvalosti změněných okolností se tudíž omezuje pouze na tyto dvě společnosti.

| (146) | Společnost Far Eastern Textiles podléhá nulové sazbě cla od přijetí nařízení Rady (ES) č. 83/2005 (9). Dalšímu spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, jímž je Shinkong Synthetic Fibres, bylo týmž nařízením přiděleno dumpingové rozpětí ve výši 3,1 %. |
| --- | --- |

(146)

Společnost Far Eastern Textiles podléhá nulové sazbě cla od přijetí nařízení Rady (ES) č. 83/2005 (9). Dalšímu spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, jímž je Shinkong Synthetic Fibres, bylo týmž nařízením přiděleno dumpingové rozpětí ve výši 3,1 %.

| (147) | Na základě analýzy dumpingu, jež byla prováděna pro období přezkumného šetření, byla stanovena změněná dumpingová rozpětí ve výši 3,5 % pro společnost Far Eastern a 6,5 % pro Shinkong. |
| --- | --- |

(147)

Na základě analýzy dumpingu, jež byla prováděna pro období přezkumného šetření, byla stanovena změněná dumpingová rozpětí ve výši 3,5 % pro společnost Far Eastern a 6,5 % pro Shinkong.

| (148) | V případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří během období přezkumného šetření vyváželi do Společenství, neexistuje žádný důvod domnívat se, že by změny, k nimž došlo mezi současným a předchozím šetřením, zejména pak změny vývozních cen do Společenství a běžných hodnot, jež vedly k revizi dumpingových rozpětí, nebyly trvalé povahy. Pokud jde o společnost, u níž byl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že dotyčná společnost prodávala významná množství novému odběrateli za cenu, která byla podstatně nižší než její všeobecná vývozní cenová hladina. Protože společnost neuvedla, že dotyčnému odběrateli přestane prodávat nebo že své vývozní ceny přizpůsobí, je možné učinit závěr, že dumping bude přetrvávat. Navíc tato společnost během období přezkumného šetření využívala svoji kapacitu téměř plně. Proto není pravděpodobné, že by mělo dojít k významným změnám struktury prodeje dotčené společnosti, jež by měly dopad na její cenovou hladinu s odpovídajícím účinkem na běžné hodnoty a vývozní ceny. |
| --- | --- |

(148)

V případě dvou spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří během období přezkumného šetření vyváželi do Společenství, neexistuje žádný důvod domnívat se, že by změny, k nimž došlo mezi současným a předchozím šetřením, zejména pak změny vývozních cen do Společenství a běžných hodnot, jež vedly k revizi dumpingových rozpětí, nebyly trvalé povahy. Pokud jde o společnost, u níž byl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že dotyčná společnost prodávala významná množství novému odběrateli za cenu, která byla podstatně nižší než její všeobecná vývozní cenová hladina. Protože společnost neuvedla, že dotyčnému odběrateli přestane prodávat nebo že své vývozní ceny přizpůsobí, je možné učinit závěr, že dumping bude přetrvávat. Navíc tato společnost během období přezkumného šetření využívala svoji kapacitu téměř plně. Proto není pravděpodobné, že by mělo dojít k významným změnám struktury prodeje dotčené společnosti, jež by měly dopad na její cenovou hladinu s odpovídajícím účinkem na běžné hodnoty a vývozní ceny.

| (149) | Pokud jde o druhou spolupracující společnost, pozorované změny nebyly velké, tj. změna dumpingových rozpětí z 3,1 % na 6,5 % z toho důvodu, že v běžných hodnotách došlo k poněkud výraznějším změnám než ve vývozních cenách. Tato okolnost se pravděpodobně v budoucnosti nezmění, protože ceny ropy, které představují hlavní nákladový faktor při výrobě PET, se stabilizují na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

(149)

Pokud jde o druhou spolupracující společnost, pozorované změny nebyly velké, tj. změna dumpingových rozpětí z 3,1 % na 6,5 % z toho důvodu, že v běžných hodnotách došlo k poněkud výraznějším změnám než ve vývozních cenách. Tato okolnost se pravděpodobně v budoucnosti nezmění, protože ceny ropy, které představují hlavní nákladový faktor při výrobě PET, se stabilizují na vysoké úrovni.

| (150) | V souladu s tím se má za to, že dumpingová rozpětí pro obě společnosti, jak byla vypočítána na základě údajů poskytnutých v rámci tohoto šetření, jsou spolehlivá a že zjištěné změny se považují za změny trvalé povahy. |
| --- | --- |

(150)

V souladu s tím se má za to, že dumpingová rozpětí pro obě společnosti, jak byla vypočítána na základě údajů poskytnutých v rámci tohoto šetření, jsou spolehlivá a že zjištěné změny se považují za změny trvalé povahy.

E.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   Výroba ve Společenství

| (151) | PET ve Společenství vyrábějí následující společnosti:






  — | výrobci, kteří požádali o přezkum před pozbytím platnosti, kteří jej podporovali a spolupracovali při šetření (viz 154. bod odůvodnění), |
| --- | --- | --- |

(151)

PET ve Společenství vyrábějí následující společnosti:

—

výrobci, kteří požádali o přezkum před pozbytím platnosti, kteří jej podporovali a spolupracovali při šetření (viz 154. bod odůvodnění),

| — | dva výrobci, kteří požádali o přezkum před pozbytím platnosti, ale v rámci současného šetření nespolupracovali, |
| --- | --- |

—

dva výrobci, kteří požádali o přezkum před pozbytím platnosti, ale v rámci současného šetření nespolupracovali,

| — | jedna dceřiná společnost korejského výrobce se sídlem ve Společenství, která při šetření spolupracovala a požadavek podporovala. |
| --- | --- |

—

jedna dceřiná společnost korejského výrobce se sídlem ve Společenství, která při šetření spolupracovala a požadavek podporovala.

| (152) | PET vyráběný všemi těmito společnostmi představuje celkovou výrobu Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(152)

PET vyráběný všemi těmito společnostmi představuje celkovou výrobu Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

2.   Výrobní odvětví Společenství

| (153) | Komise zkoumala, zda spolupracující výrobci ve Společenství, kteří požádali nebo podpořili žádost o přezkum před pozbytím platnosti, představovali v rámci celkové výroby PET ve Společenství významný podíl. Na tyto výrobce ve Společenství připadalo 88 % z celkové výroby PET ve Společenství. Ti výrobci ve Společenství, kteří plně nespolupracovali, byli z definice výrobního odvětví Společenství vyloučeni. Komise proto měla za to, že tito plně spolupracující výrobci ve Společenství reprezentují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. V původním šetření reprezentovalo výrobní odvětví Společenství více než 85 % tehdejší celkové výroby PET ve Společenství. |
| --- | --- |

(153)

Komise zkoumala, zda spolupracující výrobci ve Společenství, kteří požádali nebo podpořili žádost o přezkum před pozbytím platnosti, představovali v rámci celkové výroby PET ve Společenství významný podíl. Na tyto výrobce ve Společenství připadalo 88 % z celkové výroby PET ve Společenství. Ti výrobci ve Společenství, kteří plně nespolupracovali, byli z definice výrobního odvětví Společenství vyloučeni. Komise proto měla za to, že tito plně spolupracující výrobci ve Společenství reprezentují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. V původním šetření reprezentovalo výrobní odvětví Společenství více než 85 % tehdejší celkové výroby PET ve Společenství.

| (154) | Následujících dvanáct výrobců ve Společenství částečně zmiňovaných výše v 16. bodu odůvodnění představuje výrobní odvětví Společenství:
  Voridian BV (Nizozemsko), M & G Polimeri Italia Spa (Itálie), Equipolymers Srl (Itálie), La Seda de Barcelona SA (Španělsko), Novapet SA (Španělsko), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko), Aussapol Spa (Itálie), Advansa Ltd (Spojené království), Wellman BV (Nizozemsko), Elana Wse, dceřiná společnost koncernu Boryszew (Polsko), V.P.I. SA (Řecko), SK Eurochem (Polsko). |
| --- | --- |

(154)

Následujících dvanáct výrobců ve Společenství částečně zmiňovaných výše v 16. bodu odůvodnění představuje výrobní odvětví Společenství:

Voridian BV (Nizozemsko), M & G Polimeri Italia Spa (Itálie), Equipolymers Srl (Itálie), La Seda de Barcelona SA (Španělsko), Novapet SA (Španělsko), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko), Aussapol Spa (Itálie), Advansa Ltd (Spojené království), Wellman BV (Nizozemsko), Elana Wse, dceřiná společnost koncernu Boryszew (Polsko), V.P.I. SA (Řecko), SK Eurochem (Polsko).

F.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

1.   Spotřeba na trhu Společenství

| (155) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství, odhadovaných údajů ohledně prodeje ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství, a to na základě údajů poskytnutých v etapě podání podnětu, a údajů Eurostatu ohledně veškerého dovozu do Společenství ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(155)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství, odhadovaných údajů ohledně prodeje ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství, a to na základě údajů poskytnutých v etapě podání podnětu, a údajů Eurostatu ohledně veškerého dovozu do Společenství ze třetích zemí.

| (156) | Od roku 2002 do období přezkumného šetření spotřeba dotčeného produktu ve Společenství neustále rostla a během období přezkumného šetření dosáhla celkové výše 2 400 000 tun. Celkový nárůst během období činil 18 %. Tento nárůst byl částečně způsoben novými aplikacemi (mj. pivo, víno) a částečně nárůstem spotřeby v zemích, které přistoupily k EU v roce 2004.
  Tabulka 1 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba Společenství (v tunách) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Index | 100 | 108 | 109 | 118 |

(156)

Od roku 2002 do období přezkumného šetření spotřeba dotčeného produktu ve Společenství neustále rostla a během období přezkumného šetření dosáhla celkové výše 2 400 000 tun. Celkový nárůst během období činil 18 %. Tento nárůst byl částečně způsoben novými aplikacemi (mj. pivo, víno) a částečně nárůstem spotřeby v zemích, které přistoupily k EU v roce 2004.

Tabulka 1

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Spotřeba Společenství (v tunách)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Index

100

108

109

118

2.   Dovozy z dotčených zemí

2.1.   Kumulace

| (157) | V původním šetření byly dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení posuzovány kumulativně. Bylo zkoumáno, zda by bylo kumulativní posouzení vhodné i při stávajícím šetření. |
| --- | --- |

(157)

V původním šetření byly dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení posuzovány kumulativně. Bylo zkoumáno, zda by bylo kumulativní posouzení vhodné i při stávajícím šetření.

| (158) | Co se týče dovozů ze dvou spolupracujících korejských společností, šetření ukázalo, že je dumping buď zanedbatelný nebo žádný. Proto nemohly být dotyčné dovozy v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení posuzovány kumulativně. Bylo však zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozům z Indie, Malajsie a Tchaj-wanu bylo vyšší než zanedbatelné úrovně. Pokud se jedná o dovozy z Indonésie a Thajska, šetření ukázalo, že dovozy nebyly reprezentativní, a tudíž nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí. Byl však rovněž učiněn závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu. Co se týče množství exportovaných jednotlivými šesti dotčenými zeměmi, bylo konstatováno, že pokud by byla opatření zrušena, dovozy ze všech jednotlivých dotčených zemí by se pravděpodobně zvýšily na úrovně výrazně nad úrovněmi dosaženými během období přezkumného šetření a určitě by překročily práh zanedbatelnosti. Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, šetření potvrdilo, že byly PET granule dovážené z dotčených zemí obdobné ve všech svých základních fyzikálních i technických vlastnostech. Tyto granule byly navíc zaměnitelné s granulemi vyráběnými ve Společenství a byly ve Společenství uváděny na trh ve stejném období, prostřednictvím obdobných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek. Importované PET granule byly proto považovány za konkurující si navzájem a konkurující rovněž PET granulím vyrobeným ve Společenství. |
| --- | --- |

(158)

Co se týče dovozů ze dvou spolupracujících korejských společností, šetření ukázalo, že je dumping buď zanedbatelný nebo žádný. Proto nemohly být dotyčné dovozy v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení posuzovány kumulativně. Bylo však zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozům z Indie, Malajsie a Tchaj-wanu bylo vyšší než zanedbatelné úrovně. Pokud se jedná o dovozy z Indonésie a Thajska, šetření ukázalo, že dovozy nebyly reprezentativní, a tudíž nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí. Byl však rovněž učiněn závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu. Co se týče množství exportovaných jednotlivými šesti dotčenými zeměmi, bylo konstatováno, že pokud by byla opatření zrušena, dovozy ze všech jednotlivých dotčených zemí by se pravděpodobně zvýšily na úrovně výrazně nad úrovněmi dosaženými během období přezkumného šetření a určitě by překročily práh zanedbatelnosti. Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, šetření potvrdilo, že byly PET granule dovážené z dotčených zemí obdobné ve všech svých základních fyzikálních i technických vlastnostech. Tyto granule byly navíc zaměnitelné s granulemi vyráběnými ve Společenství a byly ve Společenství uváděny na trh ve stejném období, prostřednictvím obdobných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek. Importované PET granule byly proto považovány za konkurující si navzájem a konkurující rovněž PET granulím vyrobeným ve Společenství.

| (159) | Ve světle výše uvedeného bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla ve vztahu k dovozům z Indie, Malajsie, Thajska, Indonésie, Tchaj-wanu a k dumpingovým dovozům z Korejské republiky naplněna. Dovozy ze šesti dotčených zemí byly proto přezkoumávány kumulativně, s výjimkou těch nedumpingových dovozů, které uskutečnili dva korejští spolupracující vyvážející výrobci. |
| --- | --- |

(159)

Ve světle výše uvedeného bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla ve vztahu k dovozům z Indie, Malajsie, Thajska, Indonésie, Tchaj-wanu a k dumpingovým dovozům z Korejské republiky naplněna. Dovozy ze šesti dotčených zemí byly proto přezkoumávány kumulativně, s výjimkou těch nedumpingových dovozů, které uskutečnili dva korejští spolupracující vyvážející výrobci.

2.2.   Objem, tržní podíl a ceny dovozů

| (160) | Pokud jde o šest dotčených zemí, objemy dovozů, tržní podíly a průměrné ceny se vyvíjely tak, jak se uvádí níže. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu. Z těchto číselných údajů by měly být v zásadě vyjmuty nedumpingové korejské dovozy. Z důvodu důvěrnosti údajů však byly tyto záměrně zahrnuty. Vývoj příslušného trendu by však byl v zásadě stejný, i kdyby byly údaje týkající se nedumpingových korejských dovozů vyňaty. |
| --- | --- |

(160)

Pokud jde o šest dotčených zemí, objemy dovozů, tržní podíly a průměrné ceny se vyvíjely tak, jak se uvádí níže. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu. Z těchto číselných údajů by měly být v zásadě vyjmuty nedumpingové korejské dovozy. Z důvodu důvěrnosti údajů však byly tyto záměrně zahrnuty. Vývoj příslušného trendu by však byl v zásadě stejný, i kdyby byly údaje týkající se nedumpingových korejských dovozů vyňaty.

| (161) | Od roku 2002 do období přezkumného šetření poklesly dovozy z dotčených zemí o 13 %, tj. ze 192 000 tun v roce 2002 na 167 000 tun během období přezkumného šetření. Ve srovnání s rokem 2002 zůstaly nezměněny v roce 2003 a poklesly o 3 % v roce 2004 a o dalších 10 % během období přezkumného šetření.
  Tabulka 2 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem | 192 192 | 191 455 | 186 892 | 166 982 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 87 |
| Podíl na trhu | 9,4 % | 8,6 % | 8,4 % | 7,0 % |
| Ceny (EUR/t) | 850 | 803 | 854 | 1 030 |
| Index | 100 | 94 | 100 | 121 |

(161)

Od roku 2002 do období přezkumného šetření poklesly dovozy z dotčených zemí o 13 %, tj. ze 192 000 tun v roce 2002 na 167 000 tun během období přezkumného šetření. Ve srovnání s rokem 2002 zůstaly nezměněny v roce 2003 a poklesly o 3 % v roce 2004 a o dalších 10 % během období přezkumného šetření.

Tabulka 2

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Objem

192 192

191 455

186 892

166 982

Index

100

100

97

87

Podíl na trhu

9,4 %

8,6 %

8,4 %

7,0 %

Ceny (EUR/t)

850

803

854

1 030

Index

100

94

100

121

G.   HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   Předběžné poznámky

| (162) | Na začátku přezkumu se předpokládalo, že bude proveden výběr vzorku výrobců Společenství, ovšem vzhledem k tomu, že jejich počet není nadměrný, bylo rozhodnuto zahrnout je všechny, takže v návaznosti na toto rozhodnutí byly faktory způsobující újmu posuzovány na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(162)

Na začátku přezkumu se předpokládalo, že bude proveden výběr vzorku výrobců Společenství, ovšem vzhledem k tomu, že jejich počet není nadměrný, bylo rozhodnuto zahrnout je všechny, takže v návaznosti na toto rozhodnutí byly faktory způsobující újmu posuzovány na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Společenství.

| (163) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které mají vztah k výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(163)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které mají vztah k výrobnímu odvětví Společenství.

2.   Analýza hospodářských ukazatelů

2.1.   Výroba

| (164) | Výroba výrobního odvětví Společenství vzrostla od roku 2002 do období přezkumného šetření o 20 %, tj. z úrovně 1 465 000 tun v roce 2002 na 1 760 000 tun během období přezkumného šetření. Meziroční nárůst činil 4,8 % v roce 2003 a 4,6 % v roce 2004. K dalšímu nárůstu došlo během období přezkumného šetření, když výroba prudce stoupla na 150 000 tun, tj. o 10,8 %. Toto vyplynulo z procesu restrukturalizace, který ve výrobním odvětví proběhl s cílem lépe kontrolovat výrobní náklady a využít tak rostoucí spotřeby na trhu Společenství, jež – jak bylo uvedeno výše – vzrostla od roku 2002 do období přezkumného šetření o 19 % (z 2 milionů tun v roce 2002 na 2,4 milionu tun během období přezkumného šetření).
  Tabulka 3 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Index | 100 | 105 | 109 | 120 |

(164)

Výroba výrobního odvětví Společenství vzrostla od roku 2002 do období přezkumného šetření o 20 %, tj. z úrovně 1 465 000 tun v roce 2002 na 1 760 000 tun během období přezkumného šetření. Meziroční nárůst činil 4,8 % v roce 2003 a 4,6 % v roce 2004. K dalšímu nárůstu došlo během období přezkumného šetření, když výroba prudce stoupla na 150 000 tun, tj. o 10,8 %. Toto vyplynulo z procesu restrukturalizace, který ve výrobním odvětví proběhl s cílem lépe kontrolovat výrobní náklady a využít tak rostoucí spotřeby na trhu Společenství, jež – jak bylo uvedeno výše – vzrostla od roku 2002 do období přezkumného šetření o 19 % (z 2 milionů tun v roce 2002 na 2,4 milionu tun během období přezkumného šetření).

Tabulka 3

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Výroba (v tunách)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Index

100

105

109

120

2.2.   Kapacita a využití kapacity

| (165) | Výrobní kapacita vzrostla od roku 2002 do období přezkumného šetření o 22 %, tj. z úrovně 1 760 000 tun v roce 2002 na 2 156 000 tun během období přezkumného šetření. Ke zvýšení došlo ponejvíce během období přezkumného šetření, kdy ve srovnání s rokem 2004 vzrostla výrobní kapacita o 300 000 tun, tj. o 16,7 %. Tento podstatný nárůst výrobní kapacity probíhal souběžně s nárůstem výroby, k němuž došlo v tomtéž období (viz výše 164. bod odůvodnění). Zvýšení výrobní kapacity bylo výsledkem dalších investic do výrobních linek s cílem využít rostoucího trhu. Využití kapacity se zvýšilo v roce 2003 o 4 procentní body, zůstalo na stejné úrovni v roce 2004 a poté během období přezkumného šetření pokleslo o 5 procentních bodů na úroveň 82 %. Pokles, k němuž došlo mezi rokem 2004 a obdobím přezkumného šetření, je důsledkem významného nárůstu výrobní kapacity během dotyčného období. Proto se vyšší objem výroby během období přezkumného šetření, ve srovnání s rokem 2004, časově shodoval s nižší mírou využití kapacity.
  Tabulka 4 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Index | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Využití kapacity | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 98 |

(165)

Výrobní kapacita vzrostla od roku 2002 do období přezkumného šetření o 22 %, tj. z úrovně 1 760 000 tun v roce 2002 na 2 156 000 tun během období přezkumného šetření. Ke zvýšení došlo ponejvíce během období přezkumného šetření, kdy ve srovnání s rokem 2004 vzrostla výrobní kapacita o 300 000 tun, tj. o 16,7 %. Tento podstatný nárůst výrobní kapacity probíhal souběžně s nárůstem výroby, k němuž došlo v tomtéž období (viz výše 164. bod odůvodnění). Zvýšení výrobní kapacity bylo výsledkem dalších investic do výrobních linek s cílem využít rostoucího trhu. Využití kapacity se zvýšilo v roce 2003 o 4 procentní body, zůstalo na stejné úrovni v roce 2004 a poté během období přezkumného šetření pokleslo o 5 procentních bodů na úroveň 82 %. Pokles, k němuž došlo mezi rokem 2004 a obdobím přezkumného šetření, je důsledkem významného nárůstu výrobní kapacity během dotyčného období. Proto se vyšší objem výroby během období přezkumného šetření, ve srovnání s rokem 2004, časově shodoval s nižší mírou využití kapacity.

Tabulka 4

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Výrobní kapacita (v tunách)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Index

100

100

105

122

Využití kapacity

83 %

87 %

87 %

82 %

Index

100

105

104

98

2.3.   Prodej a podíl na trhu

| (166) | Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství se od roku 2002 do období přezkumného šetření zvýšil o 21 %. Po 2 % růstu v roce 2003 následoval nárůst o 8 procentních bodů v roce 2004 a o 11 procentních bodů v období přezkumného šetření. Přes růst prodeje způsobený vyšší spotřebou se tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2003 snížil o 4 procentní body a poté se postupně zvyšoval o 5 procentních bodů v roce 2004 a o 1 procentní bod během období přezkumného šetření.
  Tabulka 5 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v ES (v tunách) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Index | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Podíl na trhu | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(166)

Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství se od roku 2002 do období přezkumného šetření zvýšil o 21 %. Po 2 % růstu v roce 2003 následoval nárůst o 8 procentních bodů v roce 2004 a o 11 procentních bodů v období přezkumného šetření. Přes růst prodeje způsobený vyšší spotřebou se tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2003 snížil o 4 procentní body a poté se postupně zvyšoval o 5 procentních bodů v roce 2004 a o 1 procentní bod během období přezkumného šetření.

Tabulka 5

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Prodej v ES (v tunách)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Index

100

102

110

121

Podíl na trhu

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   Růst

| (167) | Celkově je nutné poznamenat, že se tržní podíl výrobního odvětví Společenství zvýšil během posuzovaného období o 2 %, což ukazuje, že jeho růst zaostával za růstem spotřeby trhu jako celku. |
| --- | --- |

(167)

Celkově je nutné poznamenat, že se tržní podíl výrobního odvětví Společenství zvýšil během posuzovaného období o 2 %, což ukazuje, že jeho růst zaostával za růstem spotřeby trhu jako celku.

2.5.   Zaměstnanost

| (168) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství se zvýšila během posuzovaného období o 18 %. K hlavnímu nárůstu došlo v letech 2003 (11 procentních bodů) a 2004 (dalších 6 procentních bodů). Přestože tato rostoucí tendence pokračovala i během období přezkumného šetření, růst představoval již pouze 2 procentní body. Tento nárůst o 18 % během celého období souvisí s úrovní výroby, která vzrostla o 20 %.
  Tabulka 6 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanci | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Index | 100 | 111 | 116 | 118 |

(168)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství se zvýšila během posuzovaného období o 18 %. K hlavnímu nárůstu došlo v letech 2003 (11 procentních bodů) a 2004 (dalších 6 procentních bodů). Přestože tato rostoucí tendence pokračovala i během období přezkumného šetření, růst představoval již pouze 2 procentní body. Tento nárůst o 18 % během celého období souvisí s úrovní výroby, která vzrostla o 20 %.

Tabulka 6

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Zaměstnanci

1 010

1 124

1 170

1 190

Index

100

111

116

118

2.6.   Produktivita

| (169) | Produktivita výrobního odvětví Společenství, měřená jako výkon v tunách na zaměstnance za rok, měla během posuzovaného období celkově rostoucí tendenci. Produktivita zpočátku v roce 2003 ve srovnání s rokem 2002 poklesla o 6 % a udržela se na stejné úrovni v roce 2004, během období přezkumného šetření však produktivita výrazně vzrostla, a to ve srovnání s rokem 2004 o více než 8 %.
  Tabulka 7 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Index | 100 | 94 | 94 | 102 |

(169)

Produktivita výrobního odvětví Společenství, měřená jako výkon v tunách na zaměstnance za rok, měla během posuzovaného období celkově rostoucí tendenci. Produktivita zpočátku v roce 2003 ve srovnání s rokem 2002 poklesla o 6 % a udržela se na stejné úrovni v roce 2004, během období přezkumného šetření však produktivita výrazně vzrostla, a to ve srovnání s rokem 2004 o více než 8 %.

Tabulka 7

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

1 450

1 365

1 369

1 480

Index

100

94

94

102

2.7.   Mzdy

| (170) | Je nutné poznamenat, že výroba PET granulí je odvětví kapitálově náročné, a proto mají mzdové náklady v rámci celkových nákladů na výrobek jen omezený dopad. Během období vzrostly mzdy o 12 %, zatímco výrobní náklady vzrostly celkem o 20 %. Jiným významným indikátorem jsou mzdové náklady vynaložené na vyrobenou tunu. Během období tyto náklady poklesly o 6 %.
  Tabulka 8 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (v mil. EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Mzdy na vyrobenou tunu (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 94 |

(170)

Je nutné poznamenat, že výroba PET granulí je odvětví kapitálově náročné, a proto mají mzdové náklady v rámci celkových nákladů na výrobek jen omezený dopad. Během období vzrostly mzdy o 12 %, zatímco výrobní náklady vzrostly celkem o 20 %. Jiným významným indikátorem jsou mzdové náklady vynaložené na vyrobenou tunu. Během období tyto náklady poklesly o 6 %.

Tabulka 8

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Mzdy (v mil. EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Index

100

101

106

112

Mzdy na vyrobenou tunu (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Index

100

96

98

94

2.8.   Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (171) | Co se týče účinku velikosti skutečného dumpingového rozpětí při daném objemu a cenách dovozů z dotyčných zemí na průmysl Společenství, nelze tento účinek považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(171)

Co se týče účinku velikosti skutečného dumpingového rozpětí při daném objemu a cenách dovozů z dotyčných zemí na průmysl Společenství, nelze tento účinek považovat za zanedbatelný.

2.9.   Prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny ve Společenství

| (172) | Jednotkové prodejní ceny vzrostly z 924 EUR/t v roce 2002 na 1 058 EUR/t během období přezkumného šetření. Celkově byla tendence k růstu (o 15 % za celé období). Tento růst je do značné míry důsledkem růstu ceny surovin, který je způsoben růstem ceny ropy. Přestože výrobní odvětví Společenství ceny zvýšilo, nenacházelo se v postavení, kdy by mohlo zvýšení přenést na navazující sektor a zvýšení cen surovin tak plně odrazit ve svých prodejních cenách. To bylo v zásadě způsobeno skutečností, že růst ceny surovin byl vyšší než růst cen PET. Výrobní odvětví Společenství navíc muselo čelit tlaku dovozů. S cílem zachovat si svůj podíl na trhu mohlo výrobní odvětví Společenství své ceny zvýšit pouze mírně, a tak čelilo potlačení cen.
  Tabulka 9 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená průměrná cena (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Index | 100 | 98 | 109 | 115 |

(172)

Jednotkové prodejní ceny vzrostly z 924 EUR/t v roce 2002 na 1 058 EUR/t během období přezkumného šetření. Celkově byla tendence k růstu (o 15 % za celé období). Tento růst je do značné míry důsledkem růstu ceny surovin, který je způsoben růstem ceny ropy. Přestože výrobní odvětví Společenství ceny zvýšilo, nenacházelo se v postavení, kdy by mohlo zvýšení přenést na navazující sektor a zvýšení cen surovin tak plně odrazit ve svých prodejních cenách. To bylo v zásadě způsobeno skutečností, že růst ceny surovin byl vyšší než růst cen PET. Výrobní odvětví Společenství navíc muselo čelit tlaku dovozů. S cílem zachovat si svůj podíl na trhu mohlo výrobní odvětví Společenství své ceny zvýšit pouze mírně, a tak čelilo potlačení cen.

Tabulka 9

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Vážená průměrná cena (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Index

100

98

109

115

2.10.   Náklady na výrobu hlavních surovin

| (173) | Vzhledem k tomu, že k výrobě 1 tuny PET je třeba 850 kg přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a 350 kg monoethylenglykolu (MEG) (hlavní suroviny), náklady na suroviny (PTA a MEG) od roku 2002 do období přezkumného šetření výrazně vzrostly, a to o 67 %, respektive o 31 % a dosáhly úrovně 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (průměr během období přezkumného šetření). Přestože byl zaznamenán menší pokles cen PTA ve třetím čtvrtletí roku 2005, kdy ceny poklesly na úroveň 700 EUR/t, a v případě MEG byly sledované ceny v zásadě stabilní, je třeba zdůraznit, že suroviny se nakupují předem na základě dlouhodobých kontraktů. V důsledku této skutečnosti výrobní odvětví Společenství za posuzované období, navzdory menšímu poklesu cen PTA na konci období přezkumného šetření, stále nese důsledky výrazného nárůstu nákladů. Navíc vzhledem k situaci na světovém ropném trhu se mohou ceny surovin potřebných pro výrobu PET nepředvídatelně měnit, s největší pravděpodobností ale zůstanou na vysoké úrovni. Všechny tyto faktory přispívají k tomu, že výrobci PET ve Společenství jsou ve zvýšené míře zranitelní.
  Tabulka 10









  Průměrné náklady (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| — | PTA |

(173)

Vzhledem k tomu, že k výrobě 1 tuny PET je třeba 850 kg přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a 350 kg monoethylenglykolu (MEG) (hlavní suroviny), náklady na suroviny (PTA a MEG) od roku 2002 do období přezkumného šetření výrazně vzrostly, a to o 67 %, respektive o 31 % a dosáhly úrovně 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (průměr během období přezkumného šetření). Přestože byl zaznamenán menší pokles cen PTA ve třetím čtvrtletí roku 2005, kdy ceny poklesly na úroveň 700 EUR/t, a v případě MEG byly sledované ceny v zásadě stabilní, je třeba zdůraznit, že suroviny se nakupují předem na základě dlouhodobých kontraktů. V důsledku této skutečnosti výrobní odvětví Společenství za posuzované období, navzdory menšímu poklesu cen PTA na konci období přezkumného šetření, stále nese důsledky výrazného nárůstu nákladů. Navíc vzhledem k situaci na světovém ropném trhu se mohou ceny surovin potřebných pro výrobu PET nepředvídatelně měnit, s největší pravděpodobností ale zůstanou na vysoké úrovni. Všechny tyto faktory přispívají k tomu, že výrobci PET ve Společenství jsou ve zvýšené míře zranitelní.

Tabulka 10

Průměrné náklady (EUR/t)

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

—

PTA

460

566

718

770

Index

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Index

100

100

118

131

| (174) | Na základě srovnání byly průměrné jednicové náklady na výrobu tuny PET granulí ve výrobním odvětví Společenství následující:
  Tabulka 11 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážené průměrné náklady (EUR/t) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Index | 100 | 102 | 113 | 121 |

(174)

Na základě srovnání byly průměrné jednicové náklady na výrobu tuny PET granulí ve výrobním odvětví Společenství následující:

Tabulka 11

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Vážené průměrné náklady (EUR/t)

899

918

1 013

1 092

Index

100

102

113

121

| (175) | Během posuzovaného období, jak se uvádí v tabulkách 10 a 11, cena hlavních surovin neustále rostla (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatímco celkové výrobní náklady vzrostly pouze o 21 %. Avšak jak je vidět v tabulce 9, ceny vzrostly pouze o 15 %, protože se výrobní odvětví Společenství nenacházelo v postavení, kdy by mohlo zvýšení přenést na navazující sektor a zvýšení cen surovin tak plně odrazit ve svých prodejních cenách. |
| --- | --- |

(175)

Během posuzovaného období, jak se uvádí v tabulkách 10 a 11, cena hlavních surovin neustále rostla (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatímco celkové výrobní náklady vzrostly pouze o 21 %. Avšak jak je vidět v tabulce 9, ceny vzrostly pouze o 15 %, protože se výrobní odvětví Společenství nenacházelo v postavení, kdy by mohlo zvýšení přenést na navazující sektor a zvýšení cen surovin tak plně odrazit ve svých prodejních cenách.

