# Euroopa Liidu L 97/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 97 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide12. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 97

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide12. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 387/2007, 11. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 388/2007, 11. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 389/2007, 11. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 390/2007, 11. aprill 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2007, 11. aprill 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 392/2007, 11. aprill 2007, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 2.–6. aprill 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 39 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2007/21/EÜ, 10. aprill 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeainete asoksüstrobiin, imasaliil, metüülkresoksiim, spiroksamiin, asiimsulfuroon, proheksadioonkaltsium ja fluroksüpüür I lisasse kuulumise lõpuga (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 387/2007, 11. aprill 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 388/2007, 11. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 389/2007, 11. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 390/2007, 11. aprill 2007, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2007, 11. aprill 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu

30

Komisjoni määrus (EÜ) nr 392/2007, 11. aprill 2007, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 2.–6. aprill 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

39

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2007/21/EÜ, 10. aprill 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeainete asoksüstrobiin, imasaliil, metüülkresoksiim, spiroksamiin, asiimsulfuroon, proheksadioonkaltsium ja fluroksüpüür I lisasse kuulumise lõpuga (
  1
  )

1

42

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/226/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. aprill 2007, mis käsitleb turuleviimise tähtaja pikendamist biotsiidide suhtes, mis sisaldavad teatavaid direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi jooksul uurimata toimeaineid
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1545 all) | 47 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/226/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. aprill 2007, mis käsitleb turuleviimise tähtaja pikendamist biotsiidide suhtes, mis sisaldavad teatavaid direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi jooksul uurimata toimeaineid
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 1545 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1545 all)

47

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 30. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/19/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta ja nõukogu direktiivi 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri) parandus (ELT L 91, 31.3.2007) | 50 |
| | * | Komisjoni 2. aprilli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 372/2007 (millega sätestatakse ajutised erimigratsiooni piirnormid toiduga kokkupuutuvate kaante tihendites kasutatavate plastifikaatorite suhtes) parandus (ELT L 92, 3.4.2007) | 70 |

Parandused

*

Komisjoni 30. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/19/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta ja nõukogu direktiivi 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri) parandus (ELT L 91, 31.3.2007)

50

*

Komisjoni 2. aprilli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 372/2007 (millega sätestatakse ajutised erimigratsiooni piirnormid toiduga kokkupuutuvate kaante tihendites kasutatavate plastifikaatorite suhtes) parandus (ELT L 92, 3.4.2007)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 387/2007,

11. aprill 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. aprillil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 11. aprilli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 104,8 |
| TN | 143,7 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 135,5 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 119,4 |
| 0709 90 70 | MA | 69,8 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 73,5 |
| 0709 90 80 | IL | 84,1 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 51,4 |
| MA | 45,1 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 55,1 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 80,2 |
| CA | 124,4 |
| CL | 89,4 |
| CN | 82,4 |
| NZ | 122,4 |
| US | 118,1 |
| UY | 68,4 |
| ZA | 94,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0808 20 50 | AR | 78,7 |
| CL | 104,4 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 90,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

104,8

TN

143,7

TR

158,1

ZZ

135,5

0707 00 05

JO

171,8

TR

67,0

ZZ

119,4

0709 90 70

MA

69,8

TR

77,1

ZZ

73,5

0709 90 80

IL

84,1

ZZ

84,1

0805 10 20

EG

48,8

IL

51,4

MA

45,1

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

55,1

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

85,0

BR

80,2

CA

124,4

CL

89,4

CN

82,4

NZ

122,4

US

118,1

UY

68,4

ZA

94,3

ZZ

96,1

0808 20 50

AR

78,7

CL

104,4

ZA

87,1

ZZ

90,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood “ZZ” tähistab “muud päritolu”.

---

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 388/2007,

11. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1493/1999 V lisa punkti A alapunktiga 3 on lubatud veini suurimat vääveldioksiidisisaldust tõsta, kui see on ilmastikutingimuste tõttu vajalik. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1493/1999 V lisa punkti A alapunktiga 3 on lubatud veini suurimat vääveldioksiidisisaldust tõsta, kui see on ilmastikutingimuste tõttu vajalik.

| (2) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (2) on sätestatud veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad veini suurima lubatud vääveldioksiidisisalduse kohta. Artikli 19 lõikega 4 on ette nähtud, et kõnealuse määruse XIIa lisas on loetletud juhud, mil liikmesriigid võivad ilmastikutingimuste tõttu lubada tõsta veini suurimat vääveldioksiidisisaldust, mis muidu on alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 40 milligrammi võrra liitri kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (2) on sätestatud veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad veini suurima lubatud vääveldioksiidisisalduse kohta. Artikli 19 lõikega 4 on ette nähtud, et kõnealuse määruse XIIa lisas on loetletud juhud, mil liikmesriigid võivad ilmastikutingimuste tõttu lubada tõsta veini suurimat vääveldioksiidisisaldust, mis muidu on alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 40 milligrammi võrra liitri kohta.

| (3) | Erakordselt ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu on Saksamaa valitsus palunud 2007. aasta 12. jaanuari kirjas luba tõsta veini suurimat vääveldioksiidisisaldust, mis muidu on alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 40 milligrammi võrra liitri kohta Baden-Würtembergi, Baieri, Hesseni ja Rheinland-Pfalzi liidumaade territooriumil toodetud veini puhul, mis on valmistatud 2006. aasta saagi viinamarjadest. See taotlus tuleks rahuldada. |
| --- | --- |

(3)

Erakordselt ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu on Saksamaa valitsus palunud 2007. aasta 12. jaanuari kirjas luba tõsta veini suurimat vääveldioksiidisisaldust, mis muidu on alla 300 milligrammi liitri kohta, kuni 40 milligrammi võrra liitri kohta Baden-Würtembergi, Baieri, Hesseni ja Rheinland-Pfalzi liidumaade territooriumil toodetud veini puhul, mis on valmistatud 2006. aasta saagi viinamarjadest. See taotlus tuleks rahuldada.

| (4) | Saksa pädevate asutuste esitatud teaduslikud aruanded näitavad, et vääveldioksiidisisaldust tuleb tavapäraselt lubatuga võrreldes tõsta, et tagada veini nõuetekohane valmimine ja säilimine ning võimaldada seda turustada. See ajutine meede on ainus kättesaadav võimalus kasutada ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu kannatada saanud viinamarju turustamiseks sobiva veini valmistamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Saksa pädevate asutuste esitatud teaduslikud aruanded näitavad, et vääveldioksiidisisaldust tuleb tavapäraselt lubatuga võrreldes tõsta, et tagada veini nõuetekohane valmimine ja säilimine ning võimaldada seda turustada. See ajutine meede on ainus kättesaadav võimalus kasutada ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu kannatada saanud viinamarju turustamiseks sobiva veini valmistamiseks.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1622/2000 tuleb seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1622/2000 tuleb seetõttu muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1622/2000 XIIa lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2030/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 40).

2

---

LISA

“XIIa LISA

Vääveldioksiidi suurima üldsisalduse tõstmine, kui see on ilmastikutingimuste tõttu vajalik

(Artikkel 19)

| | Aasta | Liikmesriik | Viinamarjakasvatuspiirkon(na)d | Asjaomased veinid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2000 | Saksamaa | Kõik Saksamaa viinamarjakasvatuspiirkonnad | Kõik 2000. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid |
| 2. | 2006 | Saksamaa | Baden-Würtembergi, Baieri, Hesseni ja Rheinland-Pfalzi liidumaade viinamarjakasvatuspiirkonnad | Kõik 2006. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid” |

Aasta

Liikmesriik

Viinamarjakasvatuspiirkon(na)d

Asjaomased veinid

1.

2000

Saksamaa

Kõik Saksamaa viinamarjakasvatuspiirkonnad

Kõik 2000. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid

2.

2006

Saksamaa

Baden-Würtembergi, Baieri, Hesseni ja Rheinland-Pfalzi liidumaade viinamarjakasvatuspiirkonnad

Kõik 2006. aasta viinamarjasaagist valmistatud veinid”

---

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 389/2007,

11. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1622/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatakse ühenduse eeskiri veinivalmistustavade ja -menetluste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (2) on sätestatud teatavate määrusega (EÜ) nr 1493/1999 kasutada lubatud ainete kasutamise tingimused. IX a lisaga on ette nähtud, et dimetüüldikarbonaati tuleb kasutada enne veini villimist. Termini “villimine” tõlkimine ja erinev tähendus teatavates keeltes on viinud selleni, et ettevõtjad ja kontrolliasutused kasutavad kõnealust nõuet erinevas tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1622/2000 (2) on sätestatud teatavate määrusega (EÜ) nr 1493/1999 kasutada lubatud ainete kasutamise tingimused. IX a lisaga on ette nähtud, et dimetüüldikarbonaati tuleb kasutada enne veini villimist. Termini “villimine” tõlkimine ja erinev tähendus teatavates keeltes on viinud selleni, et ettevõtjad ja kontrolliasutused kasutavad kõnealust nõuet erinevas tähenduses.

| (2) | Komisjoni 29. aprilli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 753/2002 (milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas) (3) artikliga 7 on kindlaks määratud termini “villimine” kasutamine selle määruse tähenduses. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. aprilli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 753/2002 (milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas) (3) artikliga 7 on kindlaks määratud termini “villimine” kasutamine selle määruse tähenduses.

| (3) | Selleks et tagada dimetüüldikarbonaadi kasutamise nõuete ühtne tõlgendamine, tuleks üle võtta määruses (EÜ) nr 753/2002 esineva termini “villimine” tähendus ning kasutada seda määruses (EÜ) nr 1622/2000 esinevate nõuete täpsustamiseks. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1622/2000 IX a lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada dimetüüldikarbonaadi kasutamise nõuete ühtne tõlgendamine, tuleks üle võtta määruses (EÜ) nr 753/2002 esineva termini “villimine” tähendus ning kasutada seda määruses (EÜ) nr 1622/2000 esinevate nõuete täpsustamiseks. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1622/2000 IX a lisa vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1622/2000 IX a lisa teise lõike esimene taane asendatakse järgmise tekstiga:

| “— | Lisamine peab toimuma veidi aega enne villimist, mis on määratletud kui kõnealuse toote pakendamine kaubanduslikul eesmärgil kuni 60-liitristesse mahutitesse.” |
| --- | --- |

“—

Lisamine peab toimuma veidi aega enne villimist, mis on määratletud kui kõnealuse toote pakendamine kaubanduslikul eesmärgil kuni 60-liitristesse mahutitesse.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2030/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 40).

2

(3)  EÜT L 118, 4.5.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2016/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 38).

3

---

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 390/2007,

11. aprill 2007,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon sai 31. mail 2006 kaebuse Ameerika Ühendriikidest (edaspidi “USA”), Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) ja Taiwanist pärit peroksosulfaatide (edaspidi “persulfaadid”) kohta, mille vastavalt algmääruse artiklile 5 esitas CEFIC (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % kogu ühenduse persulfaatide toodangust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 31. mail 2006 kaebuse Ameerika Ühendriikidest (edaspidi “USA”), Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) ja Taiwanist pärit peroksosulfaatide (edaspidi “persulfaadid”) kohta, mille vastavalt algmääruse artiklile 5 esitas CEFIC (edaspidi “kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % kogu ühenduse persulfaatide toodangust.

| (2) | Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Menetlus algatati 13. juulil 2006 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2) |
| --- | --- |

(3)

Menetlus algatati 13. juulil 2006 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. (2)

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, USA, Hiina ja Taiwani eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja ühendustele, ning USA, Hiina ja Taiwani esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, USA, Hiina ja Taiwani eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja ühendustele, ning USA, Hiina ja Taiwani esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja muudele Hiina eksportivatele tootjatele, kes endast menetluse algatamise teadaandes sätestatud tähtaja jooksul teatasid. Kuus eksportivat tootjat (vajaduse korral koos seotud müügiettevõtetega) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja muudele Hiina eksportivatele tootjatele, kes endast menetluse algatamise teadaandes sätestatud tähtaja jooksul teatasid. Kuus eksportivat tootjat (vajaduse korral koos seotud müügiettevõtetega) taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (6) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võib dumpingu ja kahju kindlakstegemise uurimisel rakendada väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võib dumpingu ja kahju kindlakstegemise uurimisel rakendada väljavõttelist uuringut.

| (7) | Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta 2005. kalendriaasta jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil Hiina eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta 2005. kalendriaasta jooksul.

| (8) | Arvestades, et uurimise käigus tegi koostööd ainult kuus eksportivat tootjat, otsustati, et väljavõtteline uuring pole vajalik. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et uurimise käigus tegi koostööd ainult kuus eksportivat tootjat, otsustati, et väljavõtteline uuring pole vajalik.

| (9) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. Vastused saadi kuuelt Hiina, kahelt USA ja ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt ning ühelt tootjalt võrdlusriigis Türgis. Täielikud vastused küsimustikule saadi ka kahelt ühenduse tootjalt ning kaks importijat tegid koostööd, saates küsimustikule vastused. Küsimustikule ei vastanud ükski kasutaja ning ükski muu kasutaja ei esitanud komisjonile teavet ega teatanud endast käesoleva uurimise käigus. |
| --- | --- |

(9)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andsid. Vastused saadi kuuelt Hiina, kahelt USA ja ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt ning ühelt tootjalt võrdlusriigis Türgis. Täielikud vastused küsimustikule saadi ka kahelt ühenduse tootjalt ning kaks importijat tegid koostööd, saates küsimustikule vastused. Küsimustikule ei vastanud ükski kasutaja ning ükski muu kasutaja ei esitanud komisjonile teavet ega teatanud endast käesoleva uurimise käigus.