2.11.   Zásoby

| (176) | Vývoj zásob během celého posuzovaného období, tj. od roku 2002 do období přezkumného šetření, zaznamenal pokles o 10 %. Platí však, že stejně jako v původním šetření by neměly být zásoby ve vztahu k PET vyrobeným výrobním odvětvím Společenství považovány za smysluplný indikátor, a to z důvodu sezónní povahy trhu PET v průběhu celého roku. Při srovnání s výrobou představují zásoby zhruba 5/6 % výkonu výroby.
  Tabulka 12 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Index | 100 | 109 | 89 | 90 |

(176)

Vývoj zásob během celého posuzovaného období, tj. od roku 2002 do období přezkumného šetření, zaznamenal pokles o 10 %. Platí však, že stejně jako v původním šetření by neměly být zásoby ve vztahu k PET vyrobeným výrobním odvětvím Společenství považovány za smysluplný indikátor, a to z důvodu sezónní povahy trhu PET v průběhu celého roku. Při srovnání s výrobou představují zásoby zhruba 5/6 % výkonu výroby.

Tabulka 12

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Zásoby (v tunách)

101 554

110 695

90 422

91 123

Index

100

109

89

90

2.12.   Rentabilita, návratnost investic a peněžní tok

| (177) | Rentabilita prodeje představuje zisk vytvořený z prodeje dotčeného výrobku ve Společenství. Návratnost celkových aktiv a peněžní tok by bylo v souladu s čl. 3 odst. 8 základního nařízení možné měřit pouze na úrovni nejbližší skupiny výrobků zahrnující obdobný výrobek. Návratnost investic byla navíc vypočítána na základě návratnosti celkových aktiv, neboť návratnost celkových aktiv je pro účely analýzy trendu považována za relevantnější.
  Tabulka 13 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozpětí zisku před zdaněním u prodeje ve Společenství | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Návratnost celkových aktiv | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Peněžní tok (% celkového prodeje) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(177)

Rentabilita prodeje představuje zisk vytvořený z prodeje dotčeného výrobku ve Společenství. Návratnost celkových aktiv a peněžní tok by bylo v souladu s čl. 3 odst. 8 základního nařízení možné měřit pouze na úrovni nejbližší skupiny výrobků zahrnující obdobný výrobek. Návratnost investic byla navíc vypočítána na základě návratnosti celkových aktiv, neboť návratnost celkových aktiv je pro účely analýzy trendu považována za relevantnější.

Tabulka 13

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Rozpětí zisku před zdaněním u prodeje ve Společenství

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Návratnost celkových aktiv

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Peněžní tok (% celkového prodeje)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (178) | V návaznosti na potlačení cen počínající v roce 2002 a časově se shodující s výrazným nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí se finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršila a v roce 2003 se dostala do ztrát. Po mírném zotavení v roce 2004 díky opatřením uloženým na dovoz z ČLR a Austrálie se ztráta během období přezkumného šetření snížila na – 3,2 %. Konstatuje se proto, že je zde jasný klesající trend. |
| --- | --- |

(178)

V návaznosti na potlačení cen počínající v roce 2002 a časově se shodující s výrazným nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí se finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršila a v roce 2003 se dostala do ztrát. Po mírném zotavení v roce 2004 díky opatřením uloženým na dovoz z ČLR a Austrálie se ztráta během období přezkumného šetření snížila na – 3,2 %. Konstatuje se proto, že je zde jasný klesající trend.

| (179) | Trendy návratnosti celkových aktiv a peněžních toků se vyvíjely obdobně, tj. vykazovaly relativně dobrou situaci v roce 2002, zhoršení v roce 2003, mírné zotavení v roce 2004 a další zhoršení během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(179)

Trendy návratnosti celkových aktiv a peněžních toků se vyvíjely obdobně, tj. vykazovaly relativně dobrou situaci v roce 2002, zhoršení v roce 2003, mírné zotavení v roce 2004 a další zhoršení během období přezkumného šetření.

2.13.   Investice a schopnost získávat kapitál

Tabulka 14

| | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v tisících EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Index | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Investice (v tisících EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Index

100

133

201

159

| (180) | Investice byly částečně věnovány na růst kapacity a částečně na zlepšení výrobního procesu. Velká část výdajů byla vynaložena během roku 2004 a během období přezkumného šetření, v časové shodě s nárůstem kapacity a s cílem udržet podíl na trhu s ohledem na rostoucí spotřebu. Nicméně současná situace výrobního odvětví Společenství a vývoj na trhu Společenství a světového trhu PET, jenž se vyznačoval nedostatečnou rentabilitou, nepředstavovaly pobídku k větším investicím. Přestože za určitých okolností byli výrobci ve Společenství stále ještě schopni získávat kapitál (zejména od společností ve spojení), nedostatečná rentabilita PET nevyzývala k investicím a v některých případech bylo toto rozhodnutí odkládáno. |
| --- | --- |

(180)

Investice byly částečně věnovány na růst kapacity a částečně na zlepšení výrobního procesu. Velká část výdajů byla vynaložena během roku 2004 a během období přezkumného šetření, v časové shodě s nárůstem kapacity a s cílem udržet podíl na trhu s ohledem na rostoucí spotřebu. Nicméně současná situace výrobního odvětví Společenství a vývoj na trhu Společenství a světového trhu PET, jenž se vyznačoval nedostatečnou rentabilitou, nepředstavovaly pobídku k větším investicím. Přestože za určitých okolností byli výrobci ve Společenství stále ještě schopni získávat kapitál (zejména od společností ve spojení), nedostatečná rentabilita PET nevyzývala k investicím a v některých případech bylo toto rozhodnutí odkládáno.

3.   Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství

| (181) | Trvalý nárůst spotřeby, částečně způsobený novými aplikacemi (mj. pivo, víno) a částečně nárůstem spotřeby v zemích, které přistoupily k EU v roce 2004, nutil výrobní odvětví Společenství zvyšovat kapacitu a výrobu, aby neztratilo svůj podíl na trhu. Za tím účelem byl v roce 2004 a během období přezkumného šetření uskutečněn významný proces restrukturalizace doprovázený častými změnami vlastnictví u různých výrobců. Souběžně byl obecně zvýšen počet výrobních linek, aby bylo možné sledovat zvýšení spotřeby a současně dosáhnout úspor z rozsahu. Proto ovšem některé hospodářské indikátory, tj. spotřeba, výrobní kapacita, výroba, prodej v EU, zaměstnanost, tento pozitivní trend následovaly. |
| --- | --- |

(181)

Trvalý nárůst spotřeby, částečně způsobený novými aplikacemi (mj. pivo, víno) a částečně nárůstem spotřeby v zemích, které přistoupily k EU v roce 2004, nutil výrobní odvětví Společenství zvyšovat kapacitu a výrobu, aby neztratilo svůj podíl na trhu. Za tím účelem byl v roce 2004 a během období přezkumného šetření uskutečněn významný proces restrukturalizace doprovázený častými změnami vlastnictví u různých výrobců. Souběžně byl obecně zvýšen počet výrobních linek, aby bylo možné sledovat zvýšení spotřeby a současně dosáhnout úspor z rozsahu. Proto ovšem některé hospodářské indikátory, tj. spotřeba, výrobní kapacita, výroba, prodej v EU, zaměstnanost, tento pozitivní trend následovaly.

| (182) | Avšak ani veškeré výše popisované restrukturalizační úsilí nemohlo vyrovnat dopad trvalého a výrazného růstu cen surovin během posuzovaného období. Vyšší náklady na suroviny nemohly být převedeny na navazující sektor v takové míře, jak by to bylo nutné pro zachování určité míry rentability. Toto se časově shodovalo s nízkou cenovou hladinou dovozů z dotčených zemí, které jasně vytvářely významný tlak proti růstu cen výrobního odvětví Společenství. Proto se navzdory zjevně pozitivnímu vývoji, pokud jde o výrobu, prodej a prodejní cenu, celková finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršila a odráží se v negativním vývoji rentability (ze zisku 2,7 % v roce 2002 do ztráty 3,2 % během období přezkumného šetření), vývozu, výrobních nákladů, návratnosti investic a peněžního toku. |
| --- | --- |

(182)

Avšak ani veškeré výše popisované restrukturalizační úsilí nemohlo vyrovnat dopad trvalého a výrazného růstu cen surovin během posuzovaného období. Vyšší náklady na suroviny nemohly být převedeny na navazující sektor v takové míře, jak by to bylo nutné pro zachování určité míry rentability. Toto se časově shodovalo s nízkou cenovou hladinou dovozů z dotčených zemí, které jasně vytvářely významný tlak proti růstu cen výrobního odvětví Společenství. Proto se navzdory zjevně pozitivnímu vývoji, pokud jde o výrobu, prodej a prodejní cenu, celková finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršila a odráží se v negativním vývoji rentability (ze zisku 2,7 % v roce 2002 do ztráty 3,2 % během období přezkumného šetření), vývozu, výrobních nákladů, návratnosti investic a peněžního toku.

| (183) | Proto je situace výrobního odvětví Společenství, navzdory určitým zjevným pozitivním trendům, jak je ukazují ukazatele újmy, stále daleko od úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně zotavilo z újmy zjištěné v rámci původního šetření. |
| --- | --- |

(183)

Proto je situace výrobního odvětví Společenství, navzdory určitým zjevným pozitivním trendům, jak je ukazují ukazatele újmy, stále daleko od úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně zotavilo z újmy zjištěné v rámci původního šetření.

| (184) | Proto je učiněn závěr, že se situace výrobního odvětví Společenství ve srovnání s obdobím před uložením opatření mírně zlepšila, ale je stále velmi nestabilní a citlivá. Dále platí, že cenový tlak způsobovaný dovozy nedovolil výrobnímu odvětví Společenství plně odrazit nárůst cen surovin do svých prodejních cen. |
| --- | --- |

(184)

Proto je učiněn závěr, že se situace výrobního odvětví Společenství ve srovnání s obdobím před uložením opatření mírně zlepšila, ale je stále velmi nestabilní a citlivá. Dále platí, že cenový tlak způsobovaný dovozy nedovolil výrobnímu odvětví Společenství plně odrazit nárůst cen surovin do svých prodejních cen.

4.   Dovozy z jiných zemí

4.1.   Ostatní země dotčené antidumpingovými opatřeními

| (185) | Jak bylo uvedeno v 2. bodu odůvodnění, připomíná se, že od srpna 2004 jsou rovněž uložena konečná antidumpingová opatření pro dovozy PET pocházejících z Austrálie a ČLR. |
| --- | --- |

(185)

Jak bylo uvedeno v 2. bodu odůvodnění, připomíná se, že od srpna 2004 jsou rovněž uložena konečná antidumpingová opatření pro dovozy PET pocházejících z Austrálie a ČLR.

| (186) | Během posuzovaného období se celkový objem dovozů z těchto zemí zvýšil o 12 % (z 65 000 tun na 73 000 tun). Přestože došlo v roce 2003 k podstatnému nárůstu podílu na trhu (o 4 procentní body), tato stoupající tendence se v roce 2004 zvrátila, když tržní podíl dovozů klesl na úroveň 2,4 %. Během období přezkumného šetření byl zaznamenán mírný nárůst o 0,6 % vyplývající z dovozů z Číny. Účinek konečných antidumpingových cel se odráží od roku 2004. Zatímco dovozy z Austrálie zcela ustaly, objem dovozů z Číny postupně vzrostl o 130 % v roce 2003, klesl v roce 2004, v časové shodě s opatřeními, a během období přezkumného šetření opět vzrostl o 47 %. Australské ceny poklesly o 7 % v roce 2003 a o dalších 6 % v roce 2004. Čínské ceny mírně rostly v letech 2003 a 2004, během období přezkumného šetření se zvýšily o 24 %, tj. z 827 na 1 022 EUR za tunu. Závěrem se konstatuje, že významné dovozy z těchto dvou zemí se uskutečňovaly za ceny trvale nižší než ceny Společenství, a proto přispívaly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
  Tabulka 15 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrálie |
| Objem (v tunách) | 17 179 | 18 727 | 2 842 | — |
| Cena (EUR za tunu) | 851 | 789 | 741 | — |
| Podíl na trhu | 0,8 % | 0,8 % | 0,1 % | — |
| Čínská lidová republika |
| Objem (v tunách) | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Cena (EUR za tunu) | 804 | 806 | 827 | 1 022 |
| Podíl na trhu | 2,3 % | 5,9 % | 2,2 % | 3 % |
| Celkem tun | 65 054 | 150 070 | 52 520 | 72 814 |
| Celkový podíl na trhu | 3,1 % | 6,8 % | 2,4 % | 3 % |

(186)

Během posuzovaného období se celkový objem dovozů z těchto zemí zvýšil o 12 % (z 65 000 tun na 73 000 tun). Přestože došlo v roce 2003 k podstatnému nárůstu podílu na trhu (o 4 procentní body), tato stoupající tendence se v roce 2004 zvrátila, když tržní podíl dovozů klesl na úroveň 2,4 %. Během období přezkumného šetření byl zaznamenán mírný nárůst o 0,6 % vyplývající z dovozů z Číny. Účinek konečných antidumpingových cel se odráží od roku 2004. Zatímco dovozy z Austrálie zcela ustaly, objem dovozů z Číny postupně vzrostl o 130 % v roce 2003, klesl v roce 2004, v časové shodě s opatřeními, a během období přezkumného šetření opět vzrostl o 47 %. Australské ceny poklesly o 7 % v roce 2003 a o dalších 6 % v roce 2004. Čínské ceny mírně rostly v letech 2003 a 2004, během období přezkumného šetření se zvýšily o 24 %, tj. z 827 na 1 022 EUR za tunu. Závěrem se konstatuje, že významné dovozy z těchto dvou zemí se uskutečňovaly za ceny trvale nižší než ceny Společenství, a proto přispívaly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

Tabulka 15

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Austrálie

Objem (v tunách)

17 179

18 727

2 842

—

Cena (EUR za tunu)

851

789

741

—

Podíl na trhu

0,8 %

0,8 %

0,1 %

—

Čínská lidová republika

Objem (v tunách)

47 875

131 343

49 678

72 814

Cena (EUR za tunu)

804

806

827

1 022

Podíl na trhu

2,3 %

5,9 %

2,2 %

3 %

Celkem tun

65 054

150 070

52 520

72 814

Celkový podíl na trhu

3,1 %

6,8 %

2,4 %

3 %

4.2.   Jiné, výše neuvedené třetí země

| (187) | V těchto číselných údajích by měly být v zásadě zahrnuty nedumpingové korejské dovozy. Z důvodu důvěrnosti údajů však byly tyto záměrně vyňaty. Vývoj trendů by však byl i v případě, že by byly korejské nedumpingové dovozy zahrnuty, v zásadě stejný. |
| --- | --- |

(187)

V těchto číselných údajích by měly být v zásadě zahrnuty nedumpingové korejské dovozy. Z důvodu důvěrnosti údajů však byly tyto záměrně vyňaty. Vývoj trendů by však byl i v případě, že by byly korejské nedumpingové dovozy zahrnuty, v zásadě stejný.

| (188) | Od roku 2002 do období přezkumného šetření vzrostly celkové dovozy PET pocházejících z jiných zemí o 136 % a dosáhly tak množství 174 000 tun. Jejich podíl na trhu EU vzrostl během posuzovaného období z 3,6 na 7,1 %. Níže uvedená tabulka tyto trendy ilustruje.
  Tabulka 16 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem (v tunách), z toho | 73 549 | 119 973 | 182 687 | 173 597 |
| Pákistán | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| USA | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Mexiko | 1 476 | 20 | 32 112 | 20 501 |
| Turecko | 7 208 | 17 001 | 24 032 | 15 374 |
| Ostatní | 15 737 | 3 639 | 21 655 | 13 903 |
| Podíl na trhu | 3,6 % | 5,4 % | 8,2 % | 7,1 % |

(188)

Od roku 2002 do období přezkumného šetření vzrostly celkové dovozy PET pocházejících z jiných zemí o 136 % a dosáhly tak množství 174 000 tun. Jejich podíl na trhu EU vzrostl během posuzovaného období z 3,6 na 7,1 %. Níže uvedená tabulka tyto trendy ilustruje.

Tabulka 16

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Celkový objem (v tunách), z toho

73 549

119 973

182 687

173 597

Pákistán

28 558

83 208

55 125

73 426

USA

20 570

16 105

49 763

50 393

Mexiko

1 476

20

32 112

20 501

Turecko

7 208

17 001

24 032

15 374

Ostatní

15 737

3 639

21 655

13 903

Podíl na trhu

3,6 %

5,4 %

8,2 %

7,1 %

| (189) | Dovozy z Pákistánu vzrostly během posuzovaného období o 157 %, zejména pak poté, co bylo v roce 2004 ukončeno proti nim vedené řízení. Dovozy ze Spojených států vzrostly významně, tj. o 144 %, a během období přezkumného šetření dosáhly 50 000 tun. Dovozy z Mexika se z 1 500 tun v roce 2002 dostaly na 20 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 1 390 %. Co se Turecka týče, jeho dovozy významně rostly v letech 2002 až 2004 (o 244 %), poté během období přezkumného šetření poklesly o 36 %. Ve vztahu k ceně je však důležité poznamenat, že ceny dovozů ze Spojených států, Mexika a Turecka rostly a byly vyšší než ceny ostatních dovozů a ceny výrobního odvětví Společenství. Navíc dovozy z USA představují s největší pravděpodobností Pet G, speciální druh PET s vyššími požadavky na viskozitu, prodávaný v průměru za cenu o 50 % vyšší než běžný druh PET. Dovozní ceny z Pákistánu byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství mezi lety 2002 a 2004. Během období přezkumného šetření dovozní ceny z Pákistánu vzrostly na úroveň výrobního odvětví Společenství. Proto se konstatuje, že tyto dovozy situaci na trhu Společenství ovlivnit nemohly. |
| --- | --- |

(189)

Dovozy z Pákistánu vzrostly během posuzovaného období o 157 %, zejména pak poté, co bylo v roce 2004 ukončeno proti nim vedené řízení. Dovozy ze Spojených států vzrostly významně, tj. o 144 %, a během období přezkumného šetření dosáhly 50 000 tun. Dovozy z Mexika se z 1 500 tun v roce 2002 dostaly na 20 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 1 390 %. Co se Turecka týče, jeho dovozy významně rostly v letech 2002 až 2004 (o 244 %), poté během období přezkumného šetření poklesly o 36 %. Ve vztahu k ceně je však důležité poznamenat, že ceny dovozů ze Spojených států, Mexika a Turecka rostly a byly vyšší než ceny ostatních dovozů a ceny výrobního odvětví Společenství. Navíc dovozy z USA představují s největší pravděpodobností Pet G, speciální druh PET s vyššími požadavky na viskozitu, prodávaný v průměru za cenu o 50 % vyšší než běžný druh PET. Dovozní ceny z Pákistánu byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství mezi lety 2002 a 2004. Během období přezkumného šetření dovozní ceny z Pákistánu vzrostly na úroveň výrobního odvětví Společenství. Proto se konstatuje, že tyto dovozy situaci na trhu Společenství ovlivnit nemohly.

5.   Vývozní aktivita výrobního odvětví Společenství

| (190) | Vývozní aktivita výrobního odvětví Společenství vykazovala během posuzovaného období sestupný trend, tj. pokles ze 7,9 % na 4,9 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství. Pouze v roce 2003 vývozní výkon výrobního odvětví Společenství povážlivě vzrostl, pravděpodobně díky nízkým prodejním cenám v EU. Avšak během období přezkumného šetření představoval méně než 5 % celkového prodeje. Je třeba poznamenat, že vývozní ceny byly trvale nad prodejními cenami v ES.
  Tabulka 17 | 2002 | 2003 | 2004 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývoz (v tunách) | 111 381 | 141 627 | 97 686 | 82 388 |
| Index | 100 | 127 | 87 | 74 |
| % celkového prodeje | 7,9 % | 9,6 % | 6,3 % | 4,9 % |
| Cena za tunu | 959 | 942 | 1 026 | 1 096 |
| Index | 100 | 98 | 107 | 114 |

(190)

Vývozní aktivita výrobního odvětví Společenství vykazovala během posuzovaného období sestupný trend, tj. pokles ze 7,9 % na 4,9 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství. Pouze v roce 2003 vývozní výkon výrobního odvětví Společenství povážlivě vzrostl, pravděpodobně díky nízkým prodejním cenám v EU. Avšak během období přezkumného šetření představoval méně než 5 % celkového prodeje. Je třeba poznamenat, že vývozní ceny byly trvale nad prodejními cenami v ES.

Tabulka 17

2002

2003

2004

Období přezkumného šetření

Vývoz (v tunách)

111 381

141 627

97 686

82 388

Index

100

127

87

74

% celkového prodeje

7,9 %

9,6 %

6,3 %

4,9 %

Cena za tunu

959

942

1 026

1 096

Index

100

98

107

114

H.   ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ČI OBNOVENÍ ÚJMY

| (191) | Jak bylo již konstatováno dříve, vyvážející výrobci v Indii, Indonésii, Thajsku, Korejské republice, Tchaj-wanu a Malajsii mají potenciál zvýšit objem vývozu na trh Společenství. |
| --- | --- |

(191)

Jak bylo již konstatováno dříve, vyvážející výrobci v Indii, Indonésii, Thajsku, Korejské republice, Tchaj-wanu a Malajsii mají potenciál zvýšit objem vývozu na trh Společenství.

| (192) | Vývozní ceny CIF PET pocházejících z Indie, Thajska a Malajsie byly vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. Rozdíl však nebyl významný, z čehož lze vyvodit závěr, že při neexistenci antidumpingových cel by tyto země mohly vyvíjet ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Společenství. Ceny korejských, tchajwanských a indonéských dovozů do Společenství byly navíc nižší než ceny ve Společenství. V případě Korejské republiky a Tchaj-wanu byl rozdíl malý (3 až 4 %), v případě Indonésie byl významný (dosahoval 27 %). Proto existuje jasný náznak pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy. |
| --- | --- |

(192)

Vývozní ceny CIF PET pocházejících z Indie, Thajska a Malajsie byly vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. Rozdíl však nebyl významný, z čehož lze vyvodit závěr, že při neexistenci antidumpingových cel by tyto země mohly vyvíjet ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Společenství. Ceny korejských, tchajwanských a indonéských dovozů do Společenství byly navíc nižší než ceny ve Společenství. V případě Korejské republiky a Tchaj-wanu byl rozdíl malý (3 až 4 %), v případě Indonésie byl významný (dosahoval 27 %). Proto existuje jasný náznak pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy.

| (193) | Jak bylo naznačeno výše, situace výrobního odvětví Společenství byla rovněž povážlivě ovlivňována dovozy z ČLR. Ceny těchto dovozů byly nižší než ceny ve Společenství (1 022 EUR/t ve srovnání s 1 058 EUR/t ve Společenství). Navíc v objemovém vyjádření činil dovoz z ČLR během období přezkumného šetření 73 000 tun a představoval 3 % podíl na trhu. |
| --- | --- |

(193)

Jak bylo naznačeno výše, situace výrobního odvětví Společenství byla rovněž povážlivě ovlivňována dovozy z ČLR. Ceny těchto dovozů byly nižší než ceny ve Společenství (1 022 EUR/t ve srovnání s 1 058 EUR/t ve Společenství). Navíc v objemovém vyjádření činil dovoz z ČLR během období přezkumného šetření 73 000 tun a představoval 3 % podíl na trhu.

| (194) | Pokud jde o objem dovozu z dotčených zemí, je možné učinit závěr, že existuje pravděpodobnost, že tato množství podstatně porostou vzhledem k celkové výrobní kapacitě a volné kapacitě dostupné v dotčených zemích, jak je dále podrobně rozvedeno ve 199. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(194)

Pokud jde o objem dovozu z dotčených zemí, je možné učinit závěr, že existuje pravděpodobnost, že tato množství podstatně porostou vzhledem k celkové výrobní kapacitě a volné kapacitě dostupné v dotčených zemích, jak je dále podrobně rozvedeno ve 199. bodu odůvodnění.

| (195) | Na základě předchozího je možné dojít k závěru, že vývozní ceny by s největší pravděpodobností při absenci antidumpingových opatření byly nižší než ceny na trhu Společenství, neboť výrobci v těchto zemích by se nejspíš snažili získat ztracené podíly na trhu nebo by se snažili zvýšit své současné podíly na trhu. Taková cenová politika spolu se schopností vyvážejících výrobců z těchto zemí prodávat významné množství PET na trhu Společenství by s největší pravděpodobností měla za účinek posílení cenového tlaku, což by, jak je možné očekávat, mělo další negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(195)

Na základě předchozího je možné dojít k závěru, že vývozní ceny by s největší pravděpodobností při absenci antidumpingových opatření byly nižší než ceny na trhu Společenství, neboť výrobci v těchto zemích by se nejspíš snažili získat ztracené podíly na trhu nebo by se snažili zvýšit své současné podíly na trhu. Taková cenová politika spolu se schopností vyvážejících výrobců z těchto zemí prodávat významné množství PET na trhu Společenství by s největší pravděpodobností měla za účinek posílení cenového tlaku, což by, jak je možné očekávat, mělo další negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství.

| (196) | V tomto kontextu je třeba připomenout, že ve všech šesti dotčených zemích byla zjištěna významná volná výrobní kapacita, dosahující výše od 37 000 tun v případě Malajsie do 400 000 tun v případě Tchaj-wanu, celkově se jedná zhruba o 1 milion tun, tj. 45 % výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství. Dovozní ceny navíc během dotyčného období oscilovaly mírně nad nebo pod cenami ve Společenství. Například ceny dovozů pocházejících z Tchaj-wanu, země, která má zdaleka největší volnou výrobní kapacitu, během období účinnosti antidumpingových opatření poklesly pod úroveň cen ve Společenství. Převládající cenová hladina ve Společenství navíc činí trh EU atraktivním. Proto je možné učinit závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pro výrobce v dotčených zemích jasná pobídka, aby přesměrovali svůj prodej na trh EU, a to za nízké ceny. |
| --- | --- |

(196)

V tomto kontextu je třeba připomenout, že ve všech šesti dotčených zemích byla zjištěna významná volná výrobní kapacita, dosahující výše od 37 000 tun v případě Malajsie do 400 000 tun v případě Tchaj-wanu, celkově se jedná zhruba o 1 milion tun, tj. 45 % výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství. Dovozní ceny navíc během dotyčného období oscilovaly mírně nad nebo pod cenami ve Společenství. Například ceny dovozů pocházejících z Tchaj-wanu, země, která má zdaleka největší volnou výrobní kapacitu, během období účinnosti antidumpingových opatření poklesly pod úroveň cen ve Společenství. Převládající cenová hladina ve Společenství navíc činí trh EU atraktivním. Proto je možné učinit závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pro výrobce v dotčených zemích jasná pobídka, aby přesměrovali svůj prodej na trh EU, a to za nízké ceny.

| (197) | Současné veřejně dostupné informace navíc naznačují, že ze zkoumaných asijských zemí nakoupily neobvyklé množství PET granulí hospodářské subjekty z Bulharska a Rumunska. Dodávky se měly uskutečnit v listopadu a prosinci 2006. Tato informace je náznakem pravděpodobnosti obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Společenství, neboť jasně prokazuje, že při absenci antidumpingových opatření by na trh Společenství směřovalo z dotčených zemí významně více dovozů. |
| --- | --- |

(197)

Současné veřejně dostupné informace navíc naznačují, že ze zkoumaných asijských zemí nakoupily neobvyklé množství PET granulí hospodářské subjekty z Bulharska a Rumunska. Dodávky se měly uskutečnit v listopadu a prosinci 2006. Tato informace je náznakem pravděpodobnosti obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Společenství, neboť jasně prokazuje, že při absenci antidumpingových opatření by na trh Společenství směřovalo z dotčených zemí významně více dovozů.

| (198) | Jak bylo doloženo výše, přestože se situace výrobního odvětví Společenství ve srovnání s obdobím před uložením opatření mírně zlepšila, je stále citlivá a nestabilní. Je pravděpodobné, že pokud by bylo výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z dotčených zemí uskutečňovaných za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršování jeho finanční situace a s největší pravděpodobností k dalším ztrátám rentability. Vzhledem k tomu se došlo k závěru, že pokud by opatření uložená proti Indii, Indonésii, Thajsku, Korejské republice, Tchaj-wanu a Malajsii pozbyla platnosti, vedlo by to se vší pravděpodobností k obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(198)

Jak bylo doloženo výše, přestože se situace výrobního odvětví Společenství ve srovnání s obdobím před uložením opatření mírně zlepšila, je stále citlivá a nestabilní. Je pravděpodobné, že pokud by bylo výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z dotčených zemí uskutečňovaných za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršování jeho finanční situace a s největší pravděpodobností k dalším ztrátám rentability. Vzhledem k tomu se došlo k závěru, že pokud by opatření uložená proti Indii, Indonésii, Thajsku, Korejské republice, Tchaj-wanu a Malajsii pozbyla platnosti, vedlo by to se vší pravděpodobností k obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Společenství.

I.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Úvod

| (199) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zvažováno, zda by udržení stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství vycházelo z hodnocení všech různých existujících zájmů. Toto šetření analyzuje situaci, v níž již byla antidumpingová opatření zavedena, a umožňuje posoudit jakékoli případné nežádoucí negativní dopady stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(199)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zvažováno, zda by udržení stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství vycházelo z hodnocení všech různých existujících zájmů. Toto šetření analyzuje situaci, v níž již byla antidumpingová opatření zavedena, a umožňuje posoudit jakékoli případné nežádoucí negativní dopady stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.

| (200) | Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(200)

Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Společenství.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (201) | Jak bylo uvedeno výše, je značně pravděpodobné, že pokud by měla být opatření zrušena, poškozující dumping se obnoví. Všichni výrobci ve Společenství kromě dvou plně spolupracovali a vyjádřili svoji podporu pro pokračování opatření. Jeden výrobce ve Společenství spřízněný s jedním z korejských vývozců rovněž vyjádřil svoji podporu opatřením. Je však třeba vzít v úvahu, že jeho mateřská společnost vyváží při aplikaci nulové sazby cla. |
| --- | --- |

(201)

Jak bylo uvedeno výše, je značně pravděpodobné, že pokud by měla být opatření zrušena, poškozující dumping se obnoví. Všichni výrobci ve Společenství kromě dvou plně spolupracovali a vyjádřili svoji podporu pro pokračování opatření. Jeden výrobce ve Společenství spřízněný s jedním z korejských vývozců rovněž vyjádřil svoji podporu opatřením. Je však třeba vzít v úvahu, že jeho mateřská společnost vyváží při aplikaci nulové sazby cla.

| (202) | Pokračování antidumpingových opatření pro dovozy z dotčených zemí by posílilo možnosti, aby výrobní odvětví Společenství dosáhlo přiměřené míry rentability. Ještě důležitější je, že by se tím vyhnulo situaci, kdy by bylo výrobní odvětví Společenství vytlačeno z trhu. Existuje skutečně jasná pravděpodobnost dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Společenství nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Společenství by proto ze zachování stávajících antidumpingových opatření mělo přínos, zejména proto, že v současnosti jsou uložena opatření rovněž proti dovozům pocházejícím z Austrálie a ČLR. |
| --- | --- |

(202)

Pokračování antidumpingových opatření pro dovozy z dotčených zemí by posílilo možnosti, aby výrobní odvětví Společenství dosáhlo přiměřené míry rentability. Ještě důležitější je, že by se tím vyhnulo situaci, kdy by bylo výrobní odvětví Společenství vytlačeno z trhu. Existuje skutečně jasná pravděpodobnost dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Společenství nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Společenství by proto ze zachování stávajících antidumpingových opatření mělo přínos, zejména proto, že v současnosti jsou uložena opatření rovněž proti dovozům pocházejícím z Austrálie a ČLR.

3.   Zájem dovozců

| (203) | Komise rozeslala dotazníky 18 dovozcům/obchodníkům s dotčeným výrobkem. Spolupráce dovozců/obchodníků, kteří nakupují ponejvíce z dotčených zemí a reprezentují asi 5 % spotřeby EU, však byla velmi omezená. Pouze jeden dovozce/obchodník poskytl údaje a největší část jeho nákupů byla pořizována od výrobního odvětví Společenství. Pouze marginální množství bylo nakupováno z dotčených zemí nebo z jiných vyvážejících zemí. Tento dovozce/obchodník by dával přednost trhu s nulovými cly, ačkoli se momentálně těší dobrým finančním výsledkům. Vzhledem k tomu, že účinná opatření neměla na dovozce podstatný dopad, se činí závěr, že zachování stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz z Indie, Indonésie, Thajska, Malajsie, Korejské republiky a Tchaj-wanu by na situaci dovozců do Společenství nemělo podstatný negativní dopad. |
| --- | --- |

(203)

Komise rozeslala dotazníky 18 dovozcům/obchodníkům s dotčeným výrobkem. Spolupráce dovozců/obchodníků, kteří nakupují ponejvíce z dotčených zemí a reprezentují asi 5 % spotřeby EU, však byla velmi omezená. Pouze jeden dovozce/obchodník poskytl údaje a největší část jeho nákupů byla pořizována od výrobního odvětví Společenství. Pouze marginální množství bylo nakupováno z dotčených zemí nebo z jiných vyvážejících zemí. Tento dovozce/obchodník by dával přednost trhu s nulovými cly, ačkoli se momentálně těší dobrým finančním výsledkům. Vzhledem k tomu, že účinná opatření neměla na dovozce podstatný dopad, se činí závěr, že zachování stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz z Indie, Indonésie, Thajska, Malajsie, Korejské republiky a Tchaj-wanu by na situaci dovozců do Společenství nemělo podstatný negativní dopad.

4.   Zájem zpracovatelů/uživatelů

| (204) | Komise rozeslala dotazníky 47 známým zpracovatelům/uživatelům. Pouze deset zpracovatelů/uživatelů s celkově nízkou reprezentativností na dotazník odpovědělo. |
| --- | --- |

(204)

Komise rozeslala dotazníky 47 známým zpracovatelům/uživatelům. Pouze deset zpracovatelů/uživatelů s celkově nízkou reprezentativností na dotazník odpovědělo.

| (205) | Podle informací o nákupech obsažených v jejich odpovědích na dotazník reprezentovali spolupracující zpracovatelé/uživatelé během období přezkumného šetření asi 20 % celkové spotřeby PET ve Společenství. Během období přezkumného šetření nakupovali 95 % svých PET od výrobců ze Společenství, zbývající část pak z dovozů pocházejících ze zemí jiných, než které jsou prošetřovány v rámci těchto přezkumů. Byla přednesena celá řada argumentů proti uložení cel. |
| --- | --- |

(205)

Podle informací o nákupech obsažených v jejich odpovědích na dotazník reprezentovali spolupracující zpracovatelé/uživatelé během období přezkumného šetření asi 20 % celkové spotřeby PET ve Společenství. Během období přezkumného šetření nakupovali 95 % svých PET od výrobců ze Společenství, zbývající část pak z dovozů pocházejících ze zemí jiných, než které jsou prošetřovány v rámci těchto přezkumů. Byla přednesena celá řada argumentů proti uložení cel.

| (206) | Na dotazník odpovědělo pět zpracovatelů (transformujících PET granule na předtvarované polotovary či polotovary vhodné pro výrobu lahví reprezentující 10 % spotřeby). Náklady na PET granule představovaly 55 % jejich konečného výrobku (převážně u předtvarovaných polotovarů). Bylo zjištěno, že z dotčených zemí a z jiných třetích zemí dovážejí zanedbatelná množství. Uložení cel se nicméně brání s tím, že prodlužování opatření by vedlo k umělému zvyšování cen v Evropě. |
| --- | --- |

(206)

Na dotazník odpovědělo pět zpracovatelů (transformujících PET granule na předtvarované polotovary či polotovary vhodné pro výrobu lahví reprezentující 10 % spotřeby). Náklady na PET granule představovaly 55 % jejich konečného výrobku (převážně u předtvarovaných polotovarů). Bylo zjištěno, že z dotčených zemí a z jiných třetích zemí dovážejí zanedbatelná množství. Uložení cel se nicméně brání s tím, že prodlužování opatření by vedlo k umělému zvyšování cen v Evropě.

| (207) | Pět uživatelů, na které připadá asi 10 % spotřeby, poskytlo spíše neúplné údaje. Nízká míra spolupráce ze strany velkých uživatelů je pravděpodobně způsobena skutečností, že minulé šetření týkající se dovozů z ČLR, Austrálie a Pákistánu bylo prováděno před pouhými dvěma lety. Náklady na PET představují asi 6/7 % celkových nákladů, a proto jsou spíše omezené. Přestože nevykázali žádné dovozy z dotčených zemí, tak se podobně jako zpracovatelé uložení cel brání s tím, že opatření by mohla vést k umělému zvyšování cen v Evropě. |
| --- | --- |

(207)

Pět uživatelů, na které připadá asi 10 % spotřeby, poskytlo spíše neúplné údaje. Nízká míra spolupráce ze strany velkých uživatelů je pravděpodobně způsobena skutečností, že minulé šetření týkající se dovozů z ČLR, Austrálie a Pákistánu bylo prováděno před pouhými dvěma lety. Náklady na PET představují asi 6/7 % celkových nákladů, a proto jsou spíše omezené. Přestože nevykázali žádné dovozy z dotčených zemí, tak se podobně jako zpracovatelé uložení cel brání s tím, že opatření by mohla vést k umělému zvyšování cen v Evropě.

| (208) | Vzhledem k poměrně dobré finanční situaci navazujícího výrobního odvětví, v kontrastu k situaci výrobního odvětví Společenství, nevznesl žádný zpracovatel/uživatel argument, že zachování stávajících cel by mohlo vést ke zrušení pracovních míst nebo k přesunům výrobních provozů do zámoří. |
| --- | --- |

(208)

Vzhledem k poměrně dobré finanční situaci navazujícího výrobního odvětví, v kontrastu k situaci výrobního odvětví Společenství, nevznesl žádný zpracovatel/uživatel argument, že zachování stávajících cel by mohlo vést ke zrušení pracovních míst nebo k přesunům výrobních provozů do zámoří.

| (209) | Co se dále týče výkonu, výrobní odvětví Společenství přizpůsobilo jeho rozsah, aby odpovídal zvýšené spotřebě, a proto je velmi pravděpodobné, že by nevyužitá kapacita výrobního odvětví Společenství mohla dovážená množství plně pokrýt. |
| --- | --- |

(209)

Co se dále týče výkonu, výrobní odvětví Společenství přizpůsobilo jeho rozsah, aby odpovídal zvýšené spotřebě, a proto je velmi pravděpodobné, že by nevyužitá kapacita výrobního odvětví Společenství mohla dovážená množství plně pokrýt.

| (210) | Vzhledem k tomu, že stále existují alternativní zdroje dodávek, na něž nejsou uložena antidumpingová opatření, tj. Mexiko, Turecko, USA, Brazílie, Pákistán, Írán, Saúdská Arábie, mohou se uživatelé ve Společenství navíc spoléhat na diverzifikované dodavatele dotčeného výrobku (nebo k nim přejít). |
| --- | --- |

(210)

Vzhledem k tomu, že stále existují alternativní zdroje dodávek, na něž nejsou uložena antidumpingová opatření, tj. Mexiko, Turecko, USA, Brazílie, Pákistán, Írán, Saúdská Arábie, mohou se uživatelé ve Společenství navíc spoléhat na diverzifikované dodavatele dotčeného výrobku (nebo k nim přejít).

| (211) | Co se týče výkonu odvětví uživatelů, šetření ukázalo, že během posuzovaného období zvýšili spolupracující uživatelé svůj obrat, udrželi stabilní zaměstnanost a spíše zlepšili svoji celkovou rentabilitu. Bylo tudíž zjištěno, že antidumpingová opatření na ně neměla negativní dopad. |
| --- | --- |

(211)

Co se týče výkonu odvětví uživatelů, šetření ukázalo, že během posuzovaného období zvýšili spolupracující uživatelé svůj obrat, udrželi stabilní zaměstnanost a spíše zlepšili svoji celkovou rentabilitu. Bylo tudíž zjištěno, že antidumpingová opatření na ně neměla negativní dopad.

| (212) | Vzhledem k výše uvedenému se činí závěr, že zachování stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz z Indie, Indonésie, Thajska, Malajsie, Korejské republiky a Tchaj-wanu by na situaci uživatelů ve Společenství nemělo podstatný negativní vliv. |
| --- | --- |

(212)

Vzhledem k výše uvedenému se činí závěr, že zachování stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz z Indie, Indonésie, Thajska, Malajsie, Korejské republiky a Tchaj-wanu by na situaci uživatelů ve Společenství nemělo podstatný negativní vliv.

5.   Zájem dodavatelů

| (213) | Dodavatelé surovin (monoethylenglykolu (MEG) a přečištěné kyseliny tereftalové (PTA), DMT a kyseliny izoftalové (IPA), ve všech případech se jedná o petrochemické výrobky, deriváty nafty) jasně naznačili, že opatření podporují. Skutečnost, že by se velmi pravděpodobně výrobní odvětví Společenství dokázalo zotavit z účinků dumpingu a zlepšit tak své výkony, by pro ně představovala přínos. |
| --- | --- |

(213)

Dodavatelé surovin (monoethylenglykolu (MEG) a přečištěné kyseliny tereftalové (PTA), DMT a kyseliny izoftalové (IPA), ve všech případech se jedná o petrochemické výrobky, deriváty nafty) jasně naznačili, že opatření podporují. Skutečnost, že by se velmi pravděpodobně výrobní odvětví Společenství dokázalo zotavit z účinků dumpingu a zlepšit tak své výkony, by pro ně představovala přínos.

6.   Závěr ohledně zájmu Společenství

| (214) | Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(214)

Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

J.   VZTAH ANTIDUMPINGOVÝCH A VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ

| (215) | V případě jedné vyvážející země, konkrétně Indie, bylo provedeno souběžné šetření ohledně pozbytí platnosti vyrovnávacích opatření (viz 10. bod odůvodnění). Šetření potvrdilo nezbytnost pokračovat v aplikaci takových opatření v nezměněné míře. Stávající šetření rovněž dospělo k závěru, že antidumpingová opatření uložená na vývozy z Indie by měla být zachována v účinnosti na nezměněné úrovni. V tomto ohledu se odkazuje na 125. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2604/2000. Protože opatření v současnosti navrhovaná pro vývozy PET z Indie zůstávají nezměněna, vyplývá z toho, že jsou dodržena ustanovení čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2026/97. |
| --- | --- |

(215)

V případě jedné vyvážející země, konkrétně Indie, bylo provedeno souběžné šetření ohledně pozbytí platnosti vyrovnávacích opatření (viz 10. bod odůvodnění). Šetření potvrdilo nezbytnost pokračovat v aplikaci takových opatření v nezměněné míře. Stávající šetření rovněž dospělo k závěru, že antidumpingová opatření uložená na vývozy z Indie by měla být zachována v účinnosti na nezměněné úrovni. V tomto ohledu se odkazuje na 125. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2604/2000. Protože opatření v současnosti navrhovaná pro vývozy PET z Indie zůstávají nezměněna, vyplývá z toho, že jsou dodržena ustanovení čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2026/97.

K.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (216) | Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit zachování stávajících opatření, respektive pozměnění jejich úrovně v odůvodněných případech. Po zveřejnění jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vznesení připomínek a nároků. Jeden indický vývozce tvrdil, že není pravděpodobné, že by při neexistenci opatření Indie přesměrovala prodeje do Společenství. Tento vývozce tvrdil, že nově vznikající trhy jsou atraktivnější než trh Společenství, že indická poptávka rychle roste a že proto není k dispozici žádná volná kapacita. Je však třeba uvážit, že přes růst poptávky na indickém trhu šetření na úrovni společnosti odhalilo volné kapacity přesahující zvýšení poptávky na indickém trhu, což rovněž potvrzuje informační zpráva o trhu zmíněná v 74. bodu odůvodnění. Proto je učiněn závěr, že žádná z připomínek obdržených po zveřejnění není takové povahy, aby změnila závěry obsažené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(216)

Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit zachování stávajících opatření, respektive pozměnění jejich úrovně v odůvodněných případech. Po zveřejnění jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vznesení připomínek a nároků. Jeden indický vývozce tvrdil, že není pravděpodobné, že by při neexistenci opatření Indie přesměrovala prodeje do Společenství. Tento vývozce tvrdil, že nově vznikající trhy jsou atraktivnější než trh Společenství, že indická poptávka rychle roste a že proto není k dispozici žádná volná kapacita. Je však třeba uvážit, že přes růst poptávky na indickém trhu šetření na úrovni společnosti odhalilo volné kapacity přesahující zvýšení poptávky na indickém trhu, což rovněž potvrzuje informační zpráva o trhu zmíněná v 74. bodu odůvodnění. Proto je učiněn závěr, že žádná z připomínek obdržených po zveřejnění není takové povahy, aby změnila závěry obsažené v tomto nařízení.

| (217) | Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová cla se zachovávají, respektive se v odůvodněných případech pozměňuje jejich úroveň, |
| --- | --- |

(217)

Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová cla se zachovávají, respektive se v odůvodněných případech pozměňuje jejich úroveň,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy polyethylentereftalátu s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, kódu KN 3907 60 20, pocházejícího z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska.

2.   S výjimkou případů uvedených v článku 2 se sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoví takto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo
  (EUR/t) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indie | Pearl Engineering Polymers Ltd | 130,8 | A182 |
| Indie | Reliance Industries Ltd | 181,7 | A181 |
| Indie | SENPET Ltd | 200,9 | A183 |
| Indie | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| Indie | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| Indie | Veškeré ostatní společnosti | 181,7 | A999 |
| Indonésie | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonésie | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonésie | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonésie | Veškeré ostatní společnosti | 187,7 | A999 |
| Malajsie | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malajsie | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malajsie | Veškeré ostatní společnosti | 160,1 | A999 |
| Korejská republika | SK Chemicals Group: | | |
| SK Chemicals Co. Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | A196 |
| Korejská republika | KP Chemicals Group: | | |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemicals Corp. | 0 | A195 |
| Korejská republika | Veškeré ostatní společnosti | 148,3 | A999 |
| Tchaj-wan | Far Eastern Textile Ltd. | 36,3 | A808 |
| Tchaj-wan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Tchaj-wan | Veškeré ostatní společnosti | 143,4 | A999 |
| Thajsko | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Thajsko | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |
| Thajsko | Veškeré ostatní společnosti | 83,2 | A999 |

Země

Společnost

Antidumpingové clo

(EUR/t)

Doplňkový kód TARIC

Indie

Pearl Engineering Polymers Ltd

130,8

A182

Indie

Reliance Industries Ltd

181,7

A181

Indie

SENPET Ltd

200,9

A183

Indie

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

Indie

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

Indie

Veškeré ostatní společnosti

181,7

A999

Indonésie

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonésie

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonésie

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonésie

Veškeré ostatní společnosti

187,7

A999

Malajsie

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malajsie

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malajsie

Veškeré ostatní společnosti

160,1

A999

Korejská republika

SK Chemicals Group:

SK Chemicals Co. Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

A196

Korejská republika

KP Chemicals Group:

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemicals Corp.

0

A195

Korejská republika

Veškeré ostatní společnosti

148,3

A999

Tchaj-wan

Far Eastern Textile Ltd.

36,3

A808

Tchaj-wan

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Tchaj-wan

Veškeré ostatní společnosti

143,4

A999

Thajsko

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Thajsko

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468

Thajsko

Veškeré ostatní společnosti

83,2

A999

3.   V případech, kdy zboží bylo poškozeno před uvedením do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně upravena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (10), sníží se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše uvedených částek o procentní podíl, který odpovídá poměrné úpravě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

4.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovozy propuštěné do volného oběhu v souladu s článkem 2.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Dovozy jsou osvobozeny od antidumpingových cel uložených podle článku 1, jestliže jsou společnostmi uvedenými v odstavci 3 vyrobeny a přímo vyvezeny (tj. fakturovány a zaslány) společnosti, která podniká ve Společenství jako dovozce, jsou deklarovány pod příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.

2.   Při předložení žádosti o uvedení do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platné „závazkové faktury“ vydané vyvážející společností uvedenou v odstavci 3 a obsahující podstatné prvky uvedené v příloze tohoto nařízení celním orgánům příslušného členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno deklarováním a předložením zboží přesně odpovídajícího popisu obsaženému v této „závazkové faktuře“ celním orgánům.

3.   Dovozy doprovázené závazkovou fakturou se deklarují pod těmito doplňkovými kódy TARIC:

| Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Indie | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indie | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indie | Futura Polyesters Ltd | A184 |
| Indie | South Asian Petrochem Ltd | A585 |
| Indonésie | P.T. Polypet Karyapersada | A193 |

Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Indie

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indie

Reliance Industries Ltd

A181

Indie

Futura Polyesters Ltd

A184

Indie

South Asian Petrochem Ltd

A585

Indonésie

P.T. Polypet Karyapersada

A193

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. února 2007.

Za Radu

předseda

F. MÜNTEFERING

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1646/2005 (Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 10).

2

(3)  Úř. věst. L 271, 19.8.2004, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2167/2005 (Úř. věst. L 345, 28.12.2005, s. 11).

3

(4)  Úř. věst. C 52, 2.3.2005, s. 2.

4

(5)  Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 9.

5

(6)  Úř. věst. C 129, 2.6.2006, s. 23.

6

(7)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

7

(8)  Nařízení (ES) č. 2604/2000, 125. bod odůvodnění, a nařízení (ES) č. 496/2002 (Úř. věst. L 78, 21.3.2002, s. 4), 19. bod odůvodnění.

8

(9)  Úř. věst. L 19, 21.1.2005, s. 6, 58. bod odůvodnění.

9

(10)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1875/2006 (Úř. věst. L 360, 19.12.2006, s. 64).

10

---

PŘÍLOHA

Prvky, které mají být uvedeny na závazkové faktuře uvedené v čl. 2 odst. 2:

| 1. | Číslo závazkové faktury. |
| --- | --- |

1.

Číslo závazkové faktury.

| 2. | Doplňkový kód TARIC, pod kterým může být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Společenství (jak je uvedeno v nařízení). |
| --- | --- |

2.

Doplňkový kód TARIC, pod kterým může být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Společenství (jak je uvedeno v nařízení).

| 3. | Přesný popis zboží zahrnující:






  — | identifikační číslo výrobku (product reporting code number, PRC) (stanovené v závazku nabídnutém dotyčným vyvážejícím výrobcem), |
| --- | --- | --- |

3.

Přesný popis zboží zahrnující:

—

identifikační číslo výrobku (product reporting code number, PRC) (stanovené v závazku nabídnutém dotyčným vyvážejícím výrobcem),

| — | kód KN, |
| --- | --- |

—

kód KN,

| — | množství (uvedené v jednotkách). |
| --- | --- |

—

množství (uvedené v jednotkách).

| 4. | Popis podmínek prodeje zahrnující:






  — | cenu za jednotku, |
| --- | --- | --- |

4.

Popis podmínek prodeje zahrnující:

—

cenu za jednotku,

| — | použitelné platební podmínky, |
| --- | --- |

—

použitelné platební podmínky,

| — | použitelné dodací podmínky, |
| --- | --- |

—

použitelné dodací podmínky,

| — | celkové srážky a slevy. |
| --- | --- |

—

celkové srážky a slevy.

| 5. | Název společnosti podnikající jako dovozce, které je vystavena faktura přímo dotčenou společností. |
| --- | --- |

5.

Název společnosti podnikající jako dovozce, které je vystavena faktura přímo dotčenou společností.

| 6. | Jméno zástupce společnosti, která vydala závazkovou fakturu, a následující podepsané prohlášení:
  „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej pro přímý vývoz zboží uvedeného na této faktuře do Evropského společenství se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého ... (společnost) a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím 2000/745/ES. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

6.

Jméno zástupce společnosti, která vydala závazkovou fakturu, a následující podepsané prohlášení:

„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej pro přímý vývoz zboží uvedeného na této faktuře do Evropského společenství se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého ... (společnost) a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím 2000/745/ES. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/34

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 193/2007

ze dne 22. února 2007

o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu (PET) pocházejícího z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 tohoto nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   PLATNÁ OPATŘENÍ

| (1) | Dne 30. listopadu 2000 Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 2603/2000 (3) uložila konečná vyrovnávací cla z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Indie, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) (dále jen „původní šetření“). Uložená opatření vycházejí z šetření vyrovnávacích opatření zahájených podle článku 10 základního nařízení. Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 2604/2000 (4) zároveň uložila konečná antidumpingová cla z dovozu stejného výrobku pocházejícího ze stejných zemí. Uložená opatření vycházejí z antidumpingového šetření zahájeného podle článku 5 nařízení (ES) č. 384/96. |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. listopadu 2000 Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 2603/2000 (3) uložila konečná vyrovnávací cla z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Indie, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) (dále jen „původní šetření“). Uložená opatření vycházejí z šetření vyrovnávacích opatření zahájených podle článku 10 základního nařízení. Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 2604/2000 (4) zároveň uložila konečná antidumpingová cla z dovozu stejného výrobku pocházejícího ze stejných zemí. Uložená opatření vycházejí z antidumpingového šetření zahájeného podle článku 5 nařízení (ES) č. 384/96.

| (2) | Změny nařízení (ES) č. 2604/2000 byly důsledkem buď přezkumných šetření zahájených podle čl. 11 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 384/96, nebo cenových závazků přijatých podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96. |
| --- | --- |

(2)

Změny nařízení (ES) č. 2604/2000 byly důsledkem buď přezkumných šetření zahájených podle čl. 11 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 384/96, nebo cenových závazků přijatých podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96.

| (3) | Rada uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (5) rovněž konečná antidumpingová cla z dovozu některých PET pocházejících z Austrálie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a ukončila řízení týkající se dovozu PET pocházejících z Pákistánu. |
| --- | --- |

(3)

Rada uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (5) rovněž konečná antidumpingová cla z dovozu některých PET pocházejících z Austrálie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a ukončila řízení týkající se dovozu PET pocházejících z Pákistánu.

| (4) | Dne 11. října 2005 Rada změnila míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie (6). Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Dne 11. října 2005 Rada změnila míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie (6). Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 základního nařízení.

2.   ŽÁDOST O PŘEZKUM

| (5) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření Komise dne 30. srpna 2005 obdržela žádost o přezkum platných opatření podle článku 18 základního nařízení (dále jen „přezkum opatření před pozbytím platnosti“). |
| --- | --- |

(5)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření Komise dne 30. srpna 2005 obdržela žádost o přezkum platných opatření podle článku 18 základního nařízení (dále jen „přezkum opatření před pozbytím platnosti“).

| (6) | Tuto žádost dne 30. srpna 2005 podal Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby PET ve Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Tuto žádost dne 30. srpna 2005 podal Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby PET ve Společenství.

| (7) | Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti vycházela ze skutečnosti, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opětovnému výskytu subvencování a újmy výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(7)

Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti vycházela ze skutečnosti, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opětovnému výskytu subvencování a újmy výrobního odvětví Společenství.

| (8) | Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu podle článku 18 základního nařízení existují dostatečné důkazy a dne 1. prosince 2005 (7) tento přezkum zahájila. |
| --- | --- |

(8)

Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu podle článku 18 základního nařízení existují dostatečné důkazy a dne 1. prosince 2005 (7) tento přezkum zahájila.

| (9) | Je potřeba poznamenat, že před zahájením přezkumu opatření před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že přijala řádně doloženou žádost o přezkum, a zahájila s ní konzultace za účelem vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády neobdržela žádnou odpověď. |
| --- | --- |

(9)

Je potřeba poznamenat, že před zahájením přezkumu opatření před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že přijala řádně doloženou žádost o přezkum, a zahájila s ní konzultace za účelem vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády neobdržela žádnou odpověď.

3.   SOUBĚŽNÁ ŠETŘENÍ

| (10) | Dne 1. prosince 2005 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a Tchaj-wanu (8). Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 omezený na dumping byl zahájen ve stejnou dobu a týkal se dovozu stejného výrobku pocházejícího z Korejské republiky a Tchaj-wanu (8). |
| --- | --- |

(10)

Dne 1. prosince 2005 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Thajska a Tchaj-wanu (8). Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 omezený na dumping byl zahájen ve stejnou dobu a týkal se dovozu stejného výrobku pocházejícího z Korejské republiky a Tchaj-wanu (8).

4.   OBDOBÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ

| (11) | Období přezkumného šetření zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Šetření tendencí v souvislosti s újmou zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(11)

Období přezkumného šetření zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Šetření tendencí v souvislosti s újmou zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

5.   STRANY DOTČENÉ ŠETŘENÍM

| (12) | Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, zástupce vyvážející země, dovozce, výrobce ve Společenství, uživatele a žadatele o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně oznámit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Slyšení bylo poskytnuto všem zúčastněným stranám, které o to požádaly a prokázaly, že pro slyšení existují konkrétní důvody. |
| --- | --- |

(12)

Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, zástupce vyvážející země, dovozce, výrobce ve Společenství, uživatele a žadatele o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně oznámit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Slyšení bylo poskytnuto všem zúčastněným stranám, které o to požádaly a prokázaly, že pro slyšení existují konkrétní důvody.

| (13) | S ohledem na zjevně vysoký počet indických vyvážejících výrobců a výrobců a dovozců ve Společenství uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti bylo shledáno vhodným v souladu s článkem 27 základního nařízení prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí provést výběr vzorku, a aby mohla popřípadě výběr vzorku provést, byly výše popsané strany v souladu s článkem 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily Komisi a poskytly jí informace požadované v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na zjevně vysoký počet indických vyvážejících výrobců a výrobců a dovozců ve Společenství uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti bylo shledáno vhodným v souladu s článkem 27 základního nařízení prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí provést výběr vzorku, a aby mohla popřípadě výběr vzorku provést, byly výše popsané strany v souladu s článkem 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily Komisi a poskytly jí informace požadované v oznámení o zahájení.

| (14) | Po přezkoumání předložených informací bylo vzhledem k nízkému počtu vyvážejících výrobců v Indii, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že pokud jde o vyvážející výrobce v Indii, není výběr vzorku zapotřebí. |
| --- | --- |

(14)

Po přezkoumání předložených informací bylo vzhledem k nízkému počtu vyvážejících výrobců v Indii, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že pokud jde o vyvážející výrobce v Indii, není výběr vzorku zapotřebí.

| (15) | Po přezkoumání informací předložených výrobci a dovozci ve Společenství a vzhledem k relativně nízkému počtu odpovědí bylo rozhodnuto, že nebude proveden výběr vzorku pro žádnou z těchto kategorií. |
| --- | --- |

(15)

Po přezkoumání informací předložených výrobci a dovozci ve Společenství a vzhledem k relativně nízkému počtu odpovědí bylo rozhodnuto, že nebude proveden výběr vzorku pro žádnou z těchto kategorií.

| (16) | Proto byly zaslány dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, dovozcům, dodavatelům, výrobcům ze Společenství a uživatelům. |
| --- | --- |

(16)

Proto byly zaslány dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi, dovozcům, dodavatelům, výrobcům ze Společenství a uživatelům.

| (17) | Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří indických výrobců, od dvanácti výrobců ze Společenství, od jednoho dovozce, jednoho dodavatele a od deseti zpracovatelů/uživatelů. |
| --- | --- |

(17)

Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří indických výrobců, od dvanácti výrobců ze Společenství, od jednoho dovozce, jednoho dodavatele a od deseti zpracovatelů/uživatelů.

| (18) | Komise vyhledala a ověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro svou analýzu a provedla inspekce na místě u následujících společností:






  1. | Výrobci ve Společenství: | Voridian BV (Nizozemsko) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komise vyhledala a ověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro svou analýzu a provedla inspekce na místě u následujících společností:

1.

Výrobci ve Společenství:

Voridian BV (Nizozemsko)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Itálie) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Itálie)

| | Equipolymers Srl (Itálie) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Itálie)

| | La Seda de Barcelona SA (Španělsko) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Španělsko)

| | Novapet SA (Španělsko) |
| --- | --- |

Novapet SA (Španělsko)

| | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko)

| | Selenis Itália Spa (Itálie) |
| --- | --- |

Selenis Itália Spa (Itálie)

dodavatelé ve Společenství:

Interquisa SA (Španělsko)

dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení:

Global Service International SRL (Itálie)

uživatelé ve Společenství:

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgie)

| 2. | Indická vláda: | Ministerstvo obchodu, New Delhi |
| --- | --- | --- |

2.

Indická vláda:

Ministerstvo obchodu, New Delhi

| | Vláda státu Maharashtra – Ředitelství pro průmysl, Mumbai |
| --- | --- |

Vláda státu Maharashtra – Ředitelství pro průmysl, Mumbai

| 3. | Vyvážející výrobci v Indii: | SENPET Ltd, Kolkata (dříve Elque Polyesters Limited) |
| --- | --- | --- |

3.

Vyvážející výrobci v Indii:

SENPET Ltd, Kolkata (dříve Elque Polyesters Limited)

| | Futura Polyesters Limited, Chennai (dříve Futura Polymer Limited) |
| --- | --- |

Futura Polyesters Limited, Chennai (dříve Futura Polymer Limited)

| | Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi |
| --- | --- |

Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (19) | Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčené země. V současnosti je zařazen pod kódem KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčené země. V současnosti je zařazen pod kódem KN 3907 60 20.

2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (20) | Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek, PET vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi a PET vyráběný a prodávaný výrobci ve Společenství, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto bylo shledáno, že všechny typy PET s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek, PET vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi a PET vyráběný a prodávaný výrobci ve Společenství, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto bylo shledáno, že všechny typy PET s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVÁNÍ

I.   POKRAČOVÁNÍ SUBVENCOVÁNÍ – ÚVOD

| (21) | Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník Společenství byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování subvencí. |
| --- | --- |

(21)

Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník Společenství byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování subvencí.

1.   PŮVODNĚ PROŠETŘOVANÉ REŽIMY

| a) | režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) |
| --- | --- |

a)

režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

| b) | režim Income Tax Exemption Scheme (ITES) |
| --- | --- |

b)

režim Income Tax Exemption Scheme (ITES)

| c) | režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) |
| --- | --- |

c)

režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

| d) | Export Processing Zones (EPZ)/Special Economic Zones (SEZ)/Export Oriented Units (EOU) |
| --- | --- |

d)

Export Processing Zones (EPZ)/Special Economic Zones (SEZ)/Export Oriented Units (EOU)

2.   PŮVODNĚ NEPROŠETŘOVANÉ REŽIMY SUBVENCÍ

| e) | režim Advance Licence Scheme (ALS) |
| --- | --- |

e)

režim Advance Licence Scheme (ALS)

| f) | režim Export Credit Scheme (ECS) (před odesláním a po odeslání) |
| --- | --- |

f)

režim Export Credit Scheme (ECS) (před odesláním a po odeslání)

| g) | režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS) |
| --- | --- |

g)

režim Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS)

| h) | režim Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) |
| --- | --- |

h)

režim Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES)

| i) | režimy West Bengal Incentive Schemes (WBIS) |
| --- | --- |

i)

režimy West Bengal Incentive Schemes (WBIS)

| j) | soustava režimů pobídek (Package Scheme of Incentives, PSI) vlády státu Maharashtra |
| --- | --- |

j)

soustava režimů pobídek (Package Scheme of Incentives, PSI) vlády státu Maharashtra

| (22) | Výše popsané režimy a) a c) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z r. 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou od 1. září 2004 označovány jako „politika zahraničního obchodu“ a vydává je ministerstvo obchodu jednou za pět let a pravidelně je aktualizuje. Jeden dokument o vývozní a dovozní politice se v tomto případě týká období přezkumného šetření; jde o pětiletý plán týkající se období od 1. září 2004 do 31. března 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Kromě toho indická vláda stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 2004–2009 řídí v publikaci „Příručka postupů, 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I“ („HOP I 2004–2009“). Také Příručka postupů (HOP) se pravidelně aktualizuje. |
| --- | --- |

(22)

Výše popsané režimy a) a c) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z r. 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentech o vývozní a dovozní politice, které jsou od 1. září 2004 označovány jako „politika zahraničního obchodu“ a vydává je ministerstvo obchodu jednou za pět let a pravidelně je aktualizuje. Jeden dokument o vývozní a dovozní politice se v tomto případě týká období přezkumného šetření; jde o pětiletý plán týkající se období od 1. září 2004 do 31. března 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Kromě toho indická vláda stanoví postupy, jimiž se politika EXIM 2004–2009 řídí v publikaci „Příručka postupů, 1. září 2004 až 31. března 2009, svazek I“ („HOP I 2004–2009“). Také Příručka postupů (HOP) se pravidelně aktualizuje.

| (23) | Režim uvedený v písmenu b) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování. |
| --- | --- |

(23)

Režim uvedený v písmenu b) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.

| (24) | Režim uvedený v písmenu f) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance („ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(24)

Režim uvedený v písmenu f) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance („ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.

| (25) | Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Gujarat a vychází z politiky podpory průmyslu; režim uvedený v písmenu h) vychází ze zákona Bombay Electricity Duty Act z roku 1958. |
| --- | --- |

(25)

Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Gujarat a vychází z politiky podpory průmyslu; režim uvedený v písmenu h) vychází ze zákona Bombay Electricity Duty Act z roku 1958.

| (26) | Režim uvedený v písmenu j) řídí stát Maharashtra a vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maharashtra. |
| --- | --- |

(26)

Režim uvedený v písmenu j) řídí stát Maharashtra a vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maharashtra.

| (27) | Režim uvedený v písmenu i) byl zřízen vládou státu Západní Bengálsko prostřednictvím oznámení ministerstva obchodu a průmyslu č. 588–CI/H ze dne 22. června 1999 (dále jen „WBIS 1999“), které bylo naposledy nahrazeno oznámením č. 134–CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (dále jen „WBIS 2004“). |
| --- | --- |

(27)

Režim uvedený v písmenu i) byl zřízen vládou státu Západní Bengálsko prostřednictvím oznámení ministerstva obchodu a průmyslu č. 588–CI/H ze dne 22. června 1999 (dále jen „WBIS 1999“), které bylo naposledy nahrazeno oznámením č. 134–CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (dále jen „WBIS 2004“).

| (28) | Po zveřejnění zjištění týkajících se údajného subvencování indická vláda znovu poukazuje na řadu pochybností ohledně napadnutelnosti režimů a výpočtu výší subvencí. Rovněž opakuje, že v daném případě k pokračování subvencování pravděpodobně nedochází. V dané souvislosti je třeba poukázat na to, že tato námitka neobsahuje žádné nové argumenty, které by změnily závěry uvedené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Po zveřejnění zjištění týkajících se údajného subvencování indická vláda znovu poukazuje na řadu pochybností ohledně napadnutelnosti režimů a výpočtu výší subvencí. Rovněž opakuje, že v daném případě k pokračování subvencování pravděpodobně nedochází. V dané souvislosti je třeba poukázat na to, že tato námitka neobsahuje žádné nové argumenty, které by změnily závěry uvedené v tomto nařízení.