| (10) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet dumpingu esialgseks tuvastamiseks, dumpingu tagajärjel tekkinud kahju ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Saksamaa |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet dumpingu esialgseks tuvastamiseks, dumpingu tagajärjel tekkinud kahju ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:

a)

Ühenduse tootjad

—

Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Saksamaa

| — | RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Saksamaa |
| --- | --- |

—

RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Saksamaa

| b) | Hiina eksportivad tootjad







  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Shanghai ja sellega seotud kaubandusettevõte Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Shanghai |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Shanghai ja sellega seotud kaubandusettevõte Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Shanghai

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai ja sellega seotud kaubandusettevõte Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai ja sellega seotud kaubandusettevõte Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen

| — | Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui |
| --- | --- |

—

Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

| — | Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji |
| --- | --- |

—

Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji

| — | Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu |
| --- | --- |

—

Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu

| c) | USA eksportivad tootjad







  — | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware |
| --- | --- | --- |

c)

USA eksportivad tootjad

—

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

| — | FMC Corporation, Tonawanda, New York |
| --- | --- |

—

FMC Corporation, Tonawanda, New York

| d) | Seotud kaubandusettevõtja Šveitsis







  — | DuPont De Nemours International S.A., Genf |
| --- | --- | --- |

d)

Seotud kaubandusettevõtja Šveitsis

—

DuPont De Nemours International S.A., Genf

| e) | Taiwani eksportivad tootjad







  — | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi |
| --- | --- | --- |

e)

Taiwani eksportivad tootjad

—

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi

| (11) | Arvestades vajadust kindlaks määrata normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi (käesoleval juhul Türgi) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:

  Türgi tootja







  — | Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul |
| --- | --- | --- |

(11)

Arvestades vajadust kindlaks määrata normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi (käesoleval juhul Türgi) andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:

Türgi tootja

—

Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul

3.   Uuurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (12) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2005 kuni 31. juunini 2006 (“uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2005 kuni 31. juunini 2006 (“uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (13) | Vaatlusalused tooted on USAst, Hiinast ja Taiwanist pärit peroksosulfaadid (persulfaadid) (edaspidi “vaatlusalune toode”). Vaatlusalune toode deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 all (CN-koodid alates 1. jaanuarist 2007). |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalused tooted on USAst, Hiinast ja Taiwanist pärit peroksosulfaadid (persulfaadid) (edaspidi “vaatlusalune toode”). Vaatlusalune toode deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 all (CN-koodid alates 1. jaanuarist 2007).

| (14) | Persulfaafid on valged kristallilised lõhnatud soolad, mille 4 põhitüüpi on järgmised: ammooniumpersulfaat (NH4)2S2O8, naatriumpersulfaat (Na2S2O8), kaaliumpersulfaat (K2S2O8) ja kaaliummonopersulfaat (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4). |
| --- | --- |

(14)

Persulfaafid on valged kristallilised lõhnatud soolad, mille 4 põhitüüpi on järgmised: ammooniumpersulfaat (NH4)2S2O8, naatriumpersulfaat (Na2S2O8), kaaliumpersulfaat (K2S2O8) ja kaaliummonopersulfaat (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4).

| (15) | Vaatlusalust toodet kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes rakendustes. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises, juuksehooldusvahendites, meti eemaldamiseks tekstiililt, paberivalmistamises, hambaproteeside puhastusvahendina ning desinfektsioonivahendina. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalust toodet kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes rakendustes. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises, juuksehooldusvahendites, meti eemaldamiseks tekstiililt, paberivalmistamises, hambaproteeside puhastusvahendina ning desinfektsioonivahendina.

| (16) | Üks USA eksportiv tootja väitis, et kaaliummonopersulfaati (“KMPS”) ei tohiks käsitada sama toote osana, kuna tal on teistsugune keemiline koostis ja struktuur, erinev lõppotstarve ning erinevad tarbijad. Peale selle väitis ta, et KMPSi müüakse teistsuguse hinnaga kui muid tooteliike. |
| --- | --- |

(16)

Üks USA eksportiv tootja väitis, et kaaliummonopersulfaati (“KMPS”) ei tohiks käsitada sama toote osana, kuna tal on teistsugune keemiline koostis ja struktuur, erinev lõppotstarve ning erinevad tarbijad. Peale selle väitis ta, et KMPSi müüakse teistsuguse hinnaga kui muid tooteliike.

| (17) | Uurimine näitas, et vaatamata keemilise valemi ja osaliselt ka kasutuse erinevustele on kõigi erinevate vaatlusaluse toote liikide keemilised ja tehnilised põhiomadused samad ja neid kasutatakse peamiselt ühesugustel eesmärkidel. On teada, et mitte kõiki liike ei kasutata kõikide rakenduste puhul, aga leiti, et vähemalt mõnede oluliste rakenduste puhul on kõik tooteliigid vastastikku asendatavad. Hinnataseme erinevust käsitledes tuletati meelde, et see aspekt ei ole ainuotsustav selle määratlemises, kas mitmed tooteliigid moodustavad ühe ja sama toote. Kuna leiti, et kõigil neljal tooteliigil on sarnased omadused ja samasugune lõppotstarve, tuli kõnealune väide tagasi lükata. Seetõttu käsitletakse kõiki nelja tooteliiki käesolevas menetluses esialgu ühe tootena. |
| --- | --- |

(17)

Uurimine näitas, et vaatamata keemilise valemi ja osaliselt ka kasutuse erinevustele on kõigi erinevate vaatlusaluse toote liikide keemilised ja tehnilised põhiomadused samad ja neid kasutatakse peamiselt ühesugustel eesmärkidel. On teada, et mitte kõiki liike ei kasutata kõikide rakenduste puhul, aga leiti, et vähemalt mõnede oluliste rakenduste puhul on kõik tooteliigid vastastikku asendatavad. Hinnataseme erinevust käsitledes tuletati meelde, et see aspekt ei ole ainuotsustav selle määratlemises, kas mitmed tooteliigid moodustavad ühe ja sama toote. Kuna leiti, et kõigil neljal tooteliigil on sarnased omadused ja samasugune lõppotstarve, tuli kõnealune väide tagasi lükata. Seetõttu käsitletakse kõiki nelja tooteliiki käesolevas menetluses esialgu ühe tootena.