II.   CELOSTÁTNÍ REŽIMY

1.   REŽIM DUTY ENTITLEMENT PASSBOOK SCHEME (DEPBS)

a)   Právní základ

| (29) | Podrobný popis DEPBS je uveden v odstavci 4.3 politiky EXIM 2004–2009 a v odstavcích 4.3–4.4 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(29)

Podrobný popis DEPBS je uveden v odstavci 4.3 politiky EXIM 2004–2009 a v odstavcích 4.3–4.4 HOP I 2004–2009.

| (30) | Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel žádné napadnutelné příspěvky na základě (DEPBS). Proto nebylo považováno za nutné v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat. |
| --- | --- |

(30)

Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel žádné napadnutelné příspěvky na základě (DEPBS). Proto nebylo považováno za nutné v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat.

2.   REŽIMY INCOME TAX SCHEMES

| (31) | Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel žádné napadnutelné příspěvky na základě ITES. Proto nebylo považováno za nutné v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat. |
| --- | --- |

(31)

Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel žádné napadnutelné příspěvky na základě ITES. Proto nebylo považováno za nutné v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat.

3.   REŽIM EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS SCHEME (EPCGS)

a)   Právní základ

| (32) | Podrobný popis EPCGS je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 2004–2009 a v kapitole 5 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(32)

Podrobný popis EPCGS je uveden v kapitole 5 politiky EXIM 2004–2009 a v kapitole 5 HOP I 2004–2009.

b)   Způsobilost

| (33) | Pro tento režim jsou způsobilí výrobci/vývozci a prodejci/vývozci vázaní na podporující výrobce. |
| --- | --- |

(33)

Pro tento režim jsou způsobilí výrobci/vývozci a prodejci/vývozci vázaní na podporující výrobce.

c)   Praktické provedení

| (34) | Za podmínky vývozního závazku je společnosti povoleno dovážet kapitálové statky (nové a – od dubna 2003 – použité kapitálové statky do stáří 10 let) za sníženou nebo nulovou sazbu cla. Pro tento účel vydává indická vláda na základě žádosti a platby poplatku licenci EPCGS. Aby byl splněn vývozní závazek, musí se dovážené výrobní statky během určitého období použít pro výrobu určitého množství vyváženého zboží. |
| --- | --- |

(34)

Za podmínky vývozního závazku je společnosti povoleno dovážet kapitálové statky (nové a – od dubna 2003 – použité kapitálové statky do stáří 10 let) za sníženou nebo nulovou sazbu cla. Pro tento účel vydává indická vláda na základě žádosti a platby poplatku licenci EPCGS. Aby byl splněn vývozní závazek, musí se dovážené výrobní statky během určitého období použít pro výrobu určitého množství vyváženého zboží.

| (35) | Držitel licence EPCGS může kapitálové statky pořizovat také na domácím trhu. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu součástí potřebných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce nárokovat výhodu domnělého vývozu s ohledem na dodávku kapitálových statků držiteli licence EPCGS. |
| --- | --- |

(35)

Držitel licence EPCGS může kapitálové statky pořizovat také na domácím trhu. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu součástí potřebných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce nárokovat výhodu domnělého vývozu s ohledem na dodávku kapitálových statků držiteli licence EPCGS.

d)   Závěr k režimu EPCG

| (36) | Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bod ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek poskytnutý indickou vládou, neboť snižuje příjem indické vlády z výběru cla, které by jinak bylo splatné. Snížení cla navíc dává výhodu vývozci, protože clo ušetřené při vývozu zvyšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(36)

Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bod ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek poskytnutý indickou vládou, neboť snižuje příjem indické vlády z výběru cla, které by jinak bylo splatné. Snížení cla navíc dává výhodu vývozci, protože clo ušetřené při vývozu zvyšuje jeho likviditu.

| (37) | Režim EPCGS je navíc stanoven zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, neboť tyto licence nelze získat bez závazku exportovat. Proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Režim EPCGS je navíc stanoven zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, neboť tyto licence nelze získat bez závazku exportovat. Proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

| (38) | V důsledku toho tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti těchto povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I bodu i) základního nařízení 1, protože se nespotřebovávají při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(38)

V důsledku toho tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) podbodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti těchto povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I bodu i) základního nařízení 1, protože se nespotřebovávají při výrobě vyvážených výrobků.

e)   Výpočet výše subvence

| (39) | Nikdo ze spolupracujících výrobců během OŠ nenakoupil žádné kapitálové statky. Jedna společnost však nadále využívala osvobození od cla pro kapitálové statky zakoupené před OŠ za částku zjištěnou v původním šetření. Částka subvence získaná během OPŠ byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení na základě neuhrazeného cla z dovezených kapitálových statků rozloženého během období, které odráží skutečnou dobu amortizace těchto kapitálových statků vyvážejícího výrobce. V souladu se zavedenou praxí byla částka připadající na období přezkumného šetření opravena přičtením úroku za toto období, aby odrážela celou výši příspěvku v průběhu času. Aby bylo možno jako čitatele získat částku subvence, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky nezbytně vzniklé k získání subvence. Podle čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato částka subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní výkonnosti a nebyla přidělena podle zhotoveného, vyrobeného, vyvezeného nebo přepraveného množství. Společnost, která nadále tento režim využívala, získala subvenci ve výši 0,38 %. |
| --- | --- |

(39)

Nikdo ze spolupracujících výrobců během OŠ nenakoupil žádné kapitálové statky. Jedna společnost však nadále využívala osvobození od cla pro kapitálové statky zakoupené před OŠ za částku zjištěnou v původním šetření. Částka subvence získaná během OPŠ byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení na základě neuhrazeného cla z dovezených kapitálových statků rozloženého během období, které odráží skutečnou dobu amortizace těchto kapitálových statků vyvážejícího výrobce. V souladu se zavedenou praxí byla částka připadající na období přezkumného šetření opravena přičtením úroku za toto období, aby odrážela celou výši příspěvku v průběhu času. Aby bylo možno jako čitatele získat částku subvence, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky nezbytně vzniklé k získání subvence. Podle čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato částka subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní výkonnosti a nebyla přidělena podle zhotoveného, vyrobeného, vyvezeného nebo přepraveného množství. Společnost, která nadále tento režim využívala, získala subvenci ve výši 0,38 %.

4.   REŽIM EXPORT CREDIT SCHEME (ECS)

a)   Právní základ

| (40) | Podrobnosti o tomto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (úvěrování vývozu v zahraniční měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (úvěrování vývozu v rupiích) Indické centrální banky („ICB“), který byl zaslán všem komerčním bankám v Indii. |
| --- | --- |

(40)

Podrobnosti o tomto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (úvěrování vývozu v zahraniční měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (úvěrování vývozu v rupiích) Indické centrální banky („ICB“), který byl zaslán všem komerčním bankám v Indii.

b)   Způsobilost

| (41) | K účasti v tomto režimu jsou oprávněni vyrábějící vývozci a obchodující vývozci. Bylo zjištěno, že režimu ECS využila jedna ze společností spolupracujících v řízení. |
| --- | --- |

(41)

K účasti v tomto režimu jsou oprávněni vyrábějící vývozci a obchodující vývozci. Bylo zjištěno, že režimu ECS využila jedna ze společností spolupracujících v řízení.

c)   Praktické provedení

| (42) | Podle tohoto režimu nastavuje ICB maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, a to jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenceschopné sazby“. ECS se skládá ze dvou podrežimů, režimu Pre-Shipment Export Credit Scheme („packing credit“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu Post-Shipment Export Credit Scheme, který zajišťuje provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyn, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu. |
| --- | --- |

(42)

Podle tohoto režimu nastavuje ICB maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, a to jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenceschopné sazby“. ECS se skládá ze dvou podrežimů, režimu Pre-Shipment Export Credit Scheme („packing credit“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu Post-Shipment Export Credit Scheme, který zajišťuje provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyn, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.

| (43) | Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(43)

Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou čistě stanoveny za tržních podmínek.

d)   Závěr k režimu ECS

| (44) | Za prvé mohou preferenční úrokové sazby úvěru ECS stanovené rámcovými oběžníky ICB snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady čistě stanovenými tržními podmínkami a vývozci poskytují v tomto případě výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Poskytnutí výhody bylo uznáno pouze v případě spolupracujících vývozců, u nichž byly zjištěny rozdíly úvěrových sazeb. Rozdíly v sazbách mezi úvěry poskytnutými na základě rámcových oběžníků ICB a komerčními „hotovostními úvěry“ nelze vysvětlit čistě tržním chováním komerční banky. |
| --- | --- |

(44)

Za prvé mohou preferenční úrokové sazby úvěru ECS stanovené rámcovými oběžníky ICB snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady čistě stanovenými tržními podmínkami a vývozci poskytují v tomto případě výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Poskytnutí výhody bylo uznáno pouze v případě spolupracujících vývozců, u nichž byly zjištěny rozdíly úvěrových sazeb. Rozdíly v sazbách mezi úvěry poskytnutými na základě rámcových oběžníků ICB a komerčními „hotovostními úvěry“ nelze vysvětlit čistě tržním chováním komerční banky.

| (45) | Za druhé a bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry v rámci ECS jsou poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vlády“ v čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, sleduje cíle veřejné politiky, např. měnové politiky, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům v tom smyslu, že komerční banky jsou vázány určitými podmínkami, mimo jiné maximálními úrokovými sazbami pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozů. Tento pokyn zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a skutečnost se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv). Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Za druhé a bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry v rámci ECS jsou poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vlády“ v čl. 1 odst. 3 základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, sleduje cíle veřejné politiky, např. měnové politiky, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům v tom smyslu, že komerční banky jsou vázány určitými podmínkami, mimo jiné maximálními úrokovými sazbami pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcových oběžnících ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozů. Tento pokyn zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 2 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a skutečnost se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou podle čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu iv). Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

e)   Výpočet výše subvence

| (46) | Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly uplatněny stejné úrokové sazby jako u běžných komerčních úvěrů využitých danou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Společnost, která využila režimu ECS, získala subvenci ve výši 0,1 %. |
| --- | --- |

(46)

Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly uplatněny stejné úrokové sazby jako u běžných komerčních úvěrů využitých danou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Společnost, která využila režimu ECS, získala subvenci ve výši 0,1 %.

5.   REŽIM EXPORT ORIENTED UNITS SCHEME (EOUS)/REŽIMY SPECIAL ECONOMIC ZONES SCHEME (SEZS)

| (47) | Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel na základě režimu SEZS žádné napadnutelné příspěvky. Nicméně dvě indické společnosti měly status EOU a během OPŠ získaly napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení jsou proto omezeny na režim EOUS. |
| --- | --- |

(47)

Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel na základě režimu SEZS žádné napadnutelné příspěvky. Nicméně dvě indické společnosti měly status EOU a během OPŠ získaly napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení jsou proto omezeny na režim EOUS.

a)   Právní základ

| (48) | Podrobný popis režimu EOU je uveden v kapitole 6 politiky EXIM 2004–2009 a v HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(48)

Podrobný popis režimu EOU je uveden v kapitole 6 politiky EXIM 2004–2009 a v HOP I 2004–2009.

b)   Způsobilost

| (49) | S výjimkou čistě obchodních společností mohou být v rámci EOUS zřízeny všechny podniky, které v zásadě provádějí vývoz celé své produkce výrobků nebo služeb. Aby byly podniky ve výrobních odvětvích způsobilé pro režim EOUS, musí naplnit podmínku minimálního investičního prahu stálých aktiv (10 milionů indických rupií). |
| --- | --- |

(49)

S výjimkou čistě obchodních společností mohou být v rámci EOUS zřízeny všechny podniky, které v zásadě provádějí vývoz celé své produkce výrobků nebo služeb. Aby byly podniky ve výrobních odvětvích způsobilé pro režim EOUS, musí naplnit podmínku minimálního investičního prahu stálých aktiv (10 milionů indických rupií).

c)   Praktické provedení

| (50) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, EOUS se mohou nacházet a být založeny kdekoli v Indii. |
| --- | --- |

(50)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, EOUS se mohou nacházet a být založeny kdekoli v Indii.

| (51) | Žádost o status EOU musí obsahovat informace pro dobu příštích pěti let, mimo jiné plánovaný objem výroby, předpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a domácí požadavky. Po schválení žádosti společnosti ze strany úřadů bude společnost informována o podmínkách spojených s tímto schválením. Dohoda o uznání společnosti v rámci EOU je platná po dobu pěti let a může být prodloužena o další období. |
| --- | --- |

(51)

Žádost o status EOU musí obsahovat informace pro dobu příštích pěti let, mimo jiné plánovaný objem výroby, předpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a domácí požadavky. Po schválení žádosti společnosti ze strany úřadů bude společnost informována o podmínkách spojených s tímto schválením. Dohoda o uznání společnosti v rámci EOU je platná po dobu pěti let a může být prodloužena o další období.

| (52) | Velmi důležitou povinností podniku v rámci EOU, jak ji stanoví politika EXIM 2004–2009, je dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“); celková hodnota vývozů v referenčním období (5 let) musí být tedy vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. |
| --- | --- |

(52)

Velmi důležitou povinností podniku v rámci EOU, jak ji stanoví politika EXIM 2004–2009, je dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“); celková hodnota vývozů v referenčním období (5 let) musí být tedy vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.

| (53) | Jednotky EOU mají nárok na následující úlevy:






  i) | osvobození od dovozního cla u všech typů zboží (včetně kapitálových statků, surovin a spotřebního materiálu) potřebného k zhotovení, výrobě či zpracování nebo v souvislosti s těmito činnostmi, |
| --- | --- | --- |

(53)

Jednotky EOU mají nárok na následující úlevy:

i)

osvobození od dovozního cla u všech typů zboží (včetně kapitálových statků, surovin a spotřebního materiálu) potřebného k zhotovení, výrobě či zpracování nebo v souvislosti s těmito činnostmi,

| ii) | osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů, |
| --- | --- |

ii)

osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů,

| iii) | vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží nakoupeného z místních zdrojů, |
| --- | --- |

iii)

vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží nakoupeného z místních zdrojů,

| iv) | možnost prodat část výroby na domácím trhu až do výše 50 % hodnoty vývozů FOB, za podmínky splnění pozitivního zisku NFE po uhrazení koncesních cel, tj. spotřební daně z hotových výrobků, |
| --- | --- |

iv)

možnost prodat část výroby na domácím trhu až do výše 50 % hodnoty vývozů FOB, za podmínky splnění pozitivního zisku NFE po uhrazení koncesních cel, tj. spotřební daně z hotových výrobků,

| v) | částečné vrácení cla zaplaceného z paliva nakoupeného od tuzemských ropných společností, |
| --- | --- |

v)

částečné vrácení cla zaplaceného z paliva nakoupeného od tuzemských ropných společností,

| vi) | osvobození od daně z příjmu běžně splatné ze zisků z vývozu v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmu po dobu 10 let od zahájení činnosti, avšak nejdéle do konce rozpočtového roku 2010, |
| --- | --- |

vi)

osvobození od daně z příjmu běžně splatné ze zisků z vývozu v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmu po dobu 10 let od zahájení činnosti, avšak nejdéle do konce rozpočtového roku 2010,

| vii) | možnost zahraničního vlastnictví kapitálu ve výši 100 %. |
| --- | --- |

vii)

možnost zahraničního vlastnictví kapitálu ve výši 100 %.

| (54) | Jednotky působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úřadů v souladu s oddílem 65 celního zákona. |
| --- | --- |

(54)

Jednotky působící v rámci těchto režimů jsou vázány dohledem celních úřadů v souladu s oddílem 65 celního zákona.

| (55) | Ze zákona mají povinnost vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů, jakož i vývozů uskutečněných v souladu s bodem 6.11.1 HOP 2004–2009. Tyto doklady musí být pravidelně předkládány příslušným orgánům prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o pokroku. |
| --- | --- |

(55)

Ze zákona mají povinnost vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů, jakož i vývozů uskutečněných v souladu s bodem 6.11.1 HOP 2004–2009. Tyto doklady musí být pravidelně předkládány příslušným orgánům prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o pokroku.

| (56) | Podle odstavce 6.11.2 HOP I 2004–2009 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby (jednotka EOU) vykazovala vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné jednotky, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“. |
| --- | --- |

(56)

Podle odstavce 6.11.2 HOP I 2004–2009 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby (jednotka EOU) vykazovala vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné jednotky, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.

| (57) | Prodej na domácím trhu je uskutečňován a evidován na základě autocertifikace. Proces odesílání vývozních zásilek EOU probíhá pod dohledem pracovníka celního/finančního úřadu, který v EOU trvale působí. |
| --- | --- |

(57)

Prodej na domácím trhu je uskutečňován a evidován na základě autocertifikace. Proces odesílání vývozních zásilek EOU probíhá pod dohledem pracovníka celního/finančního úřadu, který v EOU trvale působí.

| (58) | V daném případě režim EOUS využívali dva spolupracující vývozci. Tito spolupracující vývozci využívali tento režim pro dovoz surovin a kapitálových statků bez dovozního cla, za účelem nákupu zboží na domácím trhu bez spotřební daně, za účelem vrácení daně z prodeje a za účelem možnosti prodat část své produkce na domácím trhu. Jedna z vyvážejících společností tento režim využívala také pro částečné vrácení cla zaplaceného z paliva zakoupeného od domácích ropných společností. To znamená, že tyto subjekty využívaly všech výhod popsaných v 53. bodě odůvodnění v rámci podbodů i) až v). Šetření ukázalo, že dotčení vývozci nevyužívali výhody ustanovení o osvobození od daně z příjmu v rámci EOUS. |
| --- | --- |

(58)

V daném případě režim EOUS využívali dva spolupracující vývozci. Tito spolupracující vývozci využívali tento režim pro dovoz surovin a kapitálových statků bez dovozního cla, za účelem nákupu zboží na domácím trhu bez spotřební daně, za účelem vrácení daně z prodeje a za účelem možnosti prodat část své produkce na domácím trhu. Jedna z vyvážejících společností tento režim využívala také pro částečné vrácení cla zaplaceného z paliva zakoupeného od domácích ropných společností. To znamená, že tyto subjekty využívaly všech výhod popsaných v 53. bodě odůvodnění v rámci podbodů i) až v). Šetření ukázalo, že dotčení vývozci nevyužívali výhody ustanovení o osvobození od daně z příjmu v rámci EOUS.

d)   Závěry k režimu EOUS

| (59) | Osvobození EOU od dvou typů dovozního cla (tzv. „základního cla“ a „zvláštního dodatečného cla“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Státní příjem, který by byl uskutečněn, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, který tedy navíc pro EOU představuje výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, neboť EOU ušetřil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatná cla a byla mu vrácena daň z prodeje. |
| --- | --- |

(59)

Osvobození EOU od dvou typů dovozního cla (tzv. „základního cla“ a „zvláštního dodatečného cla“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Státní příjem, který by byl uskutečněn, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, který tedy navíc pro EOU představuje výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, neboť EOU ušetřil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatná cla a byla mu vrácena daň z prodeje.

| (60) | Osvobození od spotřební daně a odpovídajícího dovozního cla (tzv. „dodatečného cla“) však nemá za následek ušlý příjem, který by byl jinak uskutečněn. Spotřební daň a dodatečné clo by, pokud by byly zaplaceny, mohly být použity jako kredit pro vlastní budoucí celní závazky (tzv. mechanismus „CENVAT“). Proto tato cla nejsou konečná. V rámci mechanismu „CENVAT“ se konečné clo uplatňuje jen u přidané hodnoty, nikoli u vstupních materiálů. |
| --- | --- |

(60)

Osvobození od spotřební daně a odpovídajícího dovozního cla (tzv. „dodatečného cla“) však nemá za následek ušlý příjem, který by byl jinak uskutečněn. Spotřební daň a dodatečné clo by, pokud by byly zaplaceny, mohly být použity jako kredit pro vlastní budoucí celní závazky (tzv. mechanismus „CENVAT“). Proto tato cla nejsou konečná. V rámci mechanismu „CENVAT“ se konečné clo uplatňuje jen u přidané hodnoty, nikoli u vstupních materiálů.

| (61) | Pouze osvobození od základního cla, zvláštního dodatečného cla, částečné vrácení cla zaplaceného z paliva nakoupeného od domácích ropných společností a vrácení daně z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 2 základního nařízení. Tyto subvence jsou podle zákona závislé na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl EOU, jak je stanoven v oddíle 6.1 politiky EXIM 02–07 je nutným předpokladem k získání pobídek. |
| --- | --- |

(61)

Pouze osvobození od základního cla, zvláštního dodatečného cla, částečné vrácení cla zaplaceného z paliva nakoupeného od domácích ropných společností a vrácení daně z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 2 základního nařízení. Tyto subvence jsou podle zákona závislé na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl EOU, jak je stanoven v oddíle 6.1 politiky EXIM 02–07 je nutným předpokladem k získání pobídek.

| (62) | Jeden ze spolupracujících vývozců tvrdil, že se Komise při posuzování osvobození od cla u surovin odchýlila od odůvodnění uvedeného v původním šetření a že vyrovnáno by případně mělo být pouze nadměrné promíjení cla. V této souvislosti je však třeba namítnout, že otázka, zda EOU představuje povolený systém navracení cla či nikoli, byla v době původního šetření při posuzování napadnutelné částky nastolena „bez ohledu na to, zda režim představuje systém navracení cla v souladu s ustanoveními základního nařízení“ (9). V rámci tohoto přezkumu byl režim jako celek společně se systémem monitorování pečlivě prošetřen. |
| --- | --- |

(62)

Jeden ze spolupracujících vývozců tvrdil, že se Komise při posuzování osvobození od cla u surovin odchýlila od odůvodnění uvedeného v původním šetření a že vyrovnáno by případně mělo být pouze nadměrné promíjení cla. V této souvislosti je však třeba namítnout, že otázka, zda EOU představuje povolený systém navracení cla či nikoli, byla v době původního šetření při posuzování napadnutelné částky nastolena „bez ohledu na to, zda režim představuje systém navracení cla v souladu s ustanoveními základního nařízení“ (9). V rámci tohoto přezkumu byl režim jako celek společně se systémem monitorování pečlivě prošetřen.

| (63) | Z šetření vyplývá, že tyto subvence nelze považovat za povolené systémy navracení cla ani systémy navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovují přísným pravidlům stanoveným v příloze I (písmena h) a i)), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III základního nařízení. Jsou-li ustanovení o vrácení daně z prodeje a osvobození od dovozního cla používána pro nákup kapitálových statků, nejsou již v souladu s pravidly pro povolené systémy navracení, protože kapitálové statky se nespotřebovávají ve výrobním procesu, jak požaduje příloha I písmeno h) (vrácení daně z prodeje) a i) (úleva od dovozního cla). |
| --- | --- |

(63)

Z šetření vyplývá, že tyto subvence nelze považovat za povolené systémy navracení cla ani systémy navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovují přísným pravidlům stanoveným v příloze I (písmena h) a i)), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III základního nařízení. Jsou-li ustanovení o vrácení daně z prodeje a osvobození od dovozního cla používána pro nákup kapitálových statků, nejsou již v souladu s pravidly pro povolené systémy navracení, protože kapitálové statky se nespotřebovávají ve výrobním procesu, jak požaduje příloha I písmeno h) (vrácení daně z prodeje) a i) (úleva od dovozního cla).

| (64) | Kromě toho bylo zjištěno, že indická vláda nemá účinný systém ani postup pro ověření, zda a v jakém objemu byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány vstupy nakoupené bez cla nebo podléhající vrácení daně z prodeje (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Zavedený ověřovací systém je zaměřen na sledování povinnosti dosažení čistého devizového příjmu, a nikoli na spotřebu dovozů v souvislosti s výrobou vyváženého zboží. |
| --- | --- |

(64)

Kromě toho bylo zjištěno, že indická vláda nemá účinný systém ani postup pro ověření, zda a v jakém objemu byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány vstupy nakoupené bez cla nebo podléhající vrácení daně z prodeje (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Zavedený ověřovací systém je zaměřen na sledování povinnosti dosažení čistého devizového příjmu, a nikoli na spotřebu dovozů v souvislosti s výrobou vyváženého zboží.

| (65) | EOU může prodat značné množství své výroby, až 50 % svého ročního obratu, na domácím trhu. Proto ze zákona neexistuje povinnost vyvézt celkové množství vyrobených výsledných výrobků. Navíc dochází k těmto domácím transakcím bez dohledu a kontroly vládních orgánů. Tyto transakce podléhají pouze postupu autocertifikace. V důsledku toho nepodléhá celní území EOU, a to ani částečně, fyzické kontrole indických orgánů. Tyto okolnosti zvyšují význam dalších prvků ověřování, zejména kontroly vztahu mezi bezcelními vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz, aby mohly být považovány za systém ověřování navracení cla. |
| --- | --- |

(65)

EOU může prodat značné množství své výroby, až 50 % svého ročního obratu, na domácím trhu. Proto ze zákona neexistuje povinnost vyvézt celkové množství vyrobených výsledných výrobků. Navíc dochází k těmto domácím transakcím bez dohledu a kontroly vládních orgánů. Tyto transakce podléhají pouze postupu autocertifikace. V důsledku toho nepodléhá celní území EOU, a to ani částečně, fyzické kontrole indických orgánů. Tyto okolnosti zvyšují význam dalších prvků ověřování, zejména kontroly vztahu mezi bezcelními vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz, aby mohly být považovány za systém ověřování navracení cla.

| (66) | Pokud jde o další zavedené ověřování, je třeba připomenout, že EOU nemá z právního hlediska v žádném okamžiku povinnost vykazovat vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a příslušným výsledným výrobkem. Pouze pokud by byly takové kontroly zavedeny, mohly by indické orgány získat dostatek informací o konečném místě určení vstupů za účelem účinné kontroly, zda osvobození od cla a navracení daně z prodeje nepřevyšuje vstupy pro výrobu na vývoz. Měsíční daňová přiznání pro prodej na domácím trhu prováděná na základě vlastního posouzení, která jsou pravidelně vyhodnocována indickými orgány, nestačí. Kromě toho je účelem měsíčních daňových přiznání sledovat spotřební daně, a nikoli kontrolovat místo určení vstupů. Ani interní systémy společností provozované bez zákonné povinnosti by jako takové nepostačovaly vzhledem k tomu, že systém ověřování navracení cla musí být navržen a vynucován státem a jeho provádění by nemělo být ponecháno na uvážení vedení každé jednotlivé dotčené společnosti. V důsledku toho bylo šetřením zjištěno, že indická politika EXIM výslovně nepožaduje, aby jednotka EOU vykazovala vztah mezi vstupními materiály a výsledným výrobkem, a že indická vláda nezavedla žádný účinný kontrolní mechanismus ke stanovení toho, jaké vstupy byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány a v jakém objemu. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o další zavedené ověřování, je třeba připomenout, že EOU nemá z právního hlediska v žádném okamžiku povinnost vykazovat vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a příslušným výsledným výrobkem. Pouze pokud by byly takové kontroly zavedeny, mohly by indické orgány získat dostatek informací o konečném místě určení vstupů za účelem účinné kontroly, zda osvobození od cla a navracení daně z prodeje nepřevyšuje vstupy pro výrobu na vývoz. Měsíční daňová přiznání pro prodej na domácím trhu prováděná na základě vlastního posouzení, která jsou pravidelně vyhodnocována indickými orgány, nestačí. Kromě toho je účelem měsíčních daňových přiznání sledovat spotřební daně, a nikoli kontrolovat místo určení vstupů. Ani interní systémy společností provozované bez zákonné povinnosti by jako takové nepostačovaly vzhledem k tomu, že systém ověřování navracení cla musí být navržen a vynucován státem a jeho provádění by nemělo být ponecháno na uvážení vedení každé jednotlivé dotčené společnosti. V důsledku toho bylo šetřením zjištěno, že indická politika EXIM výslovně nepožaduje, aby jednotka EOU vykazovala vztah mezi vstupními materiály a výsledným výrobkem, a že indická vláda nezavedla žádný účinný kontrolní mechanismus ke stanovení toho, jaké vstupy byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány a v jakém objemu.

| (67) | Indická vláda neprovedla ani další přezkoumání na základě skutečně použitých vstupů, ačkoli je při neexistenci účinného systému ověřování obvykle nutné takové přezkoumání provést (příloha II část II odstavec 5 a příloha III část II odstavec 3 základního nařízení). Navíc indická vláda neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě. |
| --- | --- |

(67)

Indická vláda neprovedla ani další přezkoumání na základě skutečně použitých vstupů, ačkoli je při neexistenci účinného systému ověřování obvykle nutné takové přezkoumání provést (příloha II část II odstavec 5 a příloha III část II odstavec 3 základního nařízení). Navíc indická vláda neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě.

| (68) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti musí být námitka společnosti, že se Komise při posuzování osvobození od cla u surovin odchýlila od odůvodnění uvedeného v původním šetření a že by případně mělo být vyrovnáno pouze nadměrné promíjení cla, zamítnuta. |
| --- | --- |

(68)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti musí být námitka společnosti, že se Komise při posuzování osvobození od cla u surovin odchýlila od odůvodnění uvedeného v původním šetření a že by případně mělo být vyrovnáno pouze nadměrné promíjení cla, zamítnuta.

e)   Výpočet výše subvence

| (69) | V dané souvislosti je při absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů prominutí celkového dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) obvykle splatného při dovozu, jakož i vrácení daně z prodeje a cla z paliva nakoupeného od domácích ropných společností, vše v průběhu období přezkumného šetření, napadnutelnou výhodou. |
| --- | --- |

(69)

V dané souvislosti je při absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů prominutí celkového dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) obvykle splatného při dovozu, jakož i vrácení daně z prodeje a cla z paliva nakoupeného od domácích ropných společností, vše v průběhu období přezkumného šetření, napadnutelnou výhodou.

i)   Osvobození od dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) a vrácení daně z prodeje u surovin a vrácení cla z paliva nakoupeného od domácích ropných společností)

| (70) | Výše subvence pro vývozce vedené jako EOUS byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) z materiálů dovezených pro EOU jako celek, na základě vrácené daně z prodeje a vráceného cla z paliva nakoupeného od domácích ropných společností, vše v průběhu období přezkumného šetření. Poplatky nezbytně vynaložené pro získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence jakožto čitatele. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato částka subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na příslušný vývozní obrat během období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní výkonnosti a nebyla přidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému nebo přepravenému množství. Takto získaná rozpětí subvencí u těchto dvou společností činila 0,9 % a 5,8 %. |
| --- | --- |

(70)

Výše subvence pro vývozce vedené jako EOUS byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) z materiálů dovezených pro EOU jako celek, na základě vrácené daně z prodeje a vráceného cla z paliva nakoupeného od domácích ropných společností, vše v průběhu období přezkumného šetření. Poplatky nezbytně vynaložené pro získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny, aby byla zjištěna výše subvence jakožto čitatele. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato částka subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na příslušný vývozní obrat během období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní výkonnosti a nebyla přidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému nebo přepravenému množství. Takto získaná rozpětí subvencí u těchto dvou společností činila 0,9 % a 5,8 %.

ii)   Osvobození od dovozního cla (základního cla a zvláštního dodatečného cla) u kapitálových statků

| (71) | Kapitálové statky nejsou fyzicky začleněny do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda společností, jež jsou předmětem šetření, vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezených kapitálových statků rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků u společností, jež jsou předmětem šetření. Pro stanovení této běžné doby amortizace byly jako referenční použity skutečné doby amortizace dvou dotčených spolupracujících vývozců, tj. 18 let. Takto vypočtená částka připadající na období přezkumného šetření byla upravena připočtením úroku, který v průběhu tohoto období vznikl, s cílem zohlednit vývoj hodnoty výhody v čase, a tím stanovit úplnou výhodu tohoto režimu pro příjemce. Podle čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato částka subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní výkonnosti a nebyla přidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému nebo přepravenému množství. Takto získaná rozpětí subvencí u těchto dvou společností činila 1,8 % a 0,4 %. |
| --- | --- |

(71)

Kapitálové statky nejsou fyzicky začleněny do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda společností, jež jsou předmětem šetření, vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezených kapitálových statků rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků u společností, jež jsou předmětem šetření. Pro stanovení této běžné doby amortizace byly jako referenční použity skutečné doby amortizace dvou dotčených spolupracujících vývozců, tj. 18 let. Takto vypočtená částka připadající na období přezkumného šetření byla upravena připočtením úroku, který v průběhu tohoto období vznikl, s cílem zohlednit vývoj hodnoty výhody v čase, a tím stanovit úplnou výhodu tohoto režimu pro příjemce. Podle čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato částka subvence jako příslušný jmenovatel přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření, neboť tato subvence je stanovena v závislosti na vývozní výkonnosti a nebyla přidělena vzhledem k zhotovenému, vyrobenému, vyvezenému nebo přepravenému množství. Takto získaná rozpětí subvencí u těchto dvou společností činila 1,8 % a 0,4 %.

| (72) | Celkové rozpětí subvencí v rámci režimu EOUS u dotčených společností činilo 2,7 % a 6,2 %. |
| --- | --- |

(72)

Celkové rozpětí subvencí v rámci režimu EOUS u dotčených společností činilo 2,7 % a 6,2 %.

6.   REŽIM ADVANCE LICENCE SCHEME (ALS)

a)   Právní základ

| (73) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v kapitolách 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004–2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(73)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v kapitolách 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004–2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004–2009.

b)   Způsobilost

| (74) | ALS se skládá ze šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci/vývozci a obchodníci/vývozci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro ALS na fyzický vývoz a pro ALS na roční potřebu. Výrobci/vývozci provádějící dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro ALS na dodávku meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM 2004–2009, jako jsou např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz („EOU“), jsou způsobilí pro ALS na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům/vývozcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů Advance Release Order (ARO) a tuzemského back-to-back akreditivu. |
| --- | --- |

(74)

ALS se skládá ze šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Výrobci/vývozci a obchodníci/vývozci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro ALS na fyzický vývoz a pro ALS na roční potřebu. Výrobci/vývozci provádějící dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro ALS na dodávku meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 politiky EXIM 2004–2009, jako jsou např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz („EOU“), jsou způsobilí pro ALS na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů výrobcům/vývozcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů Advance Release Order (ARO) a tuzemského back-to-back akreditivu.

c)   Praktické provedení

| (75) | Předběžné licence mohou být vydávány na:






  i) | Fyzický vývoz: Toto je hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Podmínky pro bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost včetně typu výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci. |
| --- | --- | --- |

(75)

Předběžné licence mohou být vydávány na:

i)

Fyzický vývoz: Toto je hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Podmínky pro bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost včetně typu výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci.

| ii) | Roční potřebu: Tato licence není spojena s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale s širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel licence je oprávněn, do určité mezní hodnoty stanovené na základě jeho předchozí vývozní činnosti, bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může se rozhodnout pro vývoz jakéhokoli výsledného výrobku spadajícího do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla. |
| --- | --- |

ii)

Roční potřebu: Tato licence není spojena s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale s širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel licence je oprávněn, do určité mezní hodnoty stanovené na základě jeho předchozí vývozní činnosti, bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může se rozhodnout pro vývoz jakéhokoli výsledného výrobku spadajícího do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla.

| iii) | Dodávky meziproduktů: Tento podrežim pokrývá případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Výrobce/vývozce vyrábí meziprodukt. Smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat ALS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt. |
| --- | --- |

iii)

Dodávky meziproduktů: Tento podrežim pokrývá případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Výrobce/vývozce vyrábí meziprodukt. Smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat ALS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.

| iv) | Domnělý vývoz: Tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až g) a i) až j) politiky EXIM 2004–2009. Jinak řečeno, hotové výrobky nemusí opustit zemi, ale jsou na základě statutu zákazníka považovány za domnělý vývoz. Spadaly by sem i dodávky jednotce EOU nebo držiteli licence v rámci režimu Export Promotion Capital Goods. |
| --- | --- |

iv)

Domnělý vývoz: Tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až g) a i) až j) politiky EXIM 2004–2009. Jinak řečeno, hotové výrobky nemusí opustit zemi, ale jsou na základě statutu zákazníka považovány za domnělý vývoz. Spadaly by sem i dodávky jednotce EOU nebo držiteli licence v rámci režimu Export Promotion Capital Goods.

| v) | ARO: Držitel ALS, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je v rámci ARO. V takových případech jsou předběžné licence potvrzeny jako ARO a při dodávce v nich uvedených položek převedeny na domácího dodavatele. Převedení ARO poskytuje domácímu dodavateli výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli namísto finálnímu vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné jak v případě domácích vstupů, tak v případě dovezených vstupů. |
| --- | --- |

v)

ARO: Držitel ALS, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je v rámci ARO. V takových případech jsou předběžné licence potvrzeny jako ARO a při dodávce v nich uvedených položek převedeny na domácího dodavatele. Převedení ARO poskytuje domácímu dodavateli výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli namísto finálnímu vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné jak v případě domácích vstupů, tak v případě dovezených vstupů.

| vi) | Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podrežim se opět týká domácích dodávek pro držitele ALS. Držitel ALS může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na licenci na přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). |
| --- | --- |

vi)

Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podrežim se opět týká domácích dodávek pro držitele ALS. Držitel ALS může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na licenci na přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 politiky EXIM 2002–2007 (tj. ALS na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

| (76) | Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření pouze jeden spolupracující vývozce získal úlevy v rámci tří podrežimů spojených s dotčeným výrobkem, tj. i) ALS na fyzický vývoz, v) ARO a iv) ALS na domnělý vývoz. Není proto třeba zkoumat napadnutelnost ii) roční potřeby, iii) dodávek meziproduktů a vi) režimu tuzemský back-to-back akreditiv. |
| --- | --- |

(76)

Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření pouze jeden spolupracující vývozce získal úlevy v rámci tří podrežimů spojených s dotčeným výrobkem, tj. i) ALS na fyzický vývoz, v) ARO a iv) ALS na domnělý vývoz. Není proto třeba zkoumat napadnutelnost ii) roční potřeby, iii) dodávek meziproduktů a vi) režimu tuzemský back-to-back akreditiv.

| (77) | Pro účely ověření indickými úřady je držitel licence ze zákona povinen vést pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití dováženého zboží v rámci licence, a to ve stanoveném formátu (kapitola 4.30 a příloha 23 HOP I 2004–2009), tj. registr skutečné spotřeby („registr podle přílohy 23“). Od května 2005 musí společnost přílohu 23 nejen dodržovat, ale musí být také podepsána autorizovaným účetním znalcem a zaslána indickým úřadům. Povinnost předložit přílohu 23 se vztahuje na licence vydané po vstupu nových pravidel v platnost v květnu 2005. Praktické provádění tohoto nového systému proto nemůže být ověřeno, neboť v době šetření neplatila povinnost předkládat zprávy k těmto licencím. |
| --- | --- |

(77)

Pro účely ověření indickými úřady je držitel licence ze zákona povinen vést pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití dováženého zboží v rámci licence, a to ve stanoveném formátu (kapitola 4.30 a příloha 23 HOP I 2004–2009), tj. registr skutečné spotřeby („registr podle přílohy 23“). Od května 2005 musí společnost přílohu 23 nejen dodržovat, ale musí být také podepsána autorizovaným účetním znalcem a zaslána indickým úřadům. Povinnost předložit přílohu 23 se vztahuje na licence vydané po vstupu nových pravidel v platnost v květnu 2005. Praktické provádění tohoto nového systému proto nemůže být ověřeno, neboť v době šetření neplatila povinnost předkládat zprávy k těmto licencím.

| (78) | U podrežimů uvedených výše pod písmeny i), iv) a (v) jsou bezcelní dovozní množství i vývozní povinnost (včetně domnělého vývozu) stanoveny indickou vládou ve smyslu množství a hodnoty a zaznamenány na licenci. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány na licenci státními úředníky. Objem dovozů povolených v rámci tohoto režimu stanoví indická vláda na základě standardních norem pro vstupy a výstupy (standard input-output norms, SIONs). SIONs existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou zveřejněny v HOP II 2004–2009. |
| --- | --- |

(78)

U podrežimů uvedených výše pod písmeny i), iv) a (v) jsou bezcelní dovozní množství i vývozní povinnost (včetně domnělého vývozu) stanoveny indickou vládou ve smyslu množství a hodnoty a zaznamenány na licenci. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány na licenci státními úředníky. Objem dovozů povolených v rámci tohoto režimu stanoví indická vláda na základě standardních norem pro vstupy a výstupy (standard input-output norms, SIONs). SIONs existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou zveřejněny v HOP II 2004–2009.

| (79) | Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity k výrobě výsledného vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (18 měsíců, přičemž lze lhůtu dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců). |
| --- | --- |

(79)

Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity k výrobě výsledného vyváženého výrobku. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (18 měsíců, přičemž lze lhůtu dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců).

| (80) | Držitel předběžné licence, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžné licence potvrzeny jako ARO a při dodávce v nich uvedených položek převedeny na dodavatele. |
| --- | --- |

(80)

Držitel předběžné licence, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžné licence potvrzeny jako ARO a při dodávce v nich uvedených položek převedeny na dodavatele.

| (81) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že objem vstupních materiálů dovezených spolupracujícím vývozcem v rámci bezcelního dovozního množství SIONs pod různými podrežimy přesáhl objem materiálu potřebného pro výrobu referenčního množství výsledného výrobku určeného na vývoz. SIONs pro dotčený výrobek tedy nebyly přesné. |
| --- | --- |

(81)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že objem vstupních materiálů dovezených spolupracujícím vývozcem v rámci bezcelního dovozního množství SIONs pod různými podrežimy přesáhl objem materiálu potřebného pro výrobu referenčního množství výsledného výrobku určeného na vývoz. SIONs pro dotčený výrobek tedy nebyly přesné.

d)   Závěr

| (82) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. finančním příspěvkem indické vlády, ze kterého vyplývá prospěch pro šetřené vývozce. |
| --- | --- |

(82)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. finančním příspěvkem indické vlády, ze kterého vyplývá prospěch pro šetřené vývozce.

| (83) | Kromě toho je ALS na fyzický vývoz jednoznačně ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a je tudíž považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů. |
| --- | --- |

(83)

Kromě toho je ALS na fyzický vývoz jednoznačně ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a je tudíž považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.

| (84) | ALS na „domnělý vývoz“ je ve skutečnosti podmíněn vývozní výkonností. Využívala jej v menším rozsahu pouze jedna společnost, a to pouze při dodávkách pro EOUs nebo jednotky v SEZ; obě tyto kategorie jsou popsány v odstavci 8.2 písm. b) politiky EXIM 2002–2007. Tato společnost uvedla, že její zákazníci nakonec dotčený výrobek vyvezli. EOU/SEZ jsou zaměřeny na vývoz, jak je uvedeno v odstavci 6.1 politiky EXIM 2002–2007. Proto domácí dodavatel získává výhody v rámci ALS na domnělý vývoz, protože indická vláda předpokládá, že příjmy z vývozu následně obdrží vývozce v rámci EOU/SEZ. Podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení je subvence považována za závislou na vývozní výkonnosti, pokud skutečnosti prokazují, že udělení subvence, i když není ze zákona závislé na vývozní výkonnosti, je ve skutečnosti svázáno se skutečnými nebo předpokládanými příjmy z vývozu. |
| --- | --- |

(84)

ALS na „domnělý vývoz“ je ve skutečnosti podmíněn vývozní výkonností. Využívala jej v menším rozsahu pouze jedna společnost, a to pouze při dodávkách pro EOUs nebo jednotky v SEZ; obě tyto kategorie jsou popsány v odstavci 8.2 písm. b) politiky EXIM 2002–2007. Tato společnost uvedla, že její zákazníci nakonec dotčený výrobek vyvezli. EOU/SEZ jsou zaměřeny na vývoz, jak je uvedeno v odstavci 6.1 politiky EXIM 2002–2007. Proto domácí dodavatel získává výhody v rámci ALS na domnělý vývoz, protože indická vláda předpokládá, že příjmy z vývozu následně obdrží vývozce v rámci EOU/SEZ. Podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení je subvence považována za závislou na vývozní výkonnosti, pokud skutečnosti prokazují, že udělení subvence, i když není ze zákona závislé na vývozní výkonnosti, je ve skutečnosti svázáno se skutečnými nebo předpokládanými příjmy z vývozu.

| (85) | V tomto případě spolupracující společnost nevyužila předběžnou licenci za účelem bezcelního dovozu. Společnost namísto toho získala výhodu nakupováním surovin od domácích dodavatelů prostřednictvím převedení licencí na ARO. V rámci tohoto režimu připadá právo na osvobození od daní a cel dodavateli namísto konečného vývozce ve formě vrácení/náhrady cla. Osvobození od daní/cla je možné jak v případě domácích vstupů, tak v případě dovezených vstupů. Šetření odhalilo, že existoval výrazný cenový rozdíl mezi surovinami nakupovanými prostřednictvím domácího dodavatele, který nebyl ve spojení, v rámci režimu ARO a surovinami nakupovanými prostřednictvím domácího dodavatele bez použití licence. Výhoda plynoucí z osvobození od cel a daní se promítla do nižších cen dodavatele účtovaných společnosti využívající suroviny a dotčené tímto postupem. Společnost mohla jednoznačně rozlišit mezi nákupními cenami surovin v rámci použití licence a cenami zaplacenými za stejné suroviny bez použití licence. Společnost definovala takto získané výhody jako rozdíl mezi cenou dodávek nakupovaných v rámci ARO a cenou dodávek nakupovaných bez této licence. |
| --- | --- |

(85)

V tomto případě spolupracující společnost nevyužila předběžnou licenci za účelem bezcelního dovozu. Společnost namísto toho získala výhodu nakupováním surovin od domácích dodavatelů prostřednictvím převedení licencí na ARO. V rámci tohoto režimu připadá právo na osvobození od daní a cel dodavateli namísto konečného vývozce ve formě vrácení/náhrady cla. Osvobození od daní/cla je možné jak v případě domácích vstupů, tak v případě dovezených vstupů. Šetření odhalilo, že existoval výrazný cenový rozdíl mezi surovinami nakupovanými prostřednictvím domácího dodavatele, který nebyl ve spojení, v rámci režimu ARO a surovinami nakupovanými prostřednictvím domácího dodavatele bez použití licence. Výhoda plynoucí z osvobození od cel a daní se promítla do nižších cen dodavatele účtovaných společnosti využívající suroviny a dotčené tímto postupem. Společnost mohla jednoznačně rozlišit mezi nákupními cenami surovin v rámci použití licence a cenami zaplacenými za stejné suroviny bez použití licence. Společnost definovala takto získané výhody jako rozdíl mezi cenou dodávek nakupovaných v rámci ARO a cenou dodávek nakupovaných bez této licence.

| (86) | Žádný z těchto tří podrežimů použitých v daném případě nelze považovat za povolené systémy navracení cla ani systémy navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňují přísné požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. I když indická vláda uvedla, že systém od května 2005 doznal změn, je zřejmé, že tyto změny neměly během OPŠ žádný dopad na režimy, jelikož nový systém ověřování ještě nebyl plně zaveden. Bez ohledu na případnou změnu ověřovacího systému ze strany indické vlády šetření odhalilo, že během OPŠ indická vláda tento ověřovací systém účinně nevyužívala. Neuplatnila ani postupy pro potvrzení, zda a v jakém objemu byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány vstupy (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). SIONs pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a přecenily spotřebu surovin. Šetření odhalilo, že SIONs jsou novelizovány, aby lépe odrážely spotřebu vstupů, avšak tyto nové SIONs nebyly během OPŠ zavedeny. Je proto potvrzeno, že samotné SIONs nelze považovat za systém pro ověření skutečné spotřeby, neboť tyto velkorysé standardní normy neumožňují indické vládě s dostatečnou přesností ověřit, jaký objem vstupů byl skutečně spotřebován při výrobě vyváženého výrobku. Kromě toho nebyla pro licence používané během OPŠ indickou vládou provedena účinná kontrola na základě řádně vedeného registru skutečné spotřeby („registr podle přílohy 23“, dříve příloha 18). Indická vláda neprovedla žádný další přezkum založený na skutečně použitých vstupech, přestože by při neexistenci účinného systému ověřování takové přezkoumání obvykle muselo být provedeno (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení), ani neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě. |
| --- | --- |

(86)

Žádný z těchto tří podrežimů použitých v daném případě nelze považovat za povolené systémy navracení cla ani systémy navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňují přísné požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. I když indická vláda uvedla, že systém od května 2005 doznal změn, je zřejmé, že tyto změny neměly během OPŠ žádný dopad na režimy, jelikož nový systém ověřování ještě nebyl plně zaveden. Bez ohledu na případnou změnu ověřovacího systému ze strany indické vlády šetření odhalilo, že během OPŠ indická vláda tento ověřovací systém účinně nevyužívala. Neuplatnila ani postupy pro potvrzení, zda a v jakém objemu byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány vstupy (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). SIONs pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a přecenily spotřebu surovin. Šetření odhalilo, že SIONs jsou novelizovány, aby lépe odrážely spotřebu vstupů, avšak tyto nové SIONs nebyly během OPŠ zavedeny. Je proto potvrzeno, že samotné SIONs nelze považovat za systém pro ověření skutečné spotřeby, neboť tyto velkorysé standardní normy neumožňují indické vládě s dostatečnou přesností ověřit, jaký objem vstupů byl skutečně spotřebován při výrobě vyváženého výrobku. Kromě toho nebyla pro licence používané během OPŠ indickou vládou provedena účinná kontrola na základě řádně vedeného registru skutečné spotřeby („registr podle přílohy 23“, dříve příloha 18). Indická vláda neprovedla žádný další přezkum založený na skutečně použitých vstupech, přestože by při neexistenci účinného systému ověřování takové přezkoumání obvykle muselo být provedeno (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení), ani neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě.

| (87) | Tyto tři podrežimy jsou tedy napadnutelné. |
| --- | --- |

(87)

Tyto tři podrežimy jsou tedy napadnutelné.

e)   Výpočet výše subvence

| (88) | Při absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů byla výše subvence stanovena, podle údajů společnosti, na základě rozdílu mezi cenou stejných surovin zakoupených s licencí a bez licence. |
| --- | --- |

(88)

Při absenci povoleného systému navracení cla nebo navracení u náhradních vstupů byla výše subvence stanovena, podle údajů společnosti, na základě rozdílu mezi cenou stejných surovin zakoupených s licencí a bez licence.

| (89) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. |
| --- | --- |

(89)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.

| (90) | Během období přezkumného šetření jedna společnost využila tento režim a získala subvence ve výši 22,0 %. |
| --- | --- |

(90)

Během období přezkumného šetření jedna společnost využila tento režim a získala subvence ve výši 22,0 %.

III.   REGIONÁLNÍ REŽIMY

1.   REŽIM GUJARAT SALES TAX INCENTIVE SCHEME (GSTIS) A REŽIM GUJARAT ELECTRICITY DUTY EXEMPTION SCHEME (GEDES)

| (91) | Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel na základě režimu Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS) nebo Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) žádné napadnutelné výhody. Proto se nepovažuje za nutné v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat. |
| --- | --- |

(91)

Bylo zjištěno, že žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců neobdržel na základě režimu Gujarat Sales Tax Incentive Scheme (GSTIS) nebo Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme (GEDES) žádné napadnutelné výhody. Proto se nepovažuje za nutné v rámci tohoto šetření dále tento režim analyzovat.

2.   REŽIMY WEST BENGAL INCENTIVE SCHEMES (WBIS)

| (92) | Podrobný popis režimu WBIS je uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 588–CI/H ze dne 22. června 1999 („WBIS 1999“), které bylo naposledy nahrazeno oznámením č. 134–CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 („WBIS 2004“). Tento režim poskytl řadu výhod pro příjemce, jako je odložení platby daně z prodeje, subvence na instalaci kapitálových statků a subvence na rozvoj. Šetření ukázalo, že tyto režimy v minulosti využila jedna společnost. Nicméně dopad těchto výhod během OPŠ byl zanedbatelný. Proto se nepovažuje za nutné v rámci tohoto šetření dále tyto režimy analyzovat. |
| --- | --- |

(92)

Podrobný popis režimu WBIS je uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 588–CI/H ze dne 22. června 1999 („WBIS 1999“), které bylo naposledy nahrazeno oznámením č. 134–CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 („WBIS 2004“). Tento režim poskytl řadu výhod pro příjemce, jako je odložení platby daně z prodeje, subvence na instalaci kapitálových statků a subvence na rozvoj. Šetření ukázalo, že tyto režimy v minulosti využila jedna společnost. Nicméně dopad těchto výhod během OPŠ byl zanedbatelný. Proto se nepovažuje za nutné v rámci tohoto šetření dále tyto režimy analyzovat.

3.   SOUSTAVA REŽIMŮ POBÍDEK (PACKAGE SCHEME OF INCENTIVES, PSI) VLÁDY STÁTU MAHARASHTRA

a)   Právní základ

| (93) | Aby podpořila rozšíření výrobních odvětví státu Maharashtra do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maharashtra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát novelizován a v období od 1. dubna 2001 do 31. března 2006 byl uplatňován „režim z roku 2001“, který byl poté prodloužen o jeden rok do 31. března 2007. Balík pobídek poskytovaný vládou státu Maharashtra se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou: i) vrácení místní spotřební/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny a iii) osvobození od místní daně z prodeje, jehož platnost vypršela dne 24. října 2004. Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využil pouze jeden podrežim, a to osvobození od místní daně z prodeje. |
| --- | --- |

(93)

Aby podpořila rozšíření výrobních odvětví státu Maharashtra do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maharashtra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát novelizován a v období od 1. dubna 2001 do 31. března 2006 byl uplatňován „režim z roku 2001“, který byl poté prodloužen o jeden rok do 31. března 2007. Balík pobídek poskytovaný vládou státu Maharashtra se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou: i) vrácení místní spotřební/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny a iii) osvobození od místní daně z prodeje, jehož platnost vypršela dne 24. října 2004. Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využil pouze jeden podrežim, a to osvobození od místní daně z prodeje.

b)   Způsobilost

| (94) | Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí tím, že tam založí nový průmyslový podnik, nebo věnují rozsáhlou kapitálovou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice. |
| --- | --- |

(94)

Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí tím, že tam založí nový průmyslový podnik, nebo věnují rozsáhlou kapitálovou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.

c)   Praktické provedení

| (95) | Na základě režimu osvobození od daně z prodeje, jehož platnost vypršela v říjnu 2004, nebyly vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně byly vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje, pokud jde o nákup zboží od dodavatele, který je sám rovněž způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z osvobození ve vztahu k prodejním transakcím neplyne vybrané prodávající jednotce žádná výhoda, osvobození ve vztahu ke koupi zboží poskytuje vybrané kupující jednotce výhodu. Šetření prokázalo, že společnost využívala osvobození od prodejní daně do 24. října 2006. |
| --- | --- |

(95)

Na základě režimu osvobození od daně z prodeje, jehož platnost vypršela v říjnu 2004, nebyly vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně byly vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje, pokud jde o nákup zboží od dodavatele, který je sám rovněž způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z osvobození ve vztahu k prodejním transakcím neplyne vybrané prodávající jednotce žádná výhoda, osvobození ve vztahu ke koupi zboží poskytuje vybrané kupující jednotce výhodu. Šetření prokázalo, že společnost využívala osvobození od prodejní daně do 24. října 2006.

d)   Závěr

| (96) | Soustava režimů pobídek vlády státu Maharashtra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Výše zkoumaný podrežim zakládá finanční příspěvek od vlády státu Maharashtra, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by jinak byly splatné. Navíc, toto osvobození/vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu. |
| --- | --- |

(96)

Soustava režimů pobídek vlády státu Maharashtra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Výše zkoumaný podrežim zakládá finanční příspěvek od vlády státu Maharashtra, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by jinak byly splatné. Navíc, toto osvobození/vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.

| (97) | Tento podrežim mohou využít pouze společnosti, které investovaly ve vybraných zeměpisných oblastech státu Maharashtra. Nemohou jej využít společnosti sídlící mimo tyto oblasti. Úroveň výhody se liší v závislosti na dotčené oblasti. Tento režim je specifický v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a tudíž napadnutelný. |
| --- | --- |

(97)

Tento podrežim mohou využít pouze společnosti, které investovaly ve vybraných zeměpisných oblastech státu Maharashtra. Nemohou jej využít společnosti sídlící mimo tyto oblasti. Úroveň výhody se liší v závislosti na dotčené oblasti. Tento režim je specifický v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a tudíž napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (98) | Pokud jde o osvobození od daně z prodeje, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Vzhledem k tomu, že platnost režimu osvobození od daně z prodeje vypršela dne 24. října 2004, byly vzaty v úvahu pouze prodeje nezaplacené v období od 1. října 2004 do 24. října 2004, neboť pouze toto období spadalo do období přezkumného šetření. Podle článku 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový objem prodejů v OPŠ jako příslušný jmenovatel, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během OPŠ tento podrežim využila jedna společnost, nicméně výše získané subvence byla menší než 0,1 %, byla tedy zanedbatelná. |
| --- | --- |

(98)

Pokud jde o osvobození od daně z prodeje, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Vzhledem k tomu, že platnost režimu osvobození od daně z prodeje vypršela dne 24. října 2004, byly vzaty v úvahu pouze prodeje nezaplacené v období od 1. října 2004 do 24. října 2004, neboť pouze toto období spadalo do období přezkumného šetření. Podle článku 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový objem prodejů v OPŠ jako příslušný jmenovatel, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během OPŠ tento podrežim využila jedna společnost, nicméně výše získané subvence byla menší než 0,1 %, byla tedy zanedbatelná.

IV.   VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ

| (99) | Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, se u šetřených vyvážejících výrobců pohybuje v rozmezí 2,7 % až 20,9 %. |
| --- | --- |

(99)

Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, se u šetřených vyvážejících výrobců pohybuje v rozmezí 2,7 % až 20,9 %.

| (100) | I když existovala vysoká míra spolupráce, pokud jde o podíl vývozů do Společenství, je nutno poznamenat, že několik vyvážejících výrobců při řízení nespolupracovalo, včetně vyvážejícího výrobce s nejvyšším rozpětím subvence v původním šetření. Kapacita a objem výroby nespolupracujících výrobců v Indii jsou značné a je rovněž pravděpodobné, že tito vyvážející výrobci budou nadále využívat výhody poskytované v rámci zkoumaných režimů subvencování přinejmenším ve stejné míře jako bylo zjištěno v původním šetření.
















  REŽIM | DEPBS | ITES | EPGS | EOU | ALS | ECS | GSTIS | GEDES | WBIS | Balík pobídek | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SPOLEČNOST | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| Senpet (bývalá Elque) | 0 | 0 | 0 | 2,7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,7 |
| Futura | 0 | 0 | 0 | 6,2 | 0 | 0,1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6,3 |
| Pearl | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 20,6 | 0 | 0 | 0 | 0 | neg. | 20,9 |

(100)

I když existovala vysoká míra spolupráce, pokud jde o podíl vývozů do Společenství, je nutno poznamenat, že několik vyvážejících výrobců při řízení nespolupracovalo, včetně vyvážejícího výrobce s nejvyšším rozpětím subvence v původním šetření. Kapacita a objem výroby nespolupracujících výrobců v Indii jsou značné a je rovněž pravděpodobné, že tito vyvážející výrobci budou nadále využívat výhody poskytované v rámci zkoumaných režimů subvencování přinejmenším ve stejné míře jako bylo zjištěno v původním šetření.

REŽIM

DEPBS

ITES

EPGS

EOU

ALS

ECS

GSTIS

GEDES

WBIS

Balík pobídek

Celkem

SPOLEČNOST

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

Senpet (bývalá Elque)

0

0

0

2,7

0

0

0

0

0

0

2,7

Futura

0

0

0

6,2

0

0,1

0

0

0

0

6,3

Pearl

0

0

0,3

0

20,6

0

0

0

0

neg.

20,9

V.   ZÁVĚRY

| (101) | V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda bude v případě skončení platných opatření poskytování subvencí pravděpodobně pokračovat nebo zda bude obnoveno. |
| --- | --- |

(101)

V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda bude v případě skončení platných opatření poskytování subvencí pravděpodobně pokračovat nebo zda bude obnoveno.

| (102) | Jak je uvedeno výše v 21. až 100. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od indických úřadů. Ve skutečnosti bylo s výjimkou jednoho vyvážejícího výrobce při přezkumu zjištěno větší rozpětí subvencí než při původním šetření. Dotčené režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto režimy měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Protože nejsou k dispozici informace o tom, jak budou změny systému ověřování ALS v praxi prováděny, nelze posoudit jejich případný dopad. Za těchto okolností budou vývozci dotčeného výrobku nadále získávat napadnutelné subvence. Každý vývozce je způsobilý k využití několika subvenčních režimů. Lze tedy dojít k závěru, že subvencování bude v budoucnu pravděpodobně pokračovat. |
| --- | --- |

(102)

Jak je uvedeno výše v 21. až 100. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od indických úřadů. Ve skutečnosti bylo s výjimkou jednoho vyvážejícího výrobce při přezkumu zjištěno větší rozpětí subvencí než při původním šetření. Dotčené režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto režimy měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Protože nejsou k dispozici informace o tom, jak budou změny systému ověřování ALS v praxi prováděny, nelze posoudit jejich případný dopad. Za těchto okolností budou vývozci dotčeného výrobku nadále získávat napadnutelné subvence. Každý vývozce je způsobilý k využití několika subvenčních režimů. Lze tedy dojít k závěru, že subvencování bude v budoucnu pravděpodobně pokračovat.

| (103) | Protože bylo prokázáno, že subvencování v době přezkumu pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného opětovného výskytu subvencí irelevantní. |
| --- | --- |

(103)

Protože bylo prokázáno, že subvencování v době přezkumu pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného opětovného výskytu subvencí irelevantní.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   VÝROBA VE SPOLEČENSTVÍ

| (104) | PET vyrábějí ve Společenství tyto společnosti: | Dvanáct výrobců, kteří požadovali přezkum opatření před pozbytím platnosti, podporovali jej a spolupracovali při šetření (viz 107. bod odůvodnění). |
| --- | --- | --- |

(104)

PET vyrábějí ve Společenství tyto společnosti:

Dvanáct výrobců, kteří požadovali přezkum opatření před pozbytím platnosti, podporovali jej a spolupracovali při šetření (viz 107. bod odůvodnění).

| | Dva výrobci, kteří požadovali přezkum opatření před pozbytím platnosti, avšak při současném šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

Dva výrobci, kteří požadovali přezkum opatření před pozbytím platnosti, avšak při současném šetření nespolupracovali.

| | Jedna dceřiná společnost korejského výrobce se sídlem ve Společenství, která spolupracovala při šetření a podporovala žádost. |
| --- | --- |

Jedna dceřiná společnost korejského výrobce se sídlem ve Společenství, která spolupracovala při šetření a podporovala žádost.

| (105) | PET vyráběný všemi těmito společnostmi představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(105)

PET vyráběný všemi těmito společnostmi představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

2.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (106) | Komise zkoumala, zda spolupracující výrobci ve Společenství požadující nebo podporující přezkum opatření před pozbytím platnosti představují významný podíl celkové výroby PET ve Společenství. Tito výrobci ve Společenství představovali 88 % celkové výroby PET ve Společenství. Výrobci ve Společenství, kteří plně nespolupracovali, byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství. Komise proto považuje dvanáct plně spolupracujících výrobců ve Společenství za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. V původním šetření představovalo výrobní odvětví Společenství více než 85 % celkového objemu výroby PET ve Společenství v dané době. |
| --- | --- |

(106)

Komise zkoumala, zda spolupracující výrobci ve Společenství požadující nebo podporující přezkum opatření před pozbytím platnosti představují významný podíl celkové výroby PET ve Společenství. Tito výrobci ve Společenství představovali 88 % celkové výroby PET ve Společenství. Výrobci ve Společenství, kteří plně nespolupracovali, byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství. Komise proto považuje dvanáct plně spolupracujících výrobců ve Společenství za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. V původním šetření představovalo výrobní odvětví Společenství více než 85 % celkového objemu výroby PET ve Společenství v dané době.

| (107) | Výrobní odvětví Společenství tvoří následujících dvanáct výrobců ve Společenství: | Voridian BV (Nizozemsko) |
| --- | --- | --- |

(107)

Výrobní odvětví Společenství tvoří následujících dvanáct výrobců ve Společenství:

Voridian BV (Nizozemsko)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Itálie) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Itálie)

| | Equipolymers Srl (Itálie) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Itálie)

| | La Seda de Barcelona SA (Španělsko) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Španělsko)

| | Novapet SA (Španělsko) |
| --- | --- |

Novapet SA (Španělsko)

| | Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko)

| | Aussapol Spa (Itálie) |
| --- | --- |

Aussapol Spa (Itálie)

| | Advansa Ltd (Spojené království) |
| --- | --- |

Advansa Ltd (Spojené království)

| | Wellman BV (Nizozemsko) |
| --- | --- |

Wellman BV (Nizozemsko)

| | Boryszew subsidiary Elana Wse (Polsko) |
| --- | --- |

Boryszew subsidiary Elana Wse (Polsko)

| | V.P.I. SA (Řecko) |
| --- | --- |

V.P.I. SA (Řecko)

| | SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polsko) |
| --- | --- |

SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polsko)

E.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

1.   SPOTŘEBA NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

| (108) | Spotřeba ve Společenství byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Společenství, odhadů objemu prodejů ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství na základě informací poskytnutých ve fázi podání podnětu a informací Eurostatu pro všechny dovozy do Společenství ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(108)

Spotřeba ve Společenství byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Společenství, odhadů objemu prodejů ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství na základě informací poskytnutých ve fázi podání podnětu a informací Eurostatu pro všechny dovozy do Společenství ze třetích zemí.

| (109) | Mezi rokem 2002 a OPŠ se spotřeba dotčeného výrobku ve Společenství průběžně zvyšovala a během OPŠ dosáhla celkové výše 2 400 000 tun. Celkové navýšení za toto období činilo 18 %. Ke zvýšení došlo částečně z důvodu nového použití (mimo jiné láhve na pivo a víno) a částečně díky zvýšení spotřeby v nových členských zemích.
  Tabulka 1 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba ve Společenství (v tunách) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Index | 100 | 108 | 109 | 118 |

(109)

Mezi rokem 2002 a OPŠ se spotřeba dotčeného výrobku ve Společenství průběžně zvyšovala a během OPŠ dosáhla celkové výše 2 400 000 tun. Celkové navýšení za toto období činilo 18 %. Ke zvýšení došlo částečně z důvodu nového použití (mimo jiné láhve na pivo a víno) a částečně díky zvýšení spotřeby v nových členských zemích.