2.   Samasugune toode

| (18) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavate ja müüdavate, USAs, Hiinas ja Taiwanis toodetavate ja sealsel siseturul müüdavate, nendest riikidest ühendusse imporditavate ning võrdlusriigis Türgis toodetavate ja müüdavate persulfaatide füüsikalised ja tehnilised põhiomadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(18)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavate ja müüdavate, USAs, Hiinas ja Taiwanis toodetavate ja sealsel siseturul müüdavate, nendest riikidest ühendusse imporditavate ning võrdlusriigis Türgis toodetavate ja müüdavate persulfaatide füüsikalised ja tehnilised põhiomadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune kasutusotstarve.

| (19) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealused tooted on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Üldine metoodika

| (20) | Allpool sätestatud üldmetoodikat on kohaldatud kõikide koostööd tegevate USA ja Taiwani eksportivate tootjate suhtes ning koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate suhtes, kelle puhul rakendati turumajanduslikku kohtlemist. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel iga asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on sellele eksportivale riigile eriomane. |
| --- | --- |

(20)

Allpool sätestatud üldmetoodikat on kohaldatud kõikide koostööd tegevate USA ja Taiwani eksportivate tootjate suhtes ning koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate suhtes, kelle puhul rakendati turumajanduslikku kohtlemist. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel iga asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on sellele eksportivale riigile eriomane.

1.1.   Normaalväärus

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote kogumüük siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % või suurem vastavast ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote kogumüük siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % või suurem vastavast ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust.

| (22) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga äriühingute poolt omamaiselt müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(22)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga äriühingute poolt omamaiselt müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (23) | Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(23)

Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (24) | Seejärel uuris komisjon, kas iga persulfaadi liigi puhul, mida iga äriühing müüs iga eksportiva riigi siseturul tüüpilistes kogustes, võis müüki siseturul lugeda tavapäraseks kaubandustegevuseks algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele tarbijatele siseturul. |
| --- | --- |

(24)

Seejärel uuris komisjon, kas iga persulfaadi liigi puhul, mida iga äriühing müüs iga eksportiva riigi siseturul tüüpilistes kogustes, võis müüki siseturul lugeda tavapäraseks kaubandustegevuseks algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele tarbijatele siseturul.

| (25) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(25)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (26) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10% kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(26)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või vähem selle tooteliigi müügi kogumahust või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdub ainult selle tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, juhul kui müük moodustas vähemalt 10% kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (27) | Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(27)

Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (28) | Nende eksportiva tootja müüdud tooteliikide puhul, mille omamaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli rakendada teist meetodit. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon sellisel juhul arvestusliku normaalväärtuse järgmisel viisil. |
| --- | --- |

(28)

Nende eksportiva tootja müüdud tooteliikide puhul, mille omamaiseid hindu ei saanud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli rakendada teist meetodit. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 arvutas komisjon sellisel juhul arvestusliku normaalväärtuse järgmisel viisil.

| (29) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(29)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal.

| (30) | Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(30)

Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kindlaks algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

1.2.   Ekspordihind

| (31) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusaluseid tooteid eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(31)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusaluseid tooteid eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (32) | Kui eksportmüük toimus ühenduses asuvate seotud importijate kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt kohandatud impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõikide kuludega, müügi-, üld- ja halduskuludega ja põhjendatud kasumimarginaaliga. Selleks kasutati seotud importijate endi müügi-, üld-ja halduskulusid. Kasumimarginaal tehti kindlaks koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(32)

Kui eksportmüük toimus ühenduses asuvate seotud importijate kaudu, arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ja mida oli nõuetekohaselt kohandatud impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõikide kuludega, müügi-, üld- ja halduskuludega ja põhjendatud kasumimarginaaliga. Selleks kasutati seotud importijate endi müügi-, üld-ja halduskulusid. Kasumimarginaal tehti kindlaks koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabe põhjal.

| (33) | Kui eksportmüük toimus väljaspool ühendust asuva seotud hulgimüüja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks ühenduse sõltumatutele klientidele kehtestatud esimeste edasimüügihindade põhjal. |
| --- | --- |

(33)

Kui eksportmüük toimus väljaspool ühendust asuva seotud hulgimüüja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks ühenduse sõltumatutele klientidele kehtestatud esimeste edasimüügihindade põhjal.

1.3.   Võrdlemine

| (34) | Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(34)

Normaalväärtust ja ekspordihindasid võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (35) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(35)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

1.4.   Dumpingumarginaalid

| (36) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid tooteliigi normaalväärtuse kaalutud keskmise võrdlemisel ekspordihinna kaalutud keskmisega, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid tooteliigi normaalväärtuse kaalutud keskmise võrdlemisel ekspordihinna kaalutud keskmisega, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud.

| (37) | Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat. |
| --- | --- |

(37)

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati vastavat impordistatistikat.

| (38) | Kuna koostöötase oli USAs ja Taiwanis kõrge (100 %) ning ei olnud põhjust arvata, et kõnealustes riikides mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, peeti asjakohaseks kehtestada kummagi riigi koostööst keelduvate eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksutase. |
| --- | --- |

(38)

Kuna koostöötase oli USAs ja Taiwanis kõrge (100 %) ning ei olnud põhjust arvata, et kõnealustes riikides mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, peeti asjakohaseks kehtestada kummagi riigi koostööst keelduvate eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksutase.

| (39) | Ka Hiina puhul oli koostöö tase riigi tasandil väga kõrge (üle 85 %). Erimeetodeid, mida kasutati üleriigilise dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks Hiina puhul, selgitatakse allpool. |
| --- | --- |

(39)

Ka Hiina puhul oli koostöö tase riigi tasandil väga kõrge (üle 85 %). Erimeetodeid, mida kasutati üleriigilise dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks Hiina puhul, selgitatakse allpool.

2.   Ameerika Ühendriigid

2.1.   Normaalväärus

| (40) | Mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja puhul oli samasuguse toote omamaise müügi kogumaht tüüpiline, nagu on määratletud eespool põhjenduses 21. Kõikide tooteliikide puhul võeti normaalväärtuse aluseks USA sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad, nagu on selgitatud põhjendustes 24 ja 25, kuna kõnealune müük moodustas kõikidel juhtudel 10 % või rohkem kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(40)

Mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja puhul oli samasuguse toote omamaise müügi kogumaht tüüpiline, nagu on määratletud eespool põhjenduses 21. Kõikide tooteliikide puhul võeti normaalväärtuse aluseks USA sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad, nagu on selgitatud põhjendustes 24 ja 25, kuna kõnealune müük moodustas kõikidel juhtudel 10 % või rohkem kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust.