Tabulka 1

2002

2003

2004

OPŠ

Spotřeba ve Společenství (v tunách)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Index

100

108

109

118

2.   DOVOZY Z INDIE

2.1.   OBJEM, TRŽNÍ PODÍL A CENY DOVOZŮ

| (110) | Mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření se celkový objem dovozu z Indie zvýšil o 13 %. Zatímco se objem dovozu mezi rokem 2002 a 2003 snížil o 17 %, v roce 2004 se zvýšil o 100 procentních bodů a znovu se snížil během OPŠ na zhruba 6 800 tun, tj. o zhruba 70 procentních bodů. Dovozní ceny v roce 2003 vrostly o 5 procentních bodů a v roce 2004 a během OPŠ dále vzrostly o 3 a o 7 procentních bodů. Tato cenová tendence pouze zčásti odráží silný nárůst cen surovin. Podíl indických dovozů na trhu zůstával během posuzovaného období relativně malý, tj. 0,3 % v roce 2002, 0,2 % v roce 2003, 0,5 % v roce 2004 a 0,3 % během OPŠ.
  Tabulka 2 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie |
| Objem (v tunách) | 6 046 | 4 999 | 11 079 | 6 831 |
| Index | 100 | 83 | 183 | 113 |
| Cena (EUR za tunu) | 883 | 930 | 955 | 1 018 |
| Index | 100 | 105 | 108 | 115 |
| Tržní podíl | 0,3 % | 0,2 % | 0,5 % | 0,3 % |

(110)

Mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření se celkový objem dovozu z Indie zvýšil o 13 %. Zatímco se objem dovozu mezi rokem 2002 a 2003 snížil o 17 %, v roce 2004 se zvýšil o 100 procentních bodů a znovu se snížil během OPŠ na zhruba 6 800 tun, tj. o zhruba 70 procentních bodů. Dovozní ceny v roce 2003 vrostly o 5 procentních bodů a v roce 2004 a během OPŠ dále vzrostly o 3 a o 7 procentních bodů. Tato cenová tendence pouze zčásti odráží silný nárůst cen surovin. Podíl indických dovozů na trhu zůstával během posuzovaného období relativně malý, tj. 0,3 % v roce 2002, 0,2 % v roce 2003, 0,5 % v roce 2004 a 0,3 % během OPŠ.

Tabulka 2

2002

2003

2004

OPŠ

Indie

Objem (v tunách)

6 046

4 999

11 079

6 831

Index

100

83

183

113

Cena (EUR za tunu)

883

930

955

1 018

Index

100

105

108

115

Tržní podíl

0,3 %

0,2 %

0,5 %

0,3 %

3.   DOVOZY Z JINÝCH ZEMÍ

| (111) | Objem dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšil o 25 procentních bodů. Největší nárůst byl zaznamenán v roce 2003, kdy dovozy vzrostly o 41 procentních bodů. Po uložení antidumpingových opatření na dovozy z Číny v roce 2004 objem dovozu v roce 2004 poklesl o 14 procentních bodů a během OPŠ o další 2 procentní body. Tržní podíly sledovaly obdobný trend, když se změnily z 15,9 % v roce 2002 na 20,6 % v roce 2003, na 18,5 % v roce 2004 a na 16,9 % během OPŠ. Zvýšení tržního podílu dovozů bylo menší než zvýšení dovozů v absolutních číslech, z důvodu vyšší spotřeby. Dovozní ceny byly v letech 2002 až 2004 průměrně trvale nižší než ceny v EU. Pouze během OPŠ se ocitly mírně nad cenami ve výrobním odvětví Společenství.
  Tabulka 3 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 324 749 | 456 499 | 411 020 | 406 562 |
| Index | 100 | 141 | 127 | 125 |
| Průměrná cena (EUR za tunu) | 869 | 821 | 907 | 1 061 |
| Index | 100 | 94 | 104 | 122 |
| Tržní podíl | 15,9 % | 20,6 % | 18,5 % | 16,9 % |
| Hlavní vývozci |
| Korea | 113 685 | 129 188 | 139 296 | 127 734 |
| Pákistán | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| Čína | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| USA | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Tchaj-wan | 42 136 | 36 986 | 16 796 | 29 382 |

(111)

Objem dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšil o 25 procentních bodů. Největší nárůst byl zaznamenán v roce 2003, kdy dovozy vzrostly o 41 procentních bodů. Po uložení antidumpingových opatření na dovozy z Číny v roce 2004 objem dovozu v roce 2004 poklesl o 14 procentních bodů a během OPŠ o další 2 procentní body. Tržní podíly sledovaly obdobný trend, když se změnily z 15,9 % v roce 2002 na 20,6 % v roce 2003, na 18,5 % v roce 2004 a na 16,9 % během OPŠ. Zvýšení tržního podílu dovozů bylo menší než zvýšení dovozů v absolutních číslech, z důvodu vyšší spotřeby. Dovozní ceny byly v letech 2002 až 2004 průměrně trvale nižší než ceny v EU. Pouze během OPŠ se ocitly mírně nad cenami ve výrobním odvětví Společenství.

Tabulka 3

2002

2003

2004

OPŠ

Objem (v tunách)

324 749

456 499

411 020

406 562

Index

100

141

127

125

Průměrná cena (EUR za tunu)

869

821

907

1 061

Index

100

94

104

122

Tržní podíl

15,9 %

20,6 %

18,5 %

16,9 %

Hlavní vývozci

Korea

113 685

129 188

139 296

127 734

Pákistán

28 558

83 208

55 125

73 426

Čína

47 875

131 343

49 678

72 814

USA

20 570

16 105

49 763

50 393

Tchaj-wan

42 136

36 986

16 796

29 382

F.   HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   ÚVODNÍ POZNÁMKY

| (112) | Na počátku přezkumu se předpokládalo provedení výběru vzorku mezi výrobci ve Společenství, avšak vzhledem k jejich malému počtu bylo rozhodnuto o zařazení všech těchto výrobců a hlediska újmy byla posuzována na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(112)

Na počátku přezkumu se předpokládalo provedení výběru vzorku mezi výrobci ve Společenství, avšak vzhledem k jejich malému počtu bylo rozhodnuto o zařazení všech těchto výrobců a hlediska újmy byla posuzována na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Společenství.

| (113) | Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(113)

Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství.

2.   ANALÝZA HOSPODÁŘSKÝCH UKAZATELŮ

2.1.   VÝROBA

| (114) | Objem výroby daného výrobního odvětví Společenství vzrostl mezi rokem 2002 a OPŠ o 20 %; tj. z úrovně 1 465 000 tun v roce 2002 na 1 760 000 tun během OPŠ. Roční nárůst činil v roce 2003 4,8 % a v roce 2004 4,6 %. K dalšímu nárůstu došlo během OPŠ, kdy výroba vzrostla o 150 000 tun, tj. o 10,8 %. Důvodem byl proces restrukturalizace výrobního odvětví, která měla zajistit lepší regulaci výrobních nákladů, a tím lepší využití rostoucí spotřeby na trhu Společenství, která se, jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2002 a OPŠ zvýšila o 19 % (z 2 milionů tun v roce 2002 na 2,4 milionů tun během OPŠ).
  Tabulka 4 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Index | 100 | 105 | 109 | 120 |

(114)

Objem výroby daného výrobního odvětví Společenství vzrostl mezi rokem 2002 a OPŠ o 20 %; tj. z úrovně 1 465 000 tun v roce 2002 na 1 760 000 tun během OPŠ. Roční nárůst činil v roce 2003 4,8 % a v roce 2004 4,6 %. K dalšímu nárůstu došlo během OPŠ, kdy výroba vzrostla o 150 000 tun, tj. o 10,8 %. Důvodem byl proces restrukturalizace výrobního odvětví, která měla zajistit lepší regulaci výrobních nákladů, a tím lepší využití rostoucí spotřeby na trhu Společenství, která se, jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2002 a OPŠ zvýšila o 19 % (z 2 milionů tun v roce 2002 na 2,4 milionů tun během OPŠ).

Tabulka 4

2002

2003

2004

OPŠ

Výroba (v tunách)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Index

100

105

109

120

2.2.   KAPACITA A MÍRA VYUŽITÍ KAPACITY

| (115) | Výrobní kapacita mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření vzrostla o 22 %, tj. z úrovně 1 760 000 tun v roce 2002 na 2 156 000 během OŠ. K růstu došlo zejména během OPŠ, kdy se výrobní kapacita ve srovnání s rokem 2004 zvýšila o 300 000 tun, tj. o 16,7 %. Toto výrazné zvýšení výrobní kapacity bylo souběžné se zvýšením výroby ve stejném období (viz 114. bod odůvodnění). K navýšení výrobní kapacity došlo v důsledku dodatečných investic do výrobních linek s cílem využít rostoucího trhu. Míra využití kapacity se v roce 2003 zvýšila o 4 procentní body, v roce 2004 zůstala na této úrovni a poté se v období předběžného šetření snížila o 5 procentních bodů na úroveň 82 %. Pokles mezi rokem 2004 a obdobím předběžného šetření byl způsoben výrazným nárůstem výrobní kapacity v tomto období. Vyšší objem výroby během OPŠ v porovnání s rokem 2004 se proto časově kryl s nižší mírou využití kapacity.
  Tabulka 5 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Index | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Míra využití kapacity | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 98 |

(115)

Výrobní kapacita mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření vzrostla o 22 %, tj. z úrovně 1 760 000 tun v roce 2002 na 2 156 000 během OŠ. K růstu došlo zejména během OPŠ, kdy se výrobní kapacita ve srovnání s rokem 2004 zvýšila o 300 000 tun, tj. o 16,7 %. Toto výrazné zvýšení výrobní kapacity bylo souběžné se zvýšením výroby ve stejném období (viz 114. bod odůvodnění). K navýšení výrobní kapacity došlo v důsledku dodatečných investic do výrobních linek s cílem využít rostoucího trhu. Míra využití kapacity se v roce 2003 zvýšila o 4 procentní body, v roce 2004 zůstala na této úrovni a poté se v období předběžného šetření snížila o 5 procentních bodů na úroveň 82 %. Pokles mezi rokem 2004 a obdobím předběžného šetření byl způsoben výrazným nárůstem výrobní kapacity v tomto období. Vyšší objem výroby během OPŠ v porovnání s rokem 2004 se proto časově kryl s nižší mírou využití kapacity.

Tabulka 5

2002

2003

2004

OPŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Index

100

100

105

122

Míra využití kapacity

83 %

87 %

87 %

82 %

Index

100

105

104

98

2.3.   PRODEJ A TRŽNÍ PODÍL

| (116) | Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství se mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření zvýšil o 21 %. Růst ve výši 2 % v roce 2003 byl následován zvýšením v roce 2004 a během OPŠ, a to o 8 a 11 procentních bodů. Bez ohledu na zvýšení prodeje tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2003 z důvodu vyšší spotřeby poklesl o 4 procentní body. Poté postupně v roce 2004 vzrostl o 5 procentních bodů a během OPŠ o 1 procentní bod.
  Tabulka 6 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v ES (v tunách) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Index | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Tržní podíl | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(116)

Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství se mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření zvýšil o 21 %. Růst ve výši 2 % v roce 2003 byl následován zvýšením v roce 2004 a během OPŠ, a to o 8 a 11 procentních bodů. Bez ohledu na zvýšení prodeje tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2003 z důvodu vyšší spotřeby poklesl o 4 procentní body. Poté postupně v roce 2004 vzrostl o 5 procentních bodů a během OPŠ o 1 procentní bod.

Tabulka 6

2002

2003

2004

OPŠ

Prodej v ES (v tunách)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Index

100

102

110

121

Tržní podíl

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   RŮST

| (117) | Celkově je potřeba poznamenat, že se tržní podíl výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období zvýšil o 2 %, což ukazuje, že jeho růst zaostával za růstem spotřeby na celkovém trhu. |
| --- | --- |

(117)

Celkově je potřeba poznamenat, že se tržní podíl výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období zvýšil o 2 %, což ukazuje, že jeho růst zaostával za růstem spotřeby na celkovém trhu.

2.5.   ZAMĚSTNANOST

| (118) | Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období vzrostla o 18 %. K hlavnímu růstu došlo v roce 2003 (11 procentních bodů) a v roce 2004 (dalších 6 procentních bodů). I když tato růstová tendence během OPŠ pokračovala, nárůst činil pouze 2 procentní body. Tento růst o 18 % během celého období souvisí s objemem výroby, který vzrostl o 20 %.
  Tabulka 7 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanci | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Index | 100 | 111 | 116 | 118 |

(118)

Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období vzrostla o 18 %. K hlavnímu růstu došlo v roce 2003 (11 procentních bodů) a v roce 2004 (dalších 6 procentních bodů). I když tato růstová tendence během OPŠ pokračovala, nárůst činil pouze 2 procentní body. Tento růst o 18 % během celého období souvisí s objemem výroby, který vzrostl o 20 %.

Tabulka 7

2002

2003

2004

OPŠ

Zaměstnanci

1 010

1 124

1 170

1 190

Index

100

111

116

118

2.6.   PRODUKTIVITA

| (119) | Produktivita výrobního odvětví Společenství, měřená jako objem výroby v tunách na jednoho zaměstnance za rok, se v posuzovaném období celkově zvýšila. V roce 2003 došlo ve srovnání s rokem 2002 k poklesu o 6 %, v roce 2004 zůstala produktivita na stejné úrovni a během OPŠ, kdy se značně zvýšil objem výroby, se ve srovnání s rokem 2004 výrazně zvýšila o více než 8 %.
  Tabulka 8 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Index | 100 | 94 | 94 | 102 |

(119)

Produktivita výrobního odvětví Společenství, měřená jako objem výroby v tunách na jednoho zaměstnance za rok, se v posuzovaném období celkově zvýšila. V roce 2003 došlo ve srovnání s rokem 2002 k poklesu o 6 %, v roce 2004 zůstala produktivita na stejné úrovni a během OPŠ, kdy se značně zvýšil objem výroby, se ve srovnání s rokem 2004 výrazně zvýšila o více než 8 %.

Tabulka 8

2002

2003

2004

OPŠ

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

1 450

1 365

1 369

1 480

Index

100

94

94

102

2.7.   MZDY

| (120) | Je nutno poznamenat, že výroba granulí PET je výrobní odvětví náročné na kapitál, a proto náklady na pracovní sílu mají na celkové náklady výrobku jen omezený dopad. Během tohoto období se mzdy zvýšily o 12 % ve srovnání s 20 % nárůstem celkových výrobních nákladů. Dalším důležitým ukazatelem jsou náklady na mzdy vynaložené na vyrobenou tunu výrobku. Během tohoto období se tyto náklady snížily o 6 %.
  Tabulka 9 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (v milionech EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Index | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Mzdy na vyrobenou tunu výrobku (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 94 |

(120)

Je nutno poznamenat, že výroba granulí PET je výrobní odvětví náročné na kapitál, a proto náklady na pracovní sílu mají na celkové náklady výrobku jen omezený dopad. Během tohoto období se mzdy zvýšily o 12 % ve srovnání s 20 % nárůstem celkových výrobních nákladů. Dalším důležitým ukazatelem jsou náklady na mzdy vynaložené na vyrobenou tunu výrobku. Během tohoto období se tyto náklady snížily o 6 %.

Tabulka 9

2002

2003

2004

OPŠ

Mzdy (v milionech EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Index

100

101

106

112

Mzdy na vyrobenou tunu výrobku (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Index

100

96

98

94

2.8.   PRODEJNÍ CENY A FAKTORY OVLIVŇUJÍCÍ CENY VE SPOLEČENSTVÍ

| (121) | Jednotkové prodejní ceny se zvýšily z 924 EUR/t v roce 2002 na 1 058 EUR/t během OPŠ. Celková tendence byla rostoucí (o 15 % za celé období). Tento růst je do značné míry dán růstem cen surovin způsobeným zvýšením ceny ropy. Přestože výrobní odvětví Společenství zvýšilo ceny, nebylo schopno přenést tento nárůst na navazující odvětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen. Příčinou byla v zásadě skutečnost, že nárůst cen surovin byl vyšší než růst cen PET. V zájmu zachování svého podílu na trhu mohlo výrobní odvětví Společenství své ceny zvýšit pouze mírně, a proto zaznamenalo ztlumení vývoje cen.
  Tabulka 10 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážený průměr cen (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Index | 100 | 98 | 109 | 115 |

(121)

Jednotkové prodejní ceny se zvýšily z 924 EUR/t v roce 2002 na 1 058 EUR/t během OPŠ. Celková tendence byla rostoucí (o 15 % za celé období). Tento růst je do značné míry dán růstem cen surovin způsobeným zvýšením ceny ropy. Přestože výrobní odvětví Společenství zvýšilo ceny, nebylo schopno přenést tento nárůst na navazující odvětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen. Příčinou byla v zásadě skutečnost, že nárůst cen surovin byl vyšší než růst cen PET. V zájmu zachování svého podílu na trhu mohlo výrobní odvětví Společenství své ceny zvýšit pouze mírně, a proto zaznamenalo ztlumení vývoje cen.

Tabulka 10

2002

2003

2004

OPŠ

Vážený průměr cen (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Index

100

98

109

115

2.9.   NÁKLADY NA VÝROBU HLAVNÍCH SUROVIN

| (122) | Vzhledem k tomu, že k výrobě 1 tuny PET je zapotřebí zhruba 850 kg přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a 350 kg monoethyleneglykolu (MEG) (hlavní suroviny), se ceny surovin (PTA a MEG) mezi rokem 2002 a OPŠ značně zvýšily o 67 % a 31 % a dosáhly výše 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (průměr za OPŠ). I když ve třetím čtvrtletí roku 2005 byl zaznamenán menší pokles cen PTA, kdy její cena poklesla na úroveň 700 EUR/t a cena MEG byla v zásadě stabilní, je nutno zdůraznit, že suroviny se nakupují s předstihem na základě dlouhodobých smluv. V důsledku toho nese výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období, bez ohledu na mírný pokles cen PTA na konci OPŠ, stále následky značně zvýšených nákladů. Navíc jsou kvůli situaci na světovém trhu s ropou ceny surovin na výrobu PET náchylné k nepředvídatelným změnám, avšak s nejvyšší pravděpodobností zůstanou na vysoké úrovni. Všechny tyto faktory přispívají k vyšší míře ohrozitelnosti výrobců PET ve Společenství. Je však nutno poznamenat, že hlavní suroviny jsou komodity obchodované na globální úrovni, a proto ve stejné míře ovlivňují i indické vyvážející výrobce.
  Tabulka 11









  Průměrná cena (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| — | PTA |

(122)

Vzhledem k tomu, že k výrobě 1 tuny PET je zapotřebí zhruba 850 kg přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a 350 kg monoethyleneglykolu (MEG) (hlavní suroviny), se ceny surovin (PTA a MEG) mezi rokem 2002 a OPŠ značně zvýšily o 67 % a 31 % a dosáhly výše 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (průměr za OPŠ). I když ve třetím čtvrtletí roku 2005 byl zaznamenán menší pokles cen PTA, kdy její cena poklesla na úroveň 700 EUR/t a cena MEG byla v zásadě stabilní, je nutno zdůraznit, že suroviny se nakupují s předstihem na základě dlouhodobých smluv. V důsledku toho nese výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období, bez ohledu na mírný pokles cen PTA na konci OPŠ, stále následky značně zvýšených nákladů. Navíc jsou kvůli situaci na světovém trhu s ropou ceny surovin na výrobu PET náchylné k nepředvídatelným změnám, avšak s nejvyšší pravděpodobností zůstanou na vysoké úrovni. Všechny tyto faktory přispívají k vyšší míře ohrozitelnosti výrobců PET ve Společenství. Je však nutno poznamenat, že hlavní suroviny jsou komodity obchodované na globální úrovni, a proto ve stejné míře ovlivňují i indické vyvážející výrobce.

Tabulka 11

Průměrná cena (EUR/t)

2002

2003

2004

OPŠ

—

PTA

460

566

718

770

Index

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Index

100

100

118

131

| (123) | Ve srovnání byla průměrná jednotková cena na tunu granulí PET vyráběných výrobním odvětvím Společenství následující:
  Tabulka 12 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážený průměr cen (EUR/t) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Index | 100 | 102 | 113 | 121 |

(123)

Ve srovnání byla průměrná jednotková cena na tunu granulí PET vyráběných výrobním odvětvím Společenství následující:

Tabulka 12

2002

2003

2004

OPŠ

Vážený průměr cen (EUR/t)

899

918

1 013

1 092

Index

100

102

113

121

| (124) | Jak ukazují tabulky 11 a 12, během posuzovaného období se ceny hlavních surovin průběžně zvyšovaly (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatímco celkové náklady na výrobu vzrostly pouze o 21 %. Nicméně, jak ukazuje tabulka 10, ceny se zvýšily pouze o 15 %, protože výrobní odvětví Společenství nebylo schopno přenést tento nárůst na navazující odvětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen. |
| --- | --- |

(124)

Jak ukazují tabulky 11 a 12, během posuzovaného období se ceny hlavních surovin průběžně zvyšovaly (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatímco celkové náklady na výrobu vzrostly pouze o 21 %. Nicméně, jak ukazuje tabulka 10, ceny se zvýšily pouze o 15 %, protože výrobní odvětví Společenství nebylo schopno přenést tento nárůst na navazující odvětví a plně promítnout zvýšení cen surovin do svých prodejních cen.

2.10.   ZÁSOBY

| (125) | Stav zásob za celé posuzované období, tj. mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření, poklesl o 10 %. Nicméně, stejně jako v původním šetření, nelze zásoby považovat za významný ukazatel, pokud jde o PET vyráběný výrobním odvětvím Společenství, z důvodu sezónní povahy trhu s PET v průběhu roku. Ve srovnání s objemem výroby představují zásoby zhruba 5 až 6 % vyrobeného množství.
  Tabulka 13 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Index | 100 | 109 | 89 | 90 |

(125)

Stav zásob za celé posuzované období, tj. mezi rokem 2002 a obdobím předběžného šetření, poklesl o 10 %. Nicméně, stejně jako v původním šetření, nelze zásoby považovat za významný ukazatel, pokud jde o PET vyráběný výrobním odvětvím Společenství, z důvodu sezónní povahy trhu s PET v průběhu roku. Ve srovnání s objemem výroby představují zásoby zhruba 5 až 6 % vyrobeného množství.

Tabulka 13

2002

2003

2004

OPŠ

Zásoby (v tunách)

101 554

110 695

90 422

91 123

Index

100

109

89

90

2.11.   ZISKOVOST, NÁVRATNOST INVESTIC A HOTOVOSTNÍ TOK

| (126) | Ziskovost prodeje představuje zisk vytvořený prodejem dotčeného výrobku ve Společenství. Návratnost celkových aktiv a hotovostní tok lze měřit pouze na úrovni nejužší skupiny výrobků, která obsahovala obdobný výrobek, podle čl. 8 odst. 8 základního nařízení. Návratnost investic byla navíc vypočtena na základě návratnosti celkových aktiv, neboť návratnost celkových aktiv je považována za významnější pro analýzu trendu.
  Tabulka 14 | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpětí z prodeje ve Společenství před zdaněním | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Návratnost celkových aktiv | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Hotovostní tok (% celkového prodeje) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(126)

Ziskovost prodeje představuje zisk vytvořený prodejem dotčeného výrobku ve Společenství. Návratnost celkových aktiv a hotovostní tok lze měřit pouze na úrovni nejužší skupiny výrobků, která obsahovala obdobný výrobek, podle čl. 8 odst. 8 základního nařízení. Návratnost investic byla navíc vypočtena na základě návratnosti celkových aktiv, neboť návratnost celkových aktiv je považována za významnější pro analýzu trendu.

Tabulka 14

2002

2003

2004

OPŠ

Ziskové rozpětí z prodeje ve Společenství před zdaněním

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Návratnost celkových aktiv

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Hotovostní tok (% celkového prodeje)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (127) | Kromě ztlumení vývoje cen zahájeného v roce 2002 a časově se shodujícího se silným růstem dumpingových dovozů z ČLR, Tchaj-wanu, Malajsie, Koreje a Austrálie (do roku 2004) a subvencovaných dovozů z Indie se finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršovala a v roce 2003 vyústila ve ztráty. Po menším oživení v roce 2004 z důvodu antidumpingových opatření uvalených na Čínu a Austrálii se během OPŠ ztráty zvýšily na – 3,2 %. Proto se poukazuje na to, že jde o zřetelný klesající trend. |
| --- | --- |

(127)

Kromě ztlumení vývoje cen zahájeného v roce 2002 a časově se shodujícího se silným růstem dumpingových dovozů z ČLR, Tchaj-wanu, Malajsie, Koreje a Austrálie (do roku 2004) a subvencovaných dovozů z Indie se finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršovala a v roce 2003 vyústila ve ztráty. Po menším oživení v roce 2004 z důvodu antidumpingových opatření uvalených na Čínu a Austrálii se během OPŠ ztráty zvýšily na – 3,2 %. Proto se poukazuje na to, že jde o zřetelný klesající trend.

| (128) | Trendy návratnosti celkových aktiv a hotovostní tok se vyvíjely obdobně, tj. vykazovaly relativně dobrou situaci v roce 2002, prudký pokles v roce 2003, malé oživení v roce 2004 a další zhoršování během OPŠ. |
| --- | --- |

(128)

Trendy návratnosti celkových aktiv a hotovostní tok se vyvíjely obdobně, tj. vykazovaly relativně dobrou situaci v roce 2002, prudký pokles v roce 2003, malé oživení v roce 2004 a další zhoršování během OPŠ.

2.12.   INVESTICE A SCHOPNOST NAVÝŠENÍ KAPITÁLU

Tabulka 15

| | 2002 | 2003 | 2004 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (v tisících EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Index | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

OPŠ

Investice (v tisících EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Index

100

133

201

159

| (129) | Investice byly zčásti určeny na zvýšení kapacity a zčásti na zlepšení výrobního procesu. Většina výdajů byla realizována v roce 2004 a během OPŠ a časově se shodovala se zvýšením kapacity a se snahou zachovat podíl na trhu s ohledem na zvýšenou spotřebu. Nicméně současná situace výrobního odvětví Společenství a vývoj na trhu ve Společenství a na světových trzích s PET vyznačující se malou ziskovostí nebyly povzbudivé pro realizaci rozsáhlých investic. I když v určitých případech byli výrobci ve Společenství schopni navýšit kapitál (zejména od spřízněných společností), malá ziskovost výroby PET nepovzbuzovala investice a v některých případech bylo rozhodnutí odloženo. |
| --- | --- |

(129)

Investice byly zčásti určeny na zvýšení kapacity a zčásti na zlepšení výrobního procesu. Většina výdajů byla realizována v roce 2004 a během OPŠ a časově se shodovala se zvýšením kapacity a se snahou zachovat podíl na trhu s ohledem na zvýšenou spotřebu. Nicméně současná situace výrobního odvětví Společenství a vývoj na trhu ve Společenství a na světových trzích s PET vyznačující se malou ziskovostí nebyly povzbudivé pro realizaci rozsáhlých investic. I když v určitých případech byli výrobci ve Společenství schopni navýšit kapitál (zejména od spřízněných společností), malá ziskovost výroby PET nepovzbuzovala investice a v některých případech bylo rozhodnutí odloženo.

2.13.   VÝŠE SKUTEČNÉHO ROZPĚTÍ SUBVENCÍ

| (130) | Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozů z Indie na výrobní odvětví Společenství nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za zanedbatelný. Je potřeba poznamenat, že tento ukazatel je významnější v souvislosti s analýzou pravděpodobnosti opětovného výskytu újmy. Pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by subvencované dovozy byly obnoveny v takovém objemu a za takové ceny, že by dopad rozsahu rozpětí subvencí byl značný. |
| --- | --- |

(130)

Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozů z Indie na výrobní odvětví Společenství nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za zanedbatelný. Je potřeba poznamenat, že tento ukazatel je významnější v souvislosti s analýzou pravděpodobnosti opětovného výskytu újmy. Pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by subvencované dovozy byly obnoveny v takovém objemu a za takové ceny, že by dopad rozsahu rozpětí subvencí byl značný.

2.14.   ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ MINULÉHO SUBVENCOVÁNÍ

| (131) | Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Společenství je stále nestabilní a ohrozitelné. |
| --- | --- |

(131)

Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Společenství je stále nestabilní a ohrozitelné.