2.2.   Ekspordihind

| (41) | Üks koostööd tegev eksportiv tootja eksportis otse ühenduse sõltumatutele tarbijatele. Selle eksportija puhul põhines ekspordihind seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(41)

Üks koostööd tegev eksportiv tootja eksportis otse ühenduse sõltumatutele tarbijatele. Selle eksportija puhul põhines ekspordihind seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

| (42) | Teise eksportija puhul toimus kogu ühendusse suunatud müük Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu. Ekspordihind määrati seetõttu kindlaks põhjenduses 33 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(42)

Teise eksportija puhul toimus kogu ühendusse suunatud müük Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu. Ekspordihind määrati seetõttu kindlaks põhjenduses 33 kirjeldatud viisil.

| (43) | Peale selle oli oluline osa kõnealuse USA eksportiva tootja eksportmüügist ühendusse, mis toimus Šveitsis asuva seotud äriühingu kaudu, suunatud seotud äriühingule, mis kasutas vaatlusalust toodet toormaterjalina teise toote toomiseks, mida ei käsitata samasuguse tootena algmääruse artikli 1 lõike 4 alusel. |
| --- | --- |

(43)

Peale selle oli oluline osa kõnealuse USA eksportiva tootja eksportmüügist ühendusse, mis toimus Šveitsis asuva seotud äriühingu kaudu, suunatud seotud äriühingule, mis kasutas vaatlusalust toodet toormaterjalina teise toote toomiseks, mida ei käsitata samasuguse tootena algmääruse artikli 1 lõike 4 alusel.

| (44) | Kuna leiti, et äriühingute vaheline seos mõjutas hindu, mis olid kehtestatud eksportiva tootja ja sellega seotud äriühingu ning nendega seotud Šveitsis asuva hulgimüüja tehingutele, ei saanud neid hindu kasutada kõnealuste tehingute ekspordihinna kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(44)

Kuna leiti, et äriühingute vaheline seos mõjutas hindu, mis olid kehtestatud eksportiva tootja ja sellega seotud äriühingu ning nendega seotud Šveitsis asuva hulgimüüja tehingutele, ei saanud neid hindu kasutada kõnealuste tehingute ekspordihinna kindlaksmääramiseks.

| (45) | Et ekspordihinda ei olnud võimalik arvutada seotud äriühingu sõltumatutele tarbijatele suunatud edasimüügihinna põhjal, sest seotud äriühing töötleb vaatlusalust toodet oluliselt lõpptoote saamiseks, jäeti kõik suletud turul toimuvad tehingud ekspordihinna kindlaksmääramisel kõrvale. |
| --- | --- |

(45)

Et ekspordihinda ei olnud võimalik arvutada seotud äriühingu sõltumatutele tarbijatele suunatud edasimüügihinna põhjal, sest seotud äriühing töötleb vaatlusalust toodet oluliselt lõpptoote saamiseks, jäeti kõik suletud turul toimuvad tehingud ekspordihinna kindlaksmääramisel kõrvale.

2.3.   Võrdlus

| (46) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil, nagu on eespool kirjeldatud, tehes vajaduse korral korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti allahindlusi, hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid ning imporditollimakse. |
| --- | --- |

(46)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil, nagu on eespool kirjeldatud, tehes vajaduse korral korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti allahindlusi, hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid ning imporditollimakse.

| (47) | Ühe eksportiva tootja puhul, kelle müük toimus Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu, tehti korrigeerimine vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i. Korrigeerimine tehti Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte saadud hinnalisandi alusel, kuid nimetatud arvutuses ei olnud võimalik kasutada seotud kaubandusettevõtte tegelikku kasumit, kuna eksportiva tootja ja seotud kaubandusettevõtte omavaheline seos mõjutas oluliselt ülekandehindu. Hinnalisand arvutati seetõttu seotud kaubandusettevõtte poolt uurimisperioodil kantud müügi-, üld- ja halduskulude ning mõistliku kasumimarginaali (nimetatud etapil 5 %) summana, kuna puudus asjakohane teave koostööd tegevatelt sõltumatutelt äriühingutelt, kes täitsid võrreldavaid ülesandeid. |
| --- | --- |

(47)

Ühe eksportiva tootja puhul, kelle müük toimus Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu, tehti korrigeerimine vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i. Korrigeerimine tehti Šveitsis asuva seotud kaubandusettevõtte saadud hinnalisandi alusel, kuid nimetatud arvutuses ei olnud võimalik kasutada seotud kaubandusettevõtte tegelikku kasumit, kuna eksportiva tootja ja seotud kaubandusettevõtte omavaheline seos mõjutas oluliselt ülekandehindu. Hinnalisand arvutati seetõttu seotud kaubandusettevõtte poolt uurimisperioodil kantud müügi-, üld- ja halduskulude ning mõistliku kasumimarginaali (nimetatud etapil 5 %) summana, kuna puudus asjakohane teave koostööd tegevatelt sõltumatutelt äriühingutelt, kes täitsid võrreldavaid ülesandeid.

| (48) | Üks USA eksportiv tootja taotles kaubandustaseme kohandamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d väites, et teatav osa tema omamaisest müügist ei ole võrreldav eksportmüügiga, kuna omamaisel turul on olemas tarbijate kategooria, kellega seoses eksportiva tootja funktsioon on erinev. Uurimine tegi kindlaks, et kõnealune taotlus oli põhjendamatu, kuna äriühing ei esitanud tõendusmaterjali funktsioonide väidetava erinevuse kohta. Peale selle leiti, et väidetavad hinnaerinevused kategooriate vahel ei olnud kõikide tooteliikide puhul sarnased. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(48)

Üks USA eksportiv tootja taotles kaubandustaseme kohandamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d väites, et teatav osa tema omamaisest müügist ei ole võrreldav eksportmüügiga, kuna omamaisel turul on olemas tarbijate kategooria, kellega seoses eksportiva tootja funktsioon on erinev. Uurimine tegi kindlaks, et kõnealune taotlus oli põhjendamatu, kuna äriühing ei esitanud tõendusmaterjali funktsioonide väidetava erinevuse kohta. Peale selle leiti, et väidetavad hinnaerinevused kategooriate vahel ei olnud kõikide tooteliikide puhul sarnased. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

2.4.   Dumpingumarginaalid

| (49) | Kuna koostöö tase oli kõrge ning ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, siis määrati kõigi muude USA eksportijate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmäär samale tasemele koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks ettenähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(49)

Kuna koostöö tase oli kõrge ning ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, siis määrati kõigi muude USA eksportijate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmäär samale tasemele koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks ettenähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga.

| (50) | Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist on esialgu järgmised:






  E.I. DuPont De Nemours | 28,3 % |
| --- | --- | --- |
| FMC Corporation | 84,1 % |
| Kõik muud äriühingud | 84,1 % |

(50)

Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist on esialgu järgmised:

E.I. DuPont De Nemours

28,3 %

FMC Corporation

84,1 %

Kõik muud äriühingud

84,1 %

3.   Hiina

3.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (51) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(51)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.

| (52) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(52)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3.

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle võetud märkimisväärseid moonutusi;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus ning |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus ning

| 5. | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5.

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (53) | Kuus eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis nende äriühingute valduses kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. Uurimine näitas, et turumajanduslikku kohtlemist sai võimaldada ainult kolmele eksportivale tootjale ning kolme teise eksportiva tootja puhul tuli turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata. Tuleb märkida, et ühe eksportiva tootja puhul kolmest, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, sõltub otsus hiljem saadud teabe täiendavast läbivaatamisest, mida ei olnud võimalik teha praegusel etapil, ning mida kirjeldatakse allpool. Kui täiendav läbivaatamine kõnealust teavet kinnitab, võib see oluliselt muuta olukorda, mille alusel sellele äriühingule turumajanduslik kohtlemine võimaldati, kuivõrd see võib mõjutada 1. kriteeriumi täitmist. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte sellest, kuivõrd oli nende kolme äriühingu puhul, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, täidetud viis eespool nimetatud kriteeriumi.










  Äriühing | Kriteerium |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 1 | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 2 | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 3 | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud |

(53)

Kuus eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon kogus ja kontrollis nende äriühingute valduses kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid, mida ta vajalikuks pidas. Uurimine näitas, et turumajanduslikku kohtlemist sai võimaldada ainult kolmele eksportivale tootjale ning kolme teise eksportiva tootja puhul tuli turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata. Tuleb märkida, et ühe eksportiva tootja puhul kolmest, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, sõltub otsus hiljem saadud teabe täiendavast läbivaatamisest, mida ei olnud võimalik teha praegusel etapil, ning mida kirjeldatakse allpool. Kui täiendav läbivaatamine kõnealust teavet kinnitab, võib see oluliselt muuta olukorda, mille alusel sellele äriühingule turumajanduslik kohtlemine võimaldati, kuivõrd see võib mõjutada 1. kriteeriumi täitmist. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte sellest, kuivõrd oli nende kolme äriühingu puhul, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, täidetud viis eespool nimetatud kriteeriumi.

Äriühing

Kriteerium

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

1

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

2

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

3

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

| (54) | Uurimine näitas, et äriühingud 1, 2 ja 3 ei täitnud eespool nimetatud kriteeriume 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

(54)

Uurimine näitas, et äriühingud 1, 2 ja 3 ei täitnud eespool nimetatud kriteeriume 1, 2 ja 3.

| (55) | Ükski kolmest äriühingust ei suutnud näidata, et majanduslikud otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta. |
| --- | --- |

(55)

Ükski kolmest äriühingust ei suutnud näidata, et majanduslikud otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta.

| (56) | Äriühingu 1 puhul leiti, et enamik juhatuse liikmetest, sealhulgas ka juhatuse esimees, kellele kuulub oluline osa äriühingust, olid samal positsioonil ka enne erastamist ning olid ametisse määratud riigi poolt. Selgus, et nad olid ka kommunistliku partei liikmed. Peale selle ei suutnud äriühing tõestada erastamisprotsessi käigus aktsiate eest maksmist. Äriühing 2 loodi riikliku äriühinguna ja erastati 2000. aastal; uurimine näitas, et kolm juhtkonna liiget oli ametis enne erastamist, nad juhtisid erastamisprotsessi ning nende käes oli endiselt kontroll äriühingus tehtavate otsuste üle. Need kolm isikut olid ka kommunistliku partei liikmed. Peale selle leiti, et äriühing 2 esitas valeandmeid aktsiate omanike ja erastamisprotsessi kohta, varjates seega märkimisväärset riigipoolset sekkumist. Äriühingu 3 puhul esines selgeid viiteid sellele, et äriühingu alustamiseks vajalik kapital saadi külade või kollektiivses omanduses olevatelt äriühingutelt, mida juhtis äriühingu praegune esimees, ning äriühing ei suutnud selgitada ega näidata kapitali päritolu. |
| --- | --- |

(56)

Äriühingu 1 puhul leiti, et enamik juhatuse liikmetest, sealhulgas ka juhatuse esimees, kellele kuulub oluline osa äriühingust, olid samal positsioonil ka enne erastamist ning olid ametisse määratud riigi poolt. Selgus, et nad olid ka kommunistliku partei liikmed. Peale selle ei suutnud äriühing tõestada erastamisprotsessi käigus aktsiate eest maksmist. Äriühing 2 loodi riikliku äriühinguna ja erastati 2000. aastal; uurimine näitas, et kolm juhtkonna liiget oli ametis enne erastamist, nad juhtisid erastamisprotsessi ning nende käes oli endiselt kontroll äriühingus tehtavate otsuste üle. Need kolm isikut olid ka kommunistliku partei liikmed. Peale selle leiti, et äriühing 2 esitas valeandmeid aktsiate omanike ja erastamisprotsessi kohta, varjates seega märkimisväärset riigipoolset sekkumist. Äriühingu 3 puhul esines selgeid viiteid sellele, et äriühingu alustamiseks vajalik kapital saadi külade või kollektiivses omanduses olevatelt äriühingutelt, mida juhtis äriühingu praegune esimees, ning äriühing ei suutnud selgitada ega näidata kapitali päritolu.

| (57) | Nendest kolmest ei olnud ühegi äriühingu raamatupidamine kooskõlas IASiga ning lisaks märgiti tõsist hooletust raamatupidamise auditeerimise puhul. |
| --- | --- |

(57)

Nendest kolmest ei olnud ühegi äriühingu raamatupidamine kooskõlas IASiga ning lisaks märgiti tõsist hooletust raamatupidamise auditeerimise puhul.

| (58) | Varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud moonutused mõjutasid äriühingute kulutusi, eelkõige kulutusi seoses erastamise käigus omandatud maakasutusõiguse (äriühingute 1 ja 3 puhul) ja üleantud varadega (äriühing 2). |
| --- | --- |

(58)

Varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud moonutused mõjutasid äriühingute kulutusi, eelkõige kulutusi seoses erastamise käigus omandatud maakasutusõiguse (äriühingute 1 ja 3 puhul) ja üleantud varadega (äriühing 2).

| (59) | Kolme muu koostööd tegeva äriühingu puhul järeldati esialgu, et nad täidavad kõiki viit kriteeriumi. |
| --- | --- |

(59)

Kolme muu koostööd tegeva äriühingu puhul järeldati esialgu, et nad täidavad kõiki viit kriteeriumi.

| (60) | Pärast seda kui huvitatud isikutele oli antud teada eespool nimetatud järeldustest ning neile oli antud võimalus esitada märkusi, väitis ühenduse tootmisharu, et turumajandusliku kohtlemise andmisest tuleks keelduda kahe eksportiva tootja puhul kolmest, kellele oli kavas turumajanduslikku kohtlemist võimaldada (edaspidi “äriühing 4” ja “äriühing 5”). |
| --- | --- |

(60)

Pärast seda kui huvitatud isikutele oli antud teada eespool nimetatud järeldustest ning neile oli antud võimalus esitada märkusi, väitis ühenduse tootmisharu, et turumajandusliku kohtlemise andmisest tuleks keelduda kahe eksportiva tootja puhul kolmest, kellele oli kavas turumajanduslikku kohtlemist võimaldada (edaspidi “äriühing 4” ja “äriühing 5”).

| (61) | Ühenduse tootmisharu väitis, et äriühingu 4 puhul sekkus riik nii äriühingu juhtimisse kui ka rahastamisse. |
| --- | --- |

(61)

Ühenduse tootmisharu väitis, et äriühingu 4 puhul sekkus riik nii äriühingu juhtimisse kui ka rahastamisse.