3.   ZÁVĚR K SITUACI VE VÝROBNÍM ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (132) | Trvalé zvyšování spotřeby částečně z důvodu nového použití (mj. láhve na pivo a víno) a částečně díky zvýšení spotřeby v nových členských zemích přinutilo výrobní odvětví Společenství ke zvýšení kapacity a výroby, aby nedošlo ke ztrátě podílu na trhu. Za tímto účelem došlo v roce 2004 a během OPŠ k důležitému procesu restrukturalizace provázenému častou změnou vlastnictví u různých výrobců. Zároveň se obecně zvýšil počet výrobních linek, aby bylo možné reagovat na zvýšení spotřeby a dosahovat úspor z rozsahu. Proto některé hospodářské ukazatele, např. spotřeba, kapacita výroby, výroba, prodej v EU a zaměstnanost skutečně vykazovaly příznivý trend. V posuzovaném období se navíc zvýšila i prodejní cena. Nicméně veškeré toto výše popsané restrukturalizační úsilí nemohlo vyvážit dopad trvalého a mohutného zvýšení cen surovin v posuzovaném období. Vyšší náklady na suroviny nebylo možné přenést na navazující odvětví v rozsahu potřebném pro zachování určité úrovně ziskovosti. To způsobilo vážné zhoršení ziskovosti, která poklesla z + 2,7 % v roce 2002 na – 3,2 % během OPŠ. Podobné nepříznivé tendence byly pozorovány u návratnosti investic a hotovostního toku. |
| --- | --- |

(132)

Trvalé zvyšování spotřeby částečně z důvodu nového použití (mj. láhve na pivo a víno) a částečně díky zvýšení spotřeby v nových členských zemích přinutilo výrobní odvětví Společenství ke zvýšení kapacity a výroby, aby nedošlo ke ztrátě podílu na trhu. Za tímto účelem došlo v roce 2004 a během OPŠ k důležitému procesu restrukturalizace provázenému častou změnou vlastnictví u různých výrobců. Zároveň se obecně zvýšil počet výrobních linek, aby bylo možné reagovat na zvýšení spotřeby a dosahovat úspor z rozsahu. Proto některé hospodářské ukazatele, např. spotřeba, kapacita výroby, výroba, prodej v EU a zaměstnanost skutečně vykazovaly příznivý trend. V posuzovaném období se navíc zvýšila i prodejní cena. Nicméně veškeré toto výše popsané restrukturalizační úsilí nemohlo vyvážit dopad trvalého a mohutného zvýšení cen surovin v posuzovaném období. Vyšší náklady na suroviny nebylo možné přenést na navazující odvětví v rozsahu potřebném pro zachování určité úrovně ziskovosti. To způsobilo vážné zhoršení ziskovosti, která poklesla z + 2,7 % v roce 2002 na – 3,2 % během OPŠ. Podobné nepříznivé tendence byly pozorovány u návratnosti investic a hotovostního toku.

| (133) | Tyto tendence se časově shodovaly s nízkou cenovou hladinou dovozů z dotčené země, což se zřetelně promítlo do tlaku na snižování ceny ve výrobním odvětví Společenství. Nicméně s ohledem na malý objem subvencovaných dovozů v rámci tohoto přezkumu před pozbytím platnosti se pozornost soustředí na analýzu pravděpodobnosti opětovného výskytu újmy. Proto bez ohledu na zjevný příznivý vývoj v oblasti výroby, prodeje a prodejní ceny, se celková finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršila a odráží se v nepříznivém vývoji ziskovosti (ze zisku 2,7 % v roce 2002 na ztrátu 3,2 % během OPŠ), prodeje na vývoz, výrobních nákladů, návratnosti investic a hotovostního toku. |
| --- | --- |

(133)

Tyto tendence se časově shodovaly s nízkou cenovou hladinou dovozů z dotčené země, což se zřetelně promítlo do tlaku na snižování ceny ve výrobním odvětví Společenství. Nicméně s ohledem na malý objem subvencovaných dovozů v rámci tohoto přezkumu před pozbytím platnosti se pozornost soustředí na analýzu pravděpodobnosti opětovného výskytu újmy. Proto bez ohledu na zjevný příznivý vývoj v oblasti výroby, prodeje a prodejní ceny, se celková finanční situace výrobního odvětví Společenství zhoršila a odráží se v nepříznivém vývoji ziskovosti (ze zisku 2,7 % v roce 2002 na ztrátu 3,2 % během OPŠ), prodeje na vývoz, výrobních nákladů, návratnosti investic a hotovostního toku.

| (134) | Srovnáme-li výše popsané tendence s trendy popsanými v nařízeních, kterými se ukládají dočasná a konečná vyrovnávací opatření, opět je posouzení neurčité. Pokud jde o podíl na trhu, výrobní odvětví Společenství ztratilo od roku 2002 do OPŠ jeden procentní bod, přičemž během čtyř let předcházejících přijetí konečných vyrovnávacích opatření získalo pět procentních bodů. Na druhou stranu je ziskovost výrobního odvětví Společenství během OPŠ méně záporná než před uložením konečných vyrovnávacích opatření. Bez ohledu na určité příznivé tendence vykazované ukazateli újmy je tedy situace výrobního odvětví Společenství stále daleko od úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by se výrobní odvětví plně zotavilo z újmy zjištěné v původních šetřeních. |
| --- | --- |

(134)

Srovnáme-li výše popsané tendence s trendy popsanými v nařízeních, kterými se ukládají dočasná a konečná vyrovnávací opatření, opět je posouzení neurčité. Pokud jde o podíl na trhu, výrobní odvětví Společenství ztratilo od roku 2002 do OPŠ jeden procentní bod, přičemž během čtyř let předcházejících přijetí konečných vyrovnávacích opatření získalo pět procentních bodů. Na druhou stranu je ziskovost výrobního odvětví Společenství během OPŠ méně záporná než před uložením konečných vyrovnávacích opatření. Bez ohledu na určité příznivé tendence vykazované ukazateli újmy je tedy situace výrobního odvětví Společenství stále daleko od úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by se výrobní odvětví plně zotavilo z újmy zjištěné v původních šetřeních.

| (135) | Proto se má za to, že se situace ve výrobním odvětví Společenství mírně zlepšila ve srovnání s obdobím předcházejícím uložení opatření, avšak stále zůstává velmi nestabilní a ohrozitelná. Cenový tlak ze strany dovozů z dotčené země navíc neumožnil výrobnímu odvětví Společenství plně promítnout zvýšení cen surovin do jeho prodejních cen. |
| --- | --- |

(135)

Proto se má za to, že se situace ve výrobním odvětví Společenství mírně zlepšila ve srovnání s obdobím předcházejícím uložení opatření, avšak stále zůstává velmi nestabilní a ohrozitelná. Cenový tlak ze strany dovozů z dotčené země navíc neumožnil výrobnímu odvětví Společenství plně promítnout zvýšení cen surovin do jeho prodejních cen.

G.   PRAVDĚPODOBNOST OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU ÚJMY

| (136) | Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indických prodejů do států, které nejsou členy EU, byla podstatně nižší než průměrná vývozní cena do Společenství a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej ze strany indických vývozců určený do států, které nejsou členy EU, byly uskutečňovány v podstatném množství, které představovalo přes 95 % celkových prodejů na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozů ze třetích zemí na atraktivnější trh Společenství, a to za ceny, které by byly, i v případě zvýšení, stále nižší, než je cenová úroveň vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(136)

Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indických prodejů do států, které nejsou členy EU, byla podstatně nižší než průměrná vývozní cena do Společenství a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej ze strany indických vývozců určený do států, které nejsou členy EU, byly uskutečňovány v podstatném množství, které představovalo přes 95 % celkových prodejů na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozů ze třetích zemí na atraktivnější trh Společenství, a to za ceny, které by byly, i v případě zvýšení, stále nižší, než je cenová úroveň vývozu do Společenství.

| (137) | Jak je uvedeno dále ve 140. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Indii jsou schopni zvýšit svůj objem vývozu na trh Společenství. Indie zaznamenala výrazný růst své výrobní kapacity z úrovně 330 000 tun v roce 2003 na 600 000 tun v roce 2005. Podle tržních předpovědí se v roce 2008 očekává další růst o 220 000 tun. V roce 2005 činil prodej na domácím trhu 220 000 tun a vývoz 290 000 tun (včetně 6 831 tun do EU). Na základě dostupných údajů je současná volná kapacita průměrně přibližně 90 000 tun a je nutno ji považovat za významnou, neboť představuje zhruba 4 % současné spotřeby Společenství. Tento odhad potvrzují výsledky spolupracujících indických výrobců, kteří mají značné volné kapacity. |
| --- | --- |

(137)

Jak je uvedeno dále ve 140. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Indii jsou schopni zvýšit svůj objem vývozu na trh Společenství. Indie zaznamenala výrazný růst své výrobní kapacity z úrovně 330 000 tun v roce 2003 na 600 000 tun v roce 2005. Podle tržních předpovědí se v roce 2008 očekává další růst o 220 000 tun. V roce 2005 činil prodej na domácím trhu 220 000 tun a vývoz 290 000 tun (včetně 6 831 tun do EU). Na základě dostupných údajů je současná volná kapacita průměrně přibližně 90 000 tun a je nutno ji považovat za významnou, neboť představuje zhruba 4 % současné spotřeby Společenství. Tento odhad potvrzují výsledky spolupracujících indických výrobců, kteří mají značné volné kapacity.

| (138) | Pokud jde o zásoby, šetření ukázalo, že výše skladových zásob držených spolupracujícími indickými výrobci nebyla významná. Nicméně je nutno poznamenat, že výše skladových zásob není významným faktorem, neboť trh s PET má cyklickou povahu. |
| --- | --- |

(138)

Pokud jde o zásoby, šetření ukázalo, že výše skladových zásob držených spolupracujícími indickými výrobci nebyla významná. Nicméně je nutno poznamenat, že výše skladových zásob není významným faktorem, neboť trh s PET má cyklickou povahu.

| (139) | Závěrem lze říci, že přestože dovozy do EU byly nízké, existuje riziko, že značná část vývozů bude přesměrována do EU. |
| --- | --- |

(139)

Závěrem lze říci, že přestože dovozy do EU byly nízké, existuje riziko, že značná část vývozů bude přesměrována do EU.

| (140) | Výrobci v dotčené zemi jsou tedy schopni zvýšit svůj objem vývozu a/nebo ho přesměrovat na trh Společenství. Provedené šetření prokázalo, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek za nižší cenu než výrobní odvětví Společenství. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány nadále, nebo by se dokonce snížily v souladu s nižšími cenami účtovanými zbytku světa, jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění, mimo jiné proto, aby výrobci opět získali podíl na trhu, jaký zaujímali před uložením platných opatření. Toto cenové chování by společně se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat významné množství dotčeného výrobku na trh Společenství se vší pravděpodobností vedlo k dalšímu snižování cen na trhu, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomickou situaci výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(140)

Výrobci v dotčené zemi jsou tedy schopni zvýšit svůj objem vývozu a/nebo ho přesměrovat na trh Společenství. Provedené šetření prokázalo, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek za nižší cenu než výrobní odvětví Společenství. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány nadále, nebo by se dokonce snížily v souladu s nižšími cenami účtovanými zbytku světa, jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění, mimo jiné proto, aby výrobci opět získali podíl na trhu, jaký zaujímali před uložením platných opatření. Toto cenové chování by společně se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat významné množství dotčeného výrobku na trh Společenství se vší pravděpodobností vedlo k dalšímu snižování cen na trhu, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomickou situaci výrobního odvětví Společenství.

| (141) | Jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Společenství nadále nestabilní a ohrozitelná. Je pravděpodobné, že pokud by bylo výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodejů, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace a k opětovnému výskytu ještě větší újmy vzniklé výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(141)

Jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Společenství nadále nestabilní a ohrozitelná. Je pravděpodobné, že pokud by bylo výrobní odvětví Společenství vystaveno zvýšenému objemu dovozů z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodejů, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace a k opětovnému výskytu ještě větší újmy vzniklé výrobnímu odvětví Společenství.

| (142) | Na základě výše uvedeného lze dospět k závěru, že dovozní ceny na trhu Společenství by při neexistenci antisubvenčních opatření byly s nejvyšší pravděpodobností nižší, neboť výrobci v Indii by se pravděpodobně pokusili zvýšit svůj tržní podíl. Tato cenová politika a schopnost vyvážejících výrobců v Indii dodávat podstatné množství PET na trh Společenství by se vší pravděpodobností vedly k dalšímu zesílení tlaku na snížení cen, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomickou situaci výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(142)

Na základě výše uvedeného lze dospět k závěru, že dovozní ceny na trhu Společenství by při neexistenci antisubvenčních opatření byly s nejvyšší pravděpodobností nižší, neboť výrobci v Indii by se pravděpodobně pokusili zvýšit svůj tržní podíl. Tato cenová politika a schopnost vyvážejících výrobců v Indii dodávat podstatné množství PET na trh Společenství by se vší pravděpodobností vedly k dalšímu zesílení tlaku na snížení cen, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo ekonomickou situaci výrobního odvětví Společenství.

H.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   ÚVOD

| (143) | Podle článku 31 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajících antisubvenčních opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení všech různých zájmů. Stávající šetření analyzuje stav v období, kdy již byla uplatňována antisubvenční opatření, a umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad stávajících antisubvenčních opatření na dotčené strany. |
| --- | --- |

(143)

Podle článku 31 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajících antisubvenčních opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení všech různých zájmů. Stávající šetření analyzuje stav v období, kdy již byla uplatňována antisubvenční opatření, a umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad stávajících antisubvenčních opatření na dotčené strany.

| (144) | Na tomto základě bylo prošetřeno, zda, nehledě na závěry týkající se pravděpodobného pokračování nebo opětovného výskytu subvencování způsobujícího újmu, existují přesvědčivé důvody, na jejichž základě by bylo možné usoudit, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(144)

Na tomto základě bylo prošetřeno, zda, nehledě na závěry týkající se pravděpodobného pokračování nebo opětovného výskytu subvencování způsobujícího újmu, existují přesvědčivé důvody, na jejichž základě by bylo možné usoudit, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství.

2.   ZÁJEM VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (145) | Jak je uvedeno výše, existuje velká pravděpodobnost opětovného výskytu subvencování způsobujícího újmu, pokud by došlo ke zrušení opatření. Všichni výrobci ve Společenství kromě dvou plně spolupracovali a vyjádřili svou podporu platným opatřením. |
| --- | --- |

(145)

Jak je uvedeno výše, existuje velká pravděpodobnost opětovného výskytu subvencování způsobujícího újmu, pokud by došlo ke zrušení opatření. Všichni výrobci ve Společenství kromě dvou plně spolupracovali a vyjádřili svou podporu platným opatřením.

| (146) | Pokračování antisubvenčních opatření uložených na dovoz z Indie by zvýšilo možnost výrobního odvětví Společenství dosáhnout přiměřené míry ziskovosti, neboť je pravděpodobné, že by v krátkodobé až střednědobé perspektivě mohlo zvýšit objem prodeje a tím využít úspor z rozsahu, a zároveň je pravděpodobné, že by mohlo mírně zvýšit svou prodejní cenu a tím dosáhnout uspokojivé míry zisku. Pokud by byla antisubvenční opatření zrušena, je pravděpodobné, že by subvencované dovozy z Indie nepříznivě ovlivnily situaci ve výrobním odvětví Společenství, i kdyby byl jejich objem během OPŠ nízký, a nezpůsoboval by proto vážnou újmu. Tato opatření jsou proto nezbytná pro zajištění životaschopnosti obchodu s granulemi PET ve výrobním odvětví Společenství, který již několik let čelí konkurenci v podobě subvencovaných dovozů z Indie. |
| --- | --- |

(146)

Pokračování antisubvenčních opatření uložených na dovoz z Indie by zvýšilo možnost výrobního odvětví Společenství dosáhnout přiměřené míry ziskovosti, neboť je pravděpodobné, že by v krátkodobé až střednědobé perspektivě mohlo zvýšit objem prodeje a tím využít úspor z rozsahu, a zároveň je pravděpodobné, že by mohlo mírně zvýšit svou prodejní cenu a tím dosáhnout uspokojivé míry zisku. Pokud by byla antisubvenční opatření zrušena, je pravděpodobné, že by subvencované dovozy z Indie nepříznivě ovlivnily situaci ve výrobním odvětví Společenství, i kdyby byl jejich objem během OPŠ nízký, a nezpůsoboval by proto vážnou újmu. Tato opatření jsou proto nezbytná pro zajištění životaschopnosti obchodu s granulemi PET ve výrobním odvětví Společenství, který již několik let čelí konkurenci v podobě subvencovaných dovozů z Indie.

3.   ZÁJEM DOVOZCŮ

| (147) | Dovozci/obchodníci projevili malou míru spolupráce a žádný ze spolupracujících dovozců nenakupoval z Indie. Nicméně spolupracující dovozce/obchodníky lze považovat za reprezentativní zástupce, neboť objem jejich prodeje představoval zhruba 5 % spotřeby EU. Upřednostňovali by trh s nulovým clem, pokud by také trvale dosahovali dobrých finančních výsledků. |
| --- | --- |

(147)

Dovozci/obchodníci projevili malou míru spolupráce a žádný ze spolupracujících dovozců nenakupoval z Indie. Nicméně spolupracující dovozce/obchodníky lze považovat za reprezentativní zástupce, neboť objem jejich prodeje představoval zhruba 5 % spotřeby EU. Upřednostňovali by trh s nulovým clem, pokud by také trvale dosahovali dobrých finančních výsledků.

| (148) | Šetření ukázalo, že jsou stále dostupné alternativní zdroje bez antisubvenčních nebo antidumpingových opatření, např. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pákistánu, Iránu nebo Saúdské Arábie. Dovozci/obchodníci by se proto mohli spolehnout (anebo přejít) na významné alternativní zdroje dodávek. |
| --- | --- |

(148)

Šetření ukázalo, že jsou stále dostupné alternativní zdroje bez antisubvenčních nebo antidumpingových opatření, např. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pákistánu, Iránu nebo Saúdské Arábie. Dovozci/obchodníci by se proto mohli spolehnout (anebo přejít) na významné alternativní zdroje dodávek.

| (149) | S ohledem na skutečnost, že platná opatření dovozce významným způsobem neovlivnila, lze dojít k závěru, že zachování stávajících vyrovnávacích opatření proti dovozům výrobků pocházejících z Indie by nadále nemělo výrazný nepříznivý účinek na situaci dovozců ve Společenství. |
| --- | --- |

(149)

S ohledem na skutečnost, že platná opatření dovozce významným způsobem neovlivnila, lze dojít k závěru, že zachování stávajících vyrovnávacích opatření proti dovozům výrobků pocházejících z Indie by nadále nemělo výrazný nepříznivý účinek na situaci dovozců ve Společenství.

4.   ZÁJEM ZPRACOVATELŮ/UŽIVATELŮ

| (150) | Komise zaslala dotazníky 47 známým zpracovatelům/uživatelům. Na dotazník odpovědělo pouze deset zpracovatelů/uživatelů s celkově nízkou mírou reprezentativnosti. Podle informací o provedených nákupech uvedených v odpovědích na dotazník spolupracující zpracovatelé/uživatelé během OŠ představovali přibližně 20 % celkové spotřeby PET ve Společenství. Během OŠ nakoupili 95 % PET od výrobců ve Společenství a zbývající část z dovozů výrobků pocházejících z jiných zemí, než je země, která je předmětem tohoto přezkumu. Byla předložena řada připomínek proti uložení cel. |
| --- | --- |

(150)

Komise zaslala dotazníky 47 známým zpracovatelům/uživatelům. Na dotazník odpovědělo pouze deset zpracovatelů/uživatelů s celkově nízkou mírou reprezentativnosti. Podle informací o provedených nákupech uvedených v odpovědích na dotazník spolupracující zpracovatelé/uživatelé během OŠ představovali přibližně 20 % celkové spotřeby PET ve Společenství. Během OŠ nakoupili 95 % PET od výrobců ve Společenství a zbývající část z dovozů výrobků pocházejících z jiných zemí, než je země, která je předmětem tohoto přezkumu. Byla předložena řada připomínek proti uložení cel.

| (151) | Na dotazník odpovědělo pět zpracovatelů (zpracovávajících granule PET v předliscích a ve formě lahví a představujících 10 % spotřeby). Náklady na granule PET se podílejí na ceně jejich konečného výrobku (většinou předlisky) z 55 %. Bylo zjištěno, že z Indie a dalších třetích zemí dovážejí zanedbatelná množství. Nicméně s pokračováním cel nesouhlasí s odůvodněním, že tato opatření mohou způsobovat umělé zvyšování cen v Evropě. |
| --- | --- |

(151)

Na dotazník odpovědělo pět zpracovatelů (zpracovávajících granule PET v předliscích a ve formě lahví a představujících 10 % spotřeby). Náklady na granule PET se podílejí na ceně jejich konečného výrobku (většinou předlisky) z 55 %. Bylo zjištěno, že z Indie a dalších třetích zemí dovážejí zanedbatelná množství. Nicméně s pokračováním cel nesouhlasí s odůvodněním, že tato opatření mohou způsobovat umělé zvyšování cen v Evropě.

| (152) | Pět uživatelů, kteří se podílejí na přibližně 10 % spotřeby, poskytlo spíše neúplné údaje. Malá míra spolupráce ze strany velkých uživatelů je pravděpodobně způsobena skutečností, že poslední šetření týkající se dovozů PET z ČLR, Austrálie a Pákistánu se uskutečnilo teprve před dvěma lety. Náklady na PET představují přibližně 6 až 7 % celkových nákladů, a proto jsou poměrně omezené. Přestože uváděli, že nedovážejí z Indie, stejně jako zpracovatelé nesouhlasili s uložením cel s odůvodněním, že tato opatření by mohla způsobovat umělé zvyšování cen v Evropě. |
| --- | --- |

(152)

Pět uživatelů, kteří se podílejí na přibližně 10 % spotřeby, poskytlo spíše neúplné údaje. Malá míra spolupráce ze strany velkých uživatelů je pravděpodobně způsobena skutečností, že poslední šetření týkající se dovozů PET z ČLR, Austrálie a Pákistánu se uskutečnilo teprve před dvěma lety. Náklady na PET představují přibližně 6 až 7 % celkových nákladů, a proto jsou poměrně omezené. Přestože uváděli, že nedovážejí z Indie, stejně jako zpracovatelé nesouhlasili s uložením cel s odůvodněním, že tato opatření by mohla způsobovat umělé zvyšování cen v Evropě.

| (153) | S ohledem na poměrně dobrou finanční situaci v navazujícím výrobním odvětví ve srovnání s výrobním odvětvím Společenství, žádný zpracovatel/uživatel nevznesl připomínku, že by zachování stávajících cel mohlo vést ke ztrátě pracovních míst nebo přesunu výrobních kapacit do zámoří. |
| --- | --- |

(153)

S ohledem na poměrně dobrou finanční situaci v navazujícím výrobním odvětví ve srovnání s výrobním odvětvím Společenství, žádný zpracovatel/uživatel nevznesl připomínku, že by zachování stávajících cel mohlo vést ke ztrátě pracovních míst nebo přesunu výrobních kapacit do zámoří.

| (154) | Pokud jde o objem výroby, výrobní odvětví Společenství navíc přizpůsobilo svou velikost zvýšené spotřebě, a proto je velmi pravděpodobné, že by nevyužitá kapacita výrobního odvětví Společenství plně pokryla objem dovozů. |
| --- | --- |

(154)

Pokud jde o objem výroby, výrobní odvětví Společenství navíc přizpůsobilo svou velikost zvýšené spotřebě, a proto je velmi pravděpodobné, že by nevyužitá kapacita výrobního odvětví Společenství plně pokryla objem dovozů.

| (155) | S ohledem na skutečnost, že jsou stále dostupné alternativní zdroje dodávek bez antisubvenčních nebo antidumpingových opatření, např. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pákistánu, Iránu nebo Saúdské Arábie, by se uživatelé ve Společenství navíc mohli spolehnout (anebo přejít) na jiné dodavatele dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(155)

S ohledem na skutečnost, že jsou stále dostupné alternativní zdroje dodávek bez antisubvenčních nebo antidumpingových opatření, např. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pákistánu, Iránu nebo Saúdské Arábie, by se uživatelé ve Společenství navíc mohli spolehnout (anebo přejít) na jiné dodavatele dotčeného výrobku.

| (156) | Pokud jde o výkonnost odvětví uživatelů, šetření ukázalo, že během posuzovaného období zvýšili spolupracující uživatelé svůj obrat, udrželi stabilní zaměstnanost a poněkud celkově zvýšili svou ziskovost. Proto bylo zjištěno, že antisubvenční opatření na ně neměla nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(156)

Pokud jde o výkonnost odvětví uživatelů, šetření ukázalo, že během posuzovaného období zvýšili spolupracující uživatelé svůj obrat, udrželi stabilní zaměstnanost a poněkud celkově zvýšili svou ziskovost. Proto bylo zjištěno, že antisubvenční opatření na ně neměla nepříznivý dopad.

| (157) | Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že zachování stávajících antisubvenčních opatření proti dovozům výrobků pocházejících z Indie by nemělo výrazný nepříznivý účinek na situaci uživatelů ve Společenství. |
| --- | --- |

(157)

Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že zachování stávajících antisubvenčních opatření proti dovozům výrobků pocházejících z Indie by nemělo výrazný nepříznivý účinek na situaci uživatelů ve Společenství.

5.   ZÁJEM DODAVATELŮ

| (158) | Dodavatelé surovin (monoethyleneglykol (MEG) a přečištěná kyselina tereftalová (PTA), DMT a IPA, všechny petrochemické deriváty ropy) jednoznačně podpořili opatření a prokázali dobrou spolupráci. Zachování opatření by pro ně bylo přínosem, neboť by se výrobní odvětví Společenství zotavilo a zvýšila by se jejich výkonnost. |
| --- | --- |

(158)

Dodavatelé surovin (monoethyleneglykol (MEG) a přečištěná kyselina tereftalová (PTA), DMT a IPA, všechny petrochemické deriváty ropy) jednoznačně podpořili opatření a prokázali dobrou spolupráci. Zachování opatření by pro ně bylo přínosem, neboť by se výrobní odvětví Společenství zotavilo a zvýšila by se jejich výkonnost.

6.   ZÁVĚR K ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ

| (159) | S ohledem na všechny výše popsané faktory byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody svědčící proti zachování stávajících antisubvenčních opatření proti Indii. |
| --- | --- |

(159)

S ohledem na všechny výše popsané faktory byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody svědčící proti zachování stávajících antisubvenčních opatření proti Indii.

I.   VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (160) | Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, aby se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Indická vláda vyjádřila připomínky k aspektům újmy, přičemž tvrdila, že nebylo prokázáno, že by výrobní odvětví Společenství trpělo trvalou újmou, a že dovozní tlak z Indie nebyl důvodem, proč evropští výrobci plně nereflektovali do jejich prodejní ceny zvýšení nákladů na suroviny. Je však třeba připomenout, že se, jak uvádí analýza situace výrobního odvětví Společenství, jeho finanční situace zhoršila a, jak vysvětluje 127. bod odůvodnění, nízká cenová úroveň dovozů z dotčené země se jasně podílela na snižování ceny výrobního odvětví Společenství. S ohledem na malé objemy subvencovaných dovozů v rámci tohoto přezkumu opatření před pozbytím platnosti však musela být posouzena pravděpodobnost opětovného výskytu újmy. V tomto ohledu se dospělo k závěru, jak uvádí 127. bod odůvodnění, že pokud by opatření neexistovala, měl by zvýšený objem dovozů z Indie za nízké ceny nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Společenství. Kromě toho jeden indický vývozce tvrdil, že při neexistenci opatření není pravděpodobné, že by Indie přesměrovala svůj prodej do Společenství. Tento vývozce namítal, že nově vznikající trhy jsou atraktivnější než trh Společenství, že indická poptávka se rychle zvyšuje, a že proto není k dispozici volná kapacita. Je však třeba uvážit, že bez ohledu na zvyšující se poptávku na indickém trhu šetření na úrovni společnosti odhalilo volné kapacity, což rovněž potvrzují informace o trhu. Proto je učiněn závěr, že žádná z připomínek obdržených po zveřejnění není takové povahy, aby změnila závěry obsažené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(160)

Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, aby se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Indická vláda vyjádřila připomínky k aspektům újmy, přičemž tvrdila, že nebylo prokázáno, že by výrobní odvětví Společenství trpělo trvalou újmou, a že dovozní tlak z Indie nebyl důvodem, proč evropští výrobci plně nereflektovali do jejich prodejní ceny zvýšení nákladů na suroviny. Je však třeba připomenout, že se, jak uvádí analýza situace výrobního odvětví Společenství, jeho finanční situace zhoršila a, jak vysvětluje 127. bod odůvodnění, nízká cenová úroveň dovozů z dotčené země se jasně podílela na snižování ceny výrobního odvětví Společenství. S ohledem na malé objemy subvencovaných dovozů v rámci tohoto přezkumu opatření před pozbytím platnosti však musela být posouzena pravděpodobnost opětovného výskytu újmy. V tomto ohledu se dospělo k závěru, jak uvádí 127. bod odůvodnění, že pokud by opatření neexistovala, měl by zvýšený objem dovozů z Indie za nízké ceny nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Společenství. Kromě toho jeden indický vývozce tvrdil, že při neexistenci opatření není pravděpodobné, že by Indie přesměrovala svůj prodej do Společenství. Tento vývozce namítal, že nově vznikající trhy jsou atraktivnější než trh Společenství, že indická poptávka se rychle zvyšuje, a že proto není k dispozici volná kapacita. Je však třeba uvážit, že bez ohledu na zvyšující se poptávku na indickém trhu šetření na úrovni společnosti odhalilo volné kapacity, což rovněž potvrzují informace o trhu. Proto je učiněn závěr, že žádná z připomínek obdržených po zveřejnění není takové povahy, aby změnila závěry obsažené v tomto nařízení.

| (161) | Ze shora uvedeného vyplývá, že vyrovnávací opatření použitelná na dovoz granulí PET pocházejících z Indie by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Tato opatření byla uložena ve formě specifického cla. |
| --- | --- |

(161)

Ze shora uvedeného vyplývá, že vyrovnávací opatření použitelná na dovoz granulí PET pocházejících z Indie by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Tato opatření byla uložena ve formě specifického cla.

| (162) | Sazby vyrovnávacího cla stanovené tímto nařízením pro jednotlivé společnosti odrážejí situaci zjištěnou v průběhu přezkumu ve vztahu ke spolupracujícím vývozcům. Jsou proto použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétními zmíněnými právnickými osobami. Dovozy dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení podle svého názvu a adresy, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro všechny „ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(162)

Sazby vyrovnávacího cla stanovené tímto nařízením pro jednotlivé společnosti odrážejí situaci zjištěnou v průběhu přezkumu ve vztahu ke spolupracujícím vývozcům. Jsou proto použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétními zmíněnými právnickými osobami. Dovozy dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení podle svého názvu a adresy, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro všechny „ostatní společnosti“.

| (163) | Jakákoli žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních podniků) by měla být neprodleně zaslána Komisi (10) spolu s veškerými relevantními informacemi, zejména o jakékoli změně činnosti dané společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, která například souvisí s touto změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních podniků. Toto nařízení bude případně po konzultaci s poradním výborem pozměněno aktualizací seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb. |
| --- | --- |

(163)

Jakákoli žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních podniků) by měla být neprodleně zaslána Komisi (10) spolu s veškerými relevantními informacemi, zejména o jakékoli změně činnosti dané společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, která například souvisí s touto změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních podniků. Toto nařízení bude případně po konzultaci s poradním výborem pozměněno aktualizací seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb.

| (164) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, je zbytková celní sazba použitelná nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které v období předběžného šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace zvlášť posouzena, |
| --- | --- |

(164)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, je zbytková celní sazba použitelná nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které v období předběžného šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace zvlášť posouzena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátu s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, kódu KN 3907 60 20 pocházejícího z Indie.

2.   Kromě případů popsaných v článku 2 se sazba vyrovnávacího cla, použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovuje takto:

| Země | Společnost | Vyrovnávací clo (EUR/t) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indie | Reliance Industries Limited | 41,3 | A181 |
| Indie | Pearl Engineering Polymers Ltd | 31,3 | A182 |
| Indie | Senpet Ltd | 22,2 | A183 |
| Indie | Futura Polyesters Ltd | 0 | A184 |
| Indie | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| Indie | Všechny ostatní společnosti | 41,3 | A999 |

Země

Společnost

Vyrovnávací clo (EUR/t)

Doplňkový kód TARIC

Indie

Reliance Industries Limited

41,3

A181

Indie

Pearl Engineering Polymers Ltd

31,3

A182

Indie

Senpet Ltd

22,2

A183

Indie

Futura Polyesters Ltd

0

A184

Indie

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

Indie

Všechny ostatní společnosti

41,3

A999

3.   V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (11), musí být výše vyrovnávacího cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.

4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, nepoužije se konečné vyrovnávací clo na dovozy propuštěné do volného oběhu v souladu s článkem 2.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

1.   Dovozy jsou osvobozeny od vyrovnávacích cel uložených podle článku 1, jestliže jsou vyrobeny a přímo vyvezeny (tj. fakturovány a odeslány) společnosti, která působí jako dovozce ve Společenství, a to společnostmi uvedenými v odstavci 3, jsou prohlášeny pod příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.

2.   Při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platné „závazkové faktury“, vydané vyvážejícími společnostmi uvedenými v odstavci 3 a obsahující důležité prvky uvedené v příloze, celním orgánům příslušného členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno prohlášením a předložením zboží přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktuře“ celním orgánům.

3.   Dovozy, u kterých se předkládá „závazková faktura“, se prohlašují pod těmito doplňkovými kódy TARIC:

| Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Indie | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| Indie | Reliance Industries Ltd | A181 |
| Indie | South Asian Petrochem Ltd | A585 |

Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Indie

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

Indie

Reliance Industries Ltd

A181

Indie

South Asian Petrochem Ltd

A585

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. února 2007.

Za Radu

předseda

F. MÜNTEFERING

---

(1)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

2

(3)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1646/2005 (Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 10).

4

(5)  Úř. věst. L 271, 19.8.2004, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 4.

7

(8)  Úř. věst. C 304, 1.12.2005, s. 9.

8

(9)  26. bod odůvodnění, nařízení (ES) č. 2603/2000, Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.

9

(10)  Evropská Komise, generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, J-79 5/17, B-1049 Brusel.

10

(11)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1875/2006 (Úř. věst. L 360, 19.12.2006, s. 64).

11

---

PŘÍLOHA

Prvky, které musejí být uvedeny na závazkové faktuře uvedené v čl. 2 odst. 2:

| 1. | Číslo závazkové faktury. |
| --- | --- |

1.

Číslo závazkové faktury.

| 2. | Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Společenství (jak je uvedeno v nařízení). |
| --- | --- |

2.

Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Společenství (jak je uvedeno v nařízení).

| 3. | Přesný popis zboží zahrnující:






  — | kódové číslo výrobku (stanovené v závazku nabídnutém dotčeným vyrábějícím vývozcem), |
| --- | --- | --- |

3.

Přesný popis zboží zahrnující:

—

kódové číslo výrobku (stanovené v závazku nabídnutém dotčeným vyrábějícím vývozcem),

| — | kód KN, |
| --- | --- |

—

kód KN,

| — | množství (uvést v jednotkách). |
| --- | --- |

—

množství (uvést v jednotkách).

| 4. | Popis podmínek prodeje zahrnující:






  — | cenu za jednotku, |
| --- | --- | --- |

4.