| (62) | Äriühingu 5 puhul väitis ühenduse tootmisharu, et äriühing oli esitanud tegelikust väiksema töötajate arvu, ning seadis kahtluse alla algupärase kapitalimakse. Lisaks esitati küsimus seotud kaubandusettevõtte kahjumi kohta. |
| --- | --- |

(62)

Äriühingu 5 puhul väitis ühenduse tootmisharu, et äriühing oli esitanud tegelikust väiksema töötajate arvu, ning seadis kahtluse alla algupärase kapitalimakse. Lisaks esitati küsimus seotud kaubandusettevõtte kahjumi kohta.

| (63) | Äriühingu 4 puhul ei olnud sellel etapil võimalik otsustada, kas esitatud väited on piisavad, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keelduda. Väiteid tuleb pidada tõsisteks, kuid praegu puudub kindlus faktide kohta, millel need väited põhinevad. Enne lõpliku otsuse tegemist tuleb täiendavalt analüüsida äriühingu esitatud teavet ning teha lisauurimus. Et käesolevas olukorras mitte takistada huvitatud isikute õigust kaitsele, peeti praegusel etapil asjakohaseks võimaldada äriühingule 4 turumajanduslik kohtlemine ning jätkata nimetatud äriühingu turumajandusliku kohtlemise taotluse uurimist. |
| --- | --- |

(63)

Äriühingu 4 puhul ei olnud sellel etapil võimalik otsustada, kas esitatud väited on piisavad, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keelduda. Väiteid tuleb pidada tõsisteks, kuid praegu puudub kindlus faktide kohta, millel need väited põhinevad. Enne lõpliku otsuse tegemist tuleb täiendavalt analüüsida äriühingu esitatud teavet ning teha lisauurimus. Et käesolevas olukorras mitte takistada huvitatud isikute õigust kaitsele, peeti praegusel etapil asjakohaseks võimaldada äriühingule 4 turumajanduslik kohtlemine ning jätkata nimetatud äriühingu turumajandusliku kohtlemise taotluse uurimist.

| (64) | Äriühingu 5 kohta esitatud väited olid üksnes oletused. Komisjon kontrollis selle eksportiva tootja esitatud teavet ja tegi järelduse, et nimetatud väited ei ole põhjendatud. Seega jääb komisjoni otsus selle äriühingu kohta jõusse. |
| --- | --- |

(64)

Äriühingu 5 kohta esitatud väited olid üksnes oletused. Komisjon kontrollis selle eksportiva tootja esitatud teavet ja tegi järelduse, et nimetatud väited ei ole põhjendatud. Seega jääb komisjoni otsus selle äriühingu kohta jõusse.

| (65) | Pärast komisjoni järelduste avaldamist väitsid kõik kolm äriühingut, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keelduti, et otsus on väär, et nad on täitnud kõik 5 turumajandusliku kohtlemise kriteeriumit ning seega tuleks neile võimaldada turumajanduslik kohtlemine. |
| --- | --- |

(65)

Pärast komisjoni järelduste avaldamist väitsid kõik kolm äriühingut, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keelduti, et otsus on väär, et nad on täitnud kõik 5 turumajandusliku kohtlemise kriteeriumit ning seega tuleks neile võimaldada turumajanduslik kohtlemine.

| (66) | Äriühing 1 väitis, et oli saatnud komisjonile tõestusmaterjali aktsiate eest tehtud sularahamakse kohta ning eitas igasugust riigipoolset sekkumist otsuste tegemisse. Lisaks väitis äriühing, et tema raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega ning maakasutusõiguse hind vastas turuväärtusele. |
| --- | --- |

(66)

Äriühing 1 väitis, et oli saatnud komisjonile tõestusmaterjali aktsiate eest tehtud sularahamakse kohta ning eitas igasugust riigipoolset sekkumist otsuste tegemisse. Lisaks väitis äriühing, et tema raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega ning maakasutusõiguse hind vastas turuväärtusele.

| (67) | Äriühing 2 vaidlustas väite, et juhtkonna kommunistliku partei liikmesus viitab riigi sekkumisele otsuste tegemisse ning väitis, et esitas lisatõendeid erastamisprotsessi ajal aktsiate eest tehtud maksete kohta. Lisaks väitis äriühing, et kuigi tema raamatupidamine ei vasta kõikidele IASi nõuetele, on see kooskõlas Hiina raamatupidamisstandarditega. |
| --- | --- |

(67)

Äriühing 2 vaidlustas väite, et juhtkonna kommunistliku partei liikmesus viitab riigi sekkumisele otsuste tegemisse ning väitis, et esitas lisatõendeid erastamisprotsessi ajal aktsiate eest tehtud maksete kohta. Lisaks väitis äriühing, et kuigi tema raamatupidamine ei vasta kõikidele IASi nõuetele, on see kooskõlas Hiina raamatupidamisstandarditega.

| (68) | Äriühing 3 väitis, et kapital äriühingu alustamiseks saadi muudelt sama osaniku valduses olevatelt äriühingutelt, et raamatupidamine oli kooskõlas IASi standarditega ning maakasutusõiguse hind oli samasugune kui muudel selle piirkonna ettevõtetel ning vastas turuhinnale. |
| --- | --- |

(68)

Äriühing 3 väitis, et kapital äriühingu alustamiseks saadi muudelt sama osaniku valduses olevatelt äriühingutelt, et raamatupidamine oli kooskõlas IASi standarditega ning maakasutusõiguse hind oli samasugune kui muudel selle piirkonna ettevõtetel ning vastas turuhinnale.

| (69) | Komisjon võttis esitatud märkused arvesse. Need ei muutnud siiski otsust keelduda turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest nende kolme äriühingu puhul. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon võttis esitatud märkused arvesse. Need ei muutnud siiski otsust keelduda turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest nende kolme äriühingu puhul.

| (70) | Äriühing 1 väitis üksnes, et pangakonto väljavõtteid Hiinas tavapäraselt ei kasutatud, kuid ei suutnud esitada tõestust selle kohta, et erastamise käigus oli äriühingu aktsiate eest ka tegelikult makstud. Äriühing ei eitanud fakti, et juhtkonna struktuur on sama kui erastamiseelsel ajal ning et juhatuse esimees on kommunistliku partei liige. Äriühing ei eitanud ka asjaolu, et põhiaktsionärid ei ole juhatuses esindatud. Seepärast jõuti järeldusele, et äriühing ei tõestanud piisavalt märkimisväärse riigipoolse sekkumise puudumist. |
| --- | --- |

(70)

Äriühing 1 väitis üksnes, et pangakonto väljavõtteid Hiinas tavapäraselt ei kasutatud, kuid ei suutnud esitada tõestust selle kohta, et erastamise käigus oli äriühingu aktsiate eest ka tegelikult makstud. Äriühing ei eitanud fakti, et juhtkonna struktuur on sama kui erastamiseelsel ajal ning et juhatuse esimees on kommunistliku partei liige. Äriühing ei eitanud ka asjaolu, et põhiaktsionärid ei ole juhatuses esindatud. Seepärast jõuti järeldusele, et äriühing ei tõestanud piisavalt märkimisväärse riigipoolse sekkumise puudumist.

| (71) | Ei esitatud mingeid uusi fakte, mille alusel senistest järeldustest loobuda või mis oleksid toetanud väidet, et raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega ning maakasutusõiguse kulud vastasid turutingimustele. |
| --- | --- |

(71)

Ei esitatud mingeid uusi fakte, mille alusel senistest järeldustest loobuda või mis oleksid toetanud väidet, et raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega ning maakasutusõiguse kulud vastasid turutingimustele.

| (72) | Äriühing 2 vaidlustas komisjoni otsuse, kuid ei eitanud fakte, mille otsus põhines. Erastamisprotsessi ja aktsiate eest tehtud maksete osas väitis äriühing, et ta esitas lisateavet, kuid jättis tähelepanuta fakti, et nimetatud dokumendid olid võltsitud, nagu peadirektor kontrollkäigu ajal tunnistas. Peale selle kinnitas äriühing, et kommunistliku partei liikmed olid juhtkonnas võtmepositsioonidel. |
| --- | --- |

(72)

Äriühing 2 vaidlustas komisjoni otsuse, kuid ei eitanud fakte, mille otsus põhines. Erastamisprotsessi ja aktsiate eest tehtud maksete osas väitis äriühing, et ta esitas lisateavet, kuid jättis tähelepanuta fakti, et nimetatud dokumendid olid võltsitud, nagu peadirektor kontrollkäigu ajal tunnistas. Peale selle kinnitas äriühing, et kommunistliku partei liikmed olid juhtkonnas võtmepositsioonidel.

| (73) | Ei esitatud mingeid uusi fakte, mis oleksid toetanud väidet, et raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega, äriühing väitis vaid, et raamatupidamine vastas Hiina raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

(73)

Ei esitatud mingeid uusi fakte, mis oleksid toetanud väidet, et raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega, äriühing väitis vaid, et raamatupidamine vastas Hiina raamatupidamisstandarditele.

| (74) | Äriühingu 3 puhul ei olnud komisjon endiselt kindel kapitali päritolus. Äriühing 3 teatas vaid, et kapital oli saadud äriühingu juhatuse esimehele kuuluvatelt seotud äriühingutelt laenudena, mis mõne kuu jooksul tagasi maksti. See uus teave oli vastuolus väidetega, mida äriühingu 3 esindajad esitasid kontrollkäigu ajal äriühingu valdustesse, kus ei olnud kontrollimiseks kättesaadaval mingeid dokumente, ning lisaks oli see teave selgelt puudulik, kuna seal ei esitatud viiteid sellele, kust saadi raha laenude tagasi maksmiseks. |
| --- | --- |

(74)

Äriühingu 3 puhul ei olnud komisjon endiselt kindel kapitali päritolus. Äriühing 3 teatas vaid, et kapital oli saadud äriühingu juhatuse esimehele kuuluvatelt seotud äriühingutelt laenudena, mis mõne kuu jooksul tagasi maksti. See uus teave oli vastuolus väidetega, mida äriühingu 3 esindajad esitasid kontrollkäigu ajal äriühingu valdustesse, kus ei olnud kontrollimiseks kättesaadaval mingeid dokumente, ning lisaks oli see teave selgelt puudulik, kuna seal ei esitatud viiteid sellele, kust saadi raha laenude tagasi maksmiseks.

| (75) | Äriühing kordas veel, et tema raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega ning uurimise käigus avastatud vasturääkivusi on võimalik lahendada. Väidetava lahenduse kohta esitati siiski vaid osalist teavet, mis põhjendas üksnes väikest osa leitud erinevustest. Kõnealune uus teave esitati alles pärast uurimise lõppu ja nii hilja, et selle kontrollimine oli praktiliselt võimatu. Peale selle ei tõestanud äriühing, et nende maakasutusõiguse madal hind vastas tegelikule turuhinnale. |
| --- | --- |

(75)

Äriühing kordas veel, et tema raamatupidamine oli kooskõlas IASi nõuetega ning uurimise käigus avastatud vasturääkivusi on võimalik lahendada. Väidetava lahenduse kohta esitati siiski vaid osalist teavet, mis põhjendas üksnes väikest osa leitud erinevustest. Kõnealune uus teave esitati alles pärast uurimise lõppu ja nii hilja, et selle kontrollimine oli praktiliselt võimatu. Peale selle ei tõestanud äriühing, et nende maakasutusõiguse madal hind vastas tegelikule turuhinnale.

| (76) | Eespool esitatut arvesse võttes võimaldati turumajanduslik kohtlemine kolmele eksportivale tootjale:






  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(76)

Eespool esitatut arvesse võttes võimaldati turumajanduslik kohtlemine kolmele eksportivale tootjale:

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd.

3.2.   Individuaalne kohtlemine

| (77) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse vajaduse korral üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõestada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele ning neile saab seega võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(77)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse vajaduse korral üleriigiline tollimaks riikidele, kes jäävad selle artikli reguleerimisalasse, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõestada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele ning neile saab seega võimaldada individuaalset kohtlemist.

| (78) | Eksportivad tootjad, kelle suhtes ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. Siiski ei rahuldatud ka äriühingute individuaalse kohtlemise taotlust, kuna nad ei vasta artikli 9 lõike 5 punktis b sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt ekspordihinnad ja -kogused kujunevad vabalt ning võimalik riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes kohaldatakse erineva määraga makse. |
| --- | --- |

(78)

Eksportivad tootjad, kelle suhtes ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. Siiski ei rahuldatud ka äriühingute individuaalse kohtlemise taotlust, kuna nad ei vasta artikli 9 lõike 5 punktis b sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt ekspordihinnad ja -kogused kujunevad vabalt ning võimalik riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes kohaldatakse erineva määraga makse.

3.3.   Normaalväärus

a)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivatele tootjatele, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (79) | Kolme eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, oli samasuguse toote omamaise müügi kogumaht tüüpiline, nagu on määratletud põhjenduses 21. Mõnede tooteliikide normaalväärtus määrati tavapärase kaubandustegevuse käigus Hiina sõltumatute klientide poolt makstud või makstavate hindade alusel, nagu on selgitatud põhjendustes 25 ja 26, ja nende tooteliikide puhul, mille omamaist kogumüüki ei saanud pidada tüüpiliseks või mida ei teostatud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus põhjenduses 27–30 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(79)

Kolme eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, oli samasuguse toote omamaise müügi kogumaht tüüpiline, nagu on määratletud põhjenduses 21. Mõnede tooteliikide normaalväärtus määrati tavapärase kaubandustegevuse käigus Hiina sõltumatute klientide poolt makstud või makstavate hindade alusel, nagu on selgitatud põhjendustes 25 ja 26, ja nende tooteliikide puhul, mille omamaist