Popis podmínek prodeje zahrnující:

—

cenu za jednotku,

| — | platné platební podmínky, |
| --- | --- |

—

platné platební podmínky,

| — | platné dodací podmínky, |
| --- | --- |

—

platné dodací podmínky,

| — | celkové slevy a rabaty. |
| --- | --- |

—

celkové slevy a rabaty.

| 5. | Název společnosti, která působí jako dovozce, pro kterou byla společností přímo vystavena faktura. |
| --- | --- |

5.

Název společnosti, která působí jako dovozce, pro kterou byla společností přímo vystavena faktura.

| 6. | Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu, a toto podepsané prohlášení:
  „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej pro přímý vývoz zboží uvedeného na této faktuře do Evropského společenství se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého ... (SPOLEČNOST) a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím č. 2000/745/ES. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

6.

Jméno zástupce společnosti, která vydala fakturu, a toto podepsané prohlášení:

„Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej pro přímý vývoz zboží uvedeného na této faktuře do Evropského společenství se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého ... (SPOLEČNOST) a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím č. 2000/745/ES. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/60

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 194/2007

ze dne 26. února 2007

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. února 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 26. února 2007 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 103,4 |
| JO | 96,5 |
| MA | 65,9 |
| TN | 148,3 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 110,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,3 |
| MA | 206,0 |
| MK | 57,6 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 143,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 10 20 | CU | 37,4 |
| EG | 49,7 |
| IL | 57,6 |
| MA | 42,8 |
| TN | 49,6 |
| TR | 65,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 108,8 |
| MA | 95,1 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 112,1 |
| IL | 71,9 |
| MA | 80,4 |
| PK | 58,0 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | EG | 63,4 |
| IL | 65,7 |
| TR | 49,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| CA | 91,7 |
| CN | 95,7 |
| US | 118,6 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,7 |
| CL | 76,9 |
| CN | 66,5 |
| US | 96,9 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

IL

103,4

JO

96,5

MA

65,9

TN

148,3

TR

140,0

ZZ

110,8

0707 00 05

JO

178,3

MA

206,0

MK

57,6

TR

133,0

ZZ

143,7

0709 90 70

MA

46,5

TR

75,8

ZZ

61,2

0805 10 20

CU

37,4

EG

49,7

IL

57,6

MA

42,8

TN

49,6

TR

65,8

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

108,8

MA

95,1

ZZ

102,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

112,1

IL

71,9

MA

80,4

PK

58,0

TR

54,0

ZZ

75,3

0805 50 10

EG

63,4

IL

65,7

TR

49,9

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

101,4

CA

91,7

CN

95,7

US

118,6

ZZ

101,9

0808 20 50

AR

81,7

CL

76,9

CN

66,5

US

96,9

ZA

82,8

ZZ

81,0

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/62

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 195/2007

ze dne 26. února 2007,

kterým se zahajuje nákup másla v některých členských státech pro období od 1. března 2007 do 31. srpna 2007

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou (2), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1255/1999 v čl. 6 odst. 1 stanoví, že dosáhnou-li během jednoho reprezentativního období tržní ceny másla v jednom nebo více členských státech úrovně nižší než 92 % intervenční ceny, nakoupí jej intervenční agentury. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1255/1999 v čl. 6 odst. 1 stanoví, že dosáhnou-li během jednoho reprezentativního období tržní ceny másla v jednom nebo více členských státech úrovně nižší než 92 % intervenční ceny, nakoupí jej intervenční agentury.

| (2) | Na základě tržních cen sdělených členskými státy zjistila Komise v souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 2771/1999, že ceny ve Španělsku, v Irsku a Portugalsku jsou nižší než 92 % intervenční ceny během dvou po sobě následujících týdnů. V uvedených členských státech by proto měl být zahájen intervenční nákup, |
| --- | --- |

(2)

Na základě tržních cen sdělených členskými státy zjistila Komise v souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 2771/1999, že ceny ve Španělsku, v Irsku a Portugalsku jsou nižší než 92 % intervenční ceny během dvou po sobě následujících týdnů. V uvedených členských státech by proto měl být zahájen intervenční nákup,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nákup másla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 se tímto zahajuje v těchto členských státech:

| — | Španělsko |
| --- | --- |

—

Španělsko

| — | Irsko |
| --- | --- |

—

Irsko

| — | Portugalsko. |
| --- | --- |

—

Portugalsko.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. března 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 333, 24.12.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1919/2006 (Úř. věst. L 380, 28.12.2006, s. 1).

2

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/63

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 196/2007

ze dne 26. února 2007,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2). |
| --- | --- |

(2)

Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2).

| (3) | Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení. |
| --- | --- |

(4)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení.

| (5) | Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit. |
| --- | --- |

(5)

Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit.

| (6) | Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu, vyvážené v nezměněném stavu, se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. března 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).







  C01 | : | Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Srbska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska. |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

C01

:

Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Srbska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska.

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/65

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 197/2007

ze dne 26. února 2007,

kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci, uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena. |
| --- | --- |

(1)

Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci, uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.

| (2) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.

| (3) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle jejich místa určení. |
| --- | --- |

(3)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle jejich místa určení.

| (4) | Opravnou částku je třeba stanovit podle téhož postupu jako náhradu, přičemž je možné ji v období mezi dvěma stanoveními změnit. |
| --- | --- |

(4)

Opravnou částku je třeba stanovit podle téhož postupu jako náhradu, přičemž je možné ji v období mezi dvěma stanoveními změnit.

| (5) | Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Opravná částka použitelná pro předem stanovené vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu se stanovuje dle přílohy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. března 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Země určení | Běžný měsíc
  3 | 1. období
  4 | 2. období
  5 | 3. období
  6 | 4. období
  7 | 5. období
  8 | 6. období
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Srbska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska. |
| C02 | : | Alžírsko, Saúdská Arábie, Bahrajn, Egypt, Spojené arabské emiráty, Írán, Irák, Izrael, Jordánsko, Kuvajt, Libanon, Libye, Maroko, Mauritánie, Omán, Katar, Sýrie, Tunisko a Jemen. |
| C03 | : | Všechny země s výjimkou Norska, Švýcarska a Lichtenštejnska. |

(EUR/t)

Kód produktu

Země určení

Běžný měsíc

3

1. období

4

2. období

5

3. období

6

4. období

7

5. období

8

6. období

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Černé Hory, Srbska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska.

C02

:

Alžírsko, Saúdská Arábie, Bahrajn, Egypt, Spojené arabské emiráty, Írán, Irák, Izrael, Jordánsko, Kuvajt, Libanon, Libye, Maroko, Mauritánie, Omán, Katar, Sýrie, Tunisko a Jemen.

C03

:

Všechny země s výjimkou Norska, Švýcarska a Lichtenštejnska.

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/67

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 198/2007

ze dne 26. února 2007,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízeni,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory stanovené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995 o určitých prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2). |
| --- | --- |

(2)

Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory stanovené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995 o určitých prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2).

| (3) | Náhradu použitelnou pro slad je třeba vypočítat s ohledem na množství obilovin nezbytné k výrobě uvažovaných produktů. Tato množství byla stanovena nařízením (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Náhradu použitelnou pro slad je třeba vypočítat s ohledem na množství obilovin nezbytné k výrobě uvažovaných produktů. Tato množství byla stanovena nařízením (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle země jejich určení. |
| --- | --- |

(4)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle země jejich určení.

| (5) | Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit. |
| --- | --- |

(5)

Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit.

| (6) | Použití těchto předpisů v současné situaci na trzích s obilovinami, zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Použití těchto předpisů v současné situaci na trzích s obilovinami, zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro slad uvedený v čl. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1784/2003 se stanovují ve výši uvedené v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. března 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/69

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 199/2007

ze dne 26. února 2007,

kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena. |
| --- | --- |

(1)

Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.

| (2) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1784/2003 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), je možné pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1784/2003 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.

| (3) | Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Opravnou částku uvedenou v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003, použitelnou pro předem stanovené vývozní náhrady pro slad, je třeba stanovit dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. března 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Νařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví opravná částka pro náhradu poskytovanou pro slad

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Země určení | Běžný měsíc
  3 | 1. období
  4 | 2. období
  5 | 3. období
  6 | 4. období
  7 | 5. období
  8 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Kód produktu

Země určení

Běžný měsíc

3

1. období

4

2. období

5

3. období

6

4. období

7

5. období

8

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Země určení | 6. období
  9 | 7. období
  10 | 8. období
  11 | 9. období
  12 | 10. období
  1 | 11. období
  2 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Kód produktu

Země určení

6. období

9

7. období

10

8. období

11

9. období

12

10. období

1

11. období

2

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/71

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 200/2007

ze dne 26. února 2007,

kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1) a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (2), a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 2 nařízení Rady (EHS) č. 2681/74 ze dne 21. října 1974, týkající se financování výdajů vzniklých v souvislosti s dodávkou zemědělských produktů jako potravinové pomoci (3) ze strany Společenství, stanoví, že část výdajů odpovídající dle pravidel Společenství vývozním náhradám pro dané produkty je třeba naúčtovat Evropskému zemědělskému orientačnímu a záručnímu fondu, oddělení záruk. |
| --- | --- |

(1)

Článek 2 nařízení Rady (EHS) č. 2681/74 ze dne 21. října 1974, týkající se financování výdajů vzniklých v souvislosti s dodávkou zemědělských produktů jako potravinové pomoci (3) ze strany Společenství, stanoví, že část výdajů odpovídající dle pravidel Společenství vývozním náhradám pro dané produkty je třeba naúčtovat Evropskému zemědělskému orientačnímu a záručnímu fondu, oddělení záruk.

| (2) | Za účelem jednoduššího stanovení a řízení rozpočtu pro opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci a ve snaze informovat členské státy o míře účasti Společenství na financování vnitrostátních opatření potravinové pomoci je třeba určit výši náhrad poskytovaných pro tato opatření. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem jednoduššího stanovení a řízení rozpočtu pro opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci a ve snaze informovat členské státy o míře účasti Společenství na financování vnitrostátních opatření potravinové pomoci je třeba určit výši náhrad poskytovaných pro tato opatření.

| (3) | Obecná a prováděcí pravidla stanovená článkem 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článkem 13 nařízení (ES) č. 1785/2003 pro vývozní náhrady jsou přiměřeně použitelná pro výše uvedená opatření. |
| --- | --- |

(3)

Obecná a prováděcí pravidla stanovená článkem 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článkem 13 nařízení (ES) č. 1785/2003 pro vývozní náhrady jsou přiměřeně použitelná pro výše uvedená opatření.

| (4) | Specifická kritéria, která je třeba vzít v úvahu při výpočtu vývozní náhrady pro rýži, jsou definována v článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

Specifická kritéria, která je třeba vzít v úvahu při výpočtu vývozní náhrady pro rýži, jsou definována v článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

U vnitrostátních opatření a opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci prováděných v rámci mezinárodních dohod nebo jiných doplňkových programů, jakož i v rámci ostatních opatření Společenství ve formě bezplatných dodávek, se náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže stanovují podle přílohy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. března 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 797/2006 (Úř. věst. L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Výše náhrad |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 | 0,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktů jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1). |

(EUR/t)

Kód produktu

Výše náhrad

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

0,00

1102 20 10 9400

0,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

0,00

1104 12 90 9100

0,00

Pozn.: Kódy produktů jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

---

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/73

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 201/2007

ze dne 23. února 2007,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1183/2005 ze dne 18. července 2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 1183/2005 obsahuje seznam fyzických a právnických osob a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 1183/2005 obsahuje seznam fyzických a právnických osob a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

| (2) | Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 6. února 2007 pozměnil seznam fyzických a právnických osob a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(2)

Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 6. února 2007 pozměnil seznam fyzických a právnických osob a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1183/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. února 2007.

Za Komisi

Eneko LANDÁBURU

generální ředitel pro vnější vztahy

---

(1)  Úř. věst. L 193, 23.7.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 1183/2005 se mění takto:

| 1. | Zápis „Khawa Panga Mandro (také znám jako a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Datum narození: 20.8.1973. Místo narození: Bunia, Konžská demokratická republika. Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý předseda strany PUSIC. Od dubna 2005 ve vězení v Bunii.“ se nahrazuje tímto:
  „Khawa Panga Mandro (také znám jako a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Datum narození: 20.8.1973. Místo narození: Bunia, Konžská demokratická republika. Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý předseda strany PUSIC. Od dubna 2005 ve vězení v Bunii.“ |
| --- | --- |

1.

Zápis „Khawa Panga Mandro (také znám jako a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa). Datum narození: 20.8.1973. Místo narození: Bunia, Konžská demokratická republika. Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý předseda strany PUSIC. Od dubna 2005 ve vězení v Bunii.“ se nahrazuje tímto:

„Khawa Panga Mandro (také znám jako a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Datum narození: 20.8.1973. Místo narození: Bunia, Konžská demokratická republika. Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý předseda strany PUSIC. Od dubna 2005 ve vězení v Bunii.“

| 2. | Zápis „Douglas Mpano. Státní příslušnost: konžská. Další informace: Sídlí v Gomě. Manažer společnosti Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“ se nahrazuje tímto:
  „Iruta Douglas Mpamo (také znám jako a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adresa: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Datum narození: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Místo narození: a) Bashali, Masisi (vztahuje se k datu narození a)); b) Goma, Konžská demokratická republika (bývalé Zaire) (vztahuje se k datu narození b)). Státní příslušnost: konžská. Další informace: majitel/manažer společnosti Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“ |
| --- | --- |

2.

Zápis „Douglas Mpano. Státní příslušnost: konžská. Další informace: Sídlí v Gomě. Manažer společnosti Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“ se nahrazuje tímto:

„Iruta Douglas Mpamo (také znám jako a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Adresa: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Datum narození: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Místo narození: a) Bashali, Masisi (vztahuje se k datu narození a)); b) Goma, Konžská demokratická republika (bývalé Zaire) (vztahuje se k datu narození b)). Státní příslušnost: konžská. Další informace: majitel/manažer společnosti Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“

| 3. | Zápis „Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Datum narození: 14.5.1963. Místo narození: Butera, Rwanda. Státní příslušnost: rwandská. Další informace: předseda FDLR. Bydlí v Německu.“ se nahrazuje tímto:
  „Dr Ignace Murwanashyaka (také znám jako Ignace). Datum narození: 14.5.1963. Místo narození: a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Státní příslušnost: rwandská. Další informace: předseda FDLR. Bydlí v Německu.“ |
| --- | --- |

3.

Zápis „Dr Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Datum narození: 14.5.1963. Místo narození: Butera, Rwanda. Státní příslušnost: rwandská. Další informace: předseda FDLR. Bydlí v Německu.“ se nahrazuje tímto:

„Dr Ignace Murwanashyaka (také znám jako Ignace). Datum narození: 14.5.1963. Místo narození: a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Státní příslušnost: rwandská. Další informace: předseda FDLR. Bydlí v Německu.“

| 4. | Zápis „Laurent Nkunda (také znám jako a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Datum narození: 6.2.1967. Místo narození: North Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika. Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý generál sdružení RCD-G. V současnosti není místo jeho pobytu známo. Spatřen ve Rwandě a Gomě.“ se nahrazuje tímto:
  „Laurent Nkunda (také znám jako a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Datum narození: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Místo narození: Severní Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika (vztahuje se k datu narození a)). Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý generál sdružení RCD-G. Zakladatel Národního kongresu pro obranu lidu, 2006; vysoký činitel sdružení Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G), 1998–2006; představitel Rwandského vlasteneckého frontu (RPF), 1992–1998. V současnosti není místo jeho pobytu známo. Spatřen ve Rwandě a Gomě.“ |
| --- | --- |

4.

Zápis „Laurent Nkunda (také znám jako a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Datum narození: 6.2.1967. Místo narození: North Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika. Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý generál sdružení RCD-G. V současnosti není místo jeho pobytu známo. Spatřen ve Rwandě a Gomě.“ se nahrazuje tímto:

„Laurent Nkunda (také znám jako a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda). Datum narození: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Místo narození: Severní Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika (vztahuje se k datu narození a)). Státní příslušnost: konžská. Další informace: bývalý generál sdružení RCD-G. Zakladatel Národního kongresu pro obranu lidu, 2006; vysoký činitel sdružení Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G), 1998–2006; představitel Rwandského vlasteneckého frontu (RPF), 1992–1998. V současnosti není místo jeho pobytu známo. Spatřen ve Rwandě a Gomě.“

---

SMĚRNICE

| 27.2.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 59/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 59/75

---

SMĚRNICE KOMISE 2007/12/ES

ze dne 26. února 2007,

kterou se mění některé přílohy směrnice Rady 90/642/EHS, pokud jde o maximální limity reziduí penkonazolu, benomylu a karbendazimu

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 90/642/EHS ze dne 27. listopadu 1990 o stanovení maximálních limitů reziduí pesticidů v některých produktech rostlinného původu, včetně ovoce a zeleniny, a na jejich povrchu (1), a zejména na článek 7 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (2), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. f) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu se směrnicí 91/414/EHS přísluší povolování přípravků na ochranu rostlin určených k použití na určité plodiny členským státům. Tato povolení se musí zakládat na hodnocení účinků na zdraví lidí a zvířat a na hodnocení vlivu na životní prostředí. Při těchto hodnoceních se přihlíží k expozici obsluhy a ostatních přítomných osob, vlivu na půdní, vodní a vzdušný ekosystém a vlivu na lidi a zvířata v důsledku dietárního příjmu ošetřených plodin. |
| --- | --- |

(1)

V souladu se směrnicí 91/414/EHS přísluší povolování přípravků na ochranu rostlin určených k použití na určité plodiny členským státům. Tato povolení se musí zakládat na hodnocení účinků na zdraví lidí a zvířat a na hodnocení vlivu na životní prostředí. Při těchto hodnoceních se přihlíží k expozici obsluhy a ostatních přítomných osob, vlivu na půdní, vodní a vzdušný ekosystém a vlivu na lidi a zvířata v důsledku dietárního příjmu ošetřených plodin.

| (2) | Maximální limity reziduí (MLR) odrážejí použití minimálních množství pesticidů potřebných pro dosažení účinné ochrany rostlin, aplikovaných takovým způsobem, že množství reziduí je co nejmenší a toxikologicky přijatelné, zejména pokud jde o odhadovaný dietární příjem. |
| --- | --- |

(2)

Maximální limity reziduí (MLR) odrážejí použití minimálních množství pesticidů potřebných pro dosažení účinné ochrany rostlin, aplikovaných takovým způsobem, že množství reziduí je co nejmenší a toxikologicky přijatelné, zejména pokud jde o odhadovaný dietární příjem.

| (3) | Maximální limity reziduí pesticidů, na něž se vztahuje směrnice 90/642/EHS, se musí průběžně přezkoumávat a lze je změnit tak, aby se zohlednila nová nebo změněná použití. Komisi byly sděleny informace o nových nebo pozměněných použitích, která povedou ke změně limitů reziduí penkonazolu, benomylu a karbendazimu. |
| --- | --- |

(3)

Maximální limity reziduí pesticidů, na něž se vztahuje směrnice 90/642/EHS, se musí průběžně přezkoumávat a lze je změnit tak, aby se zohlednila nová nebo změněná použití. Komisi byly sděleny informace o nových nebo pozměněných použitích, která povedou ke změně limitů reziduí penkonazolu, benomylu a karbendazimu.

| (4) | Celoživotní expozice spotřebitelů pesticidům prostřednictvím potravin, které mohou rezidua těchto pesticidů obsahovat, byla posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými ve Společenství, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací (3). |
| --- | --- |

(4)

Celoživotní expozice spotřebitelů pesticidům prostřednictvím potravin, které mohou rezidua těchto pesticidů obsahovat, byla posouzena a zhodnocena v souladu s postupy a praxí používanými ve Společenství, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací (3).

| (5) | U benomylu a karbendazimu, pro které existuje akutní referenční dávka (ARfD), bylo akutní ohrožení spotřebitelů prostřednictvím potravin, které mohou obsahovat rezidua těchto pesticidů, posouzeno a vyhodnoceno v souladu s postupy a metodami, které jsou v současné době ve Společenství používány, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací. Bylo zohledněno stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny, zejména rady a doporučení týkající se ochrany spotřebitelů potravin ošetřených pesticidy (4). Na základě posouzení dietárního příjmu je třeba stanovit maximální limity reziduí u uvedených pesticidů tak, aby se zajistilo, že nedojde k překročení akutní referenční dávky. U ostatních látek vyhodnocení dostupných informací ukazuje, že není akutní referenční dávka nezbytná, a proto není krátkodobé vyhodnocení potřeba. |
| --- | --- |

(5)

U benomylu a karbendazimu, pro které existuje akutní referenční dávka (ARfD), bylo akutní ohrožení spotřebitelů prostřednictvím potravin, které mohou obsahovat rezidua těchto pesticidů, posouzeno a vyhodnoceno v souladu s postupy a metodami, které jsou v současné době ve Společenství používány, přičemž byly zohledněny pokyny vydané Světovou zdravotnickou organizací. Bylo zohledněno stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny, zejména rady a doporučení týkající se ochrany spotřebitelů potravin ošetřených pesticidy (4). Na základě posouzení dietárního příjmu je třeba stanovit maximální limity reziduí u uvedených pesticidů tak, aby se zajistilo, že nedojde k překročení akutní referenční dávky. U ostatních látek vyhodnocení dostupných informací ukazuje, že není akutní referenční dávka nezbytná, a proto není krátkodobé vyhodnocení potřeba.

| (6) | V případě nových maximálních limitů reziduí benomylu a karbendazimu na citrusech se žadatel zavázal poskytnout požadované dodatečné údaje do prosince 2007. Údaje, které jsou již k dispozici, ukazují, že navrhované maximální limity reziduí jsou pro spotřebitele bezpečné. |
| --- | --- |

(6)

V případě nových maximálních limitů reziduí benomylu a karbendazimu na citrusech se žadatel zavázal poskytnout požadované dodatečné údaje do prosince 2007. Údaje, které jsou již k dispozici, ukazují, že navrhované maximální limity reziduí jsou pro spotřebitele bezpečné.

| (7) | Maximální limity reziduí by se měly stanovit na spodní úrovni meze analytické stanovitelnosti, jestliže povolená použití přípravků na ochranu rostlin nevedou k přítomnosti detekovatelných množství reziduí pesticidů v potravinách nebo na jejich povrchu, nebo jestliže nejsou povolena žádná použití, nebo jestliže použití povolená členskými státy nebyla podložena nezbytnými údaji, anebo jestliže použití ve třetích zemích vedoucí k přítomnosti reziduí v potravinách nebo na potravinách, které mohou být uvedeny do oběhu na trhu Společenství, nebyla podložena těmito nezbytnými údaji. |
| --- | --- |

(7)

Maximální limity reziduí by se měly stanovit na spodní úrovni meze analytické stanovitelnosti, jestliže povolená použití přípravků na ochranu rostlin nevedou k přítomnosti detekovatelných množství reziduí pesticidů v potravinách nebo na jejich povrchu, nebo jestliže nejsou povolena žádná použití, nebo jestliže použití povolená členskými státy nebyla podložena nezbytnými údaji, anebo jestliže použití ve třetích zemích vedoucí k přítomnosti reziduí v potravinách nebo na potravinách, které mohou být uvedeny do oběhu na trhu Společenství, nebyla podložena těmito nezbytnými údaji.

| (8) | Z těchto důvodů by měly být stanoveny nové maximální limity reziduí uvedených pesticidů. |
| --- | --- |

(8)

Z těchto důvodů by měly být stanoveny nové maximální limity reziduí uvedených pesticidů.

| (9) | Směrnice 90/642/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Směrnice 90/642/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha II směrnice 90/642/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy přijmou a zveřejní nejpozději do 27. srpna 2007 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.

Budou tyto předpisy používat od 28. srpna 2007.

2.   Opatření přijatá členskými státy podle odstavce 1 musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

3.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 26. února 2007.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 350, 14.12.1990, s. 71. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/92/ES (Úř. věst. L 311, 10.11.2006, s. 31).

1

(2)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2007/6/ES (Úř. věst. L 43, 15.2.2007, s. 13).

2

(3)  Pokyny pro odhad dietárního příjmu reziduí pesticidů (Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues) (přepracované vydání), vypracované v rámci celosvětového systému monitorování životního prostředí – potravinového programu (GEMS/Food Programme) ve spolupráci s Výborem pro přípravu kodexu reziduí pesticidů, vydané Světovou zdravotnickou organizací v roce 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

(4)  Stanovisko týkající se otázek spojených se změnou příloh směrnic Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS (stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny ze dne 14. července 1998); stanovisko týkající se různých reziduí pesticidů v ovoci a zelenině (stanovisko Vědeckého výboru pro rostliny ze dne 14. července 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

4

---

PŘÍLOHA

V části A přílohy II směrnice 90/642/EHS se sloupce pro penkonazol, benomyl a karbendazim nahrazují tímto:

| | Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg) |
| --- | --- |
| Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí | Penkonazol | Součet obsahu benomylu a karbendazimu, vyjádřený jako karbendazim |
| „1.   Ovoce, čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy |
| i) | CITRUSOVÉ PLODY |

Rezidua pesticidů a maximální limity reziduí (mg/kg)

Skupiny a příklady jednotlivých produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí

Penkonazol

Součet obsahu benomylu a karbendazimu, vyjádřený jako karbendazim

Ovoce, čerstvé, sušené nebo tepelně neupravené, konzervované zmrazením, bez přídavku cukru; ořechy

i)

CITRUSOVÉ PLODY

0,05 (1)

0,5 (2)

Grapefruity

Citrony

Limety

Mandarinky (včetně klementinek a ostatních hybridů)

Pomeranče

Pomela (šedok)

Ostatní

| ii) | OŘECHY (ve skořápce nebo jádra) |
| --- | --- |

ii)

OŘECHY (ve skořápce nebo jádra)

0,05 (1)

0,1 (1)

Mandle

Para ořechy

Kešú ořechy

Jedlé kaštany

Kokosové ořechy

Lískové ořechy

Makadamia ořechy

Pekanové ořechy

Piniové oříšky

Pistácie

Vlašské ořechy

Ostatní

| iii) | JÁDROVÉ OVOCE |
| --- | --- |

iii)

JÁDROVÉ OVOCE

0,2

0,2

Jablka

Hrušky

Kdoule

Ostatní

| iv) | PECKOVÉ OVOCE |
| --- | --- |

iv)

PECKOVÉ OVOCE

Meruňky

0,1

0,2

Třešně a višně

0,5

Broskve (včetně nektarinek a podobných hybridů)

0,1

0,2

Švestky

0,5

Ostatní

0,05 (1)

0,1 (1)

| v) | BOBULOVINY A DROBNÉ OVOCE |
| --- | --- |

v)

BOBULOVINY A DROBNÉ OVOCE

| a) | Hrozny révy vinné stolní a moštové |
| --- | --- |

a)

Hrozny révy vinné stolní a moštové

0,2

Stolní hrozny

0,3

Hrozny moštové

0,5

| b) | Jahody (kromě lesních) |
| --- | --- |

b)

Jahody (kromě lesních)

0,5

0,1 (1)

| c) | Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích) |
| --- | --- |

c)

Ovoce z keřů (kromě planě rostoucích)

0,05 (1)

0,1 (1)

Ostružiny

Ostružiny ostružiníku ježiníku

Loganovy ostružiny

Maliny

Ostatní

| d) | Ostatní bobuloviny a drobné ovoce (kromě planě rostoucího) |
| --- | --- |

d)

Ostatní bobuloviny a drobné ovoce (kromě planě rostoucího)

0,1 (1)

Borůvky

Brusinky

Rybíz (červený, bílý a černý)

0,5

Angrešt

Ostatní

0,05 (1)

| e) | Planě rostoucí bobuloviny a plody |
| --- | --- |

e)

Planě rostoucí bobuloviny a plody

0,05 (1)

0,1 (1)

| vi) | RŮZNÉ |
| --- | --- |

vi)

RŮZNÉ

0,05 (1)

Avokáda

Banány

Datle

Fíky

Kiwi

Kumkvaty

Liči

Manga

Olivy (pro přímou spotřebu)

Olivy (pro extrakci oleje)

Papája

0,2

Mučenky

Ananasy

Granátová jablka

Ostatní

0,1 (1)

Zelenina, čerstvá nebo tepelně neupravená, zmrazená nebo sušená

| i) | KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINA |
| --- | --- |

i)

KOŘENOVÁ A HLÍZNATÁ ZELENINA

0,05 (1)

0,1 (1)

Řepa salátová

Mrkev

Maniokové kořeny

Celer bulvový

Křen

Jeruzalémské artyčoky

Pastinák

Petržel kořenová

Ředkvička/ředkev

Černý kořen

Batáty

Tuřín

Vodnice

Jam

Ostatní

| ii) | CIBULOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

ii)

CIBULOVÁ ZELENINA

0,05 (1)

0,1 (1)

Česnek

Cibule

Šalotka

Cibule jarní

Ostatní

| iii) | PLODOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iii)

PLODOVÁ ZELENINA

| a) | Lilkovité |
| --- | --- |

a)

Lilkovité

Rajčata

0,1

0,5

Paprika

0,2

Lilek

0,1

0,5

Okra

2

Ostatní

0,05 (1)

0,1 (1)

| b) | Tykvovité – s jedlou slupkou |
| --- | --- |

b)

Tykvovité – s jedlou slupkou

0,1

0,1 (1)

Okurky salátové

Okurky nakládačky

Cukety

Ostatní

| c) | Tykvovité – s nejedlou slupkou |
| --- | --- |

c)

Tykvovité – s nejedlou slupkou

0,1

0,1 (1)

Melouny cukrové

Tykve

Melouny vodní

Ostatní

| d) | Kukuřice cukrová |
| --- | --- |

d)

Kukuřice cukrová

0,05 (1)

0,1 (1)

| iv) | KOŠŤÁLOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iv)

KOŠŤÁLOVÁ ZELENINA

0,05 (1)

| a) | Košťálová zelenina vytvářející růžice |
| --- | --- |

a)

Košťálová zelenina vytvářející růžice

0,1 (1)

Brokolice

Květák

Ostatní

| b) | Košťálová zelenina vytvářející hlávky |
| --- | --- |

b)

Košťálová zelenina vytvářející hlávky

Kapusta růžičková

0,5

Kapusta hlávková a zelí hlávkové

Ostatní

0,1 (1)

| c) | Košťálová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

Košťálová zelenina listová

0,1 (1)

Zelí pekingské

Kadeřávek

Ostatní

| d) | Kedlubny |
| --- | --- |

d)

Kedlubny

0,1 (1)

| v) | LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY |
| --- | --- |

v)

LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Salát a podobná zelenina |
| --- | --- |

a)

Salát a podobná zelenina

Řeřicha

Kozlíček polníček

Salát

Endivie

Večernice (ruccola)

Listy a řapíky brukve

Ostatní

| b) | Špenát a podobná zelenina |
| --- | --- |

b)

Špenát a podobná zelenina

Špenát

Mangold

Ostatní

| c) | Potočnice lékařská |
| --- | --- |

c)

Potočnice lékařská

| d) | Čekanka |
| --- | --- |

d)

Čekanka

| e) | Čerstvé bylinky |
| --- | --- |

e)

Čerstvé bylinky

Kerblík

Cibule sečka

Petržel

Celerová nať

Ostatní

| vi) | LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá) |
| --- | --- |

vi)

LUSKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

0,05 (1)

Fazolové lusky

0,2

Vyluštěná fazolová semena

Hrachové lusky

0,2

Vyluštěná hrachová zrna

Ostatní

0,1 (1)

| vii) | ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá) |
| --- | --- |

vii)

ŘAPÍKATÁ A STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

0,1 (1)

Chřest

Kardy

Celer řapíkatý

Fenykl

Artyčoky

0,2

Pór

Reveň

Ostatní

0,05 (1)

| viii) | HOUBY |
| --- | --- |

viii)

HOUBY

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | Žampiony pěstované |
| --- | --- |

a)

Žampiony pěstované

| b) | Žampiony volně rostoucí |
| --- | --- |

b)

Žampiony volně rostoucí

| 3. | Luštěniny |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,1 (1)

Boby

Čočka

Hrách

Vlčí bob

Ostatní

| 4. | Olejnatá semena |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

Lněná semena

Jádra podzemnice olejné

Mák

Sezamová semena

Slunečnicová semena

Semena řepky

Sójové boby

0,2

Hořčičná semena

Bavlníková semena

Semena konopí

Ostatní

0,1 (1)

| 5. | Brambory |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,1 (1)

Konzumní brambory rané

Konzumní brambory pozdní

| 6. | Čaj (sušené lístky a stonky, fermentované nebo nefermentované, čajovníku Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

| 7. | Chmel (sušený), včetně chmelových pelet a nekoncentrovaného prachu |
| --- | --- |

7.

0,5

0,1 (1)

---

(1)  Označuje mez stanovitelnosti.

1

(2)  Znamená, že do doby, než žadatel předloží patřičné údaje, byl do 31. prosince 2007 přechodně stanoven maximální limit reziduí. Pokud do uvedeného data nebudou obdrženy žádné údaje, bude maximální limit reziduí směrnicí nebo nařízením stažen.“

2

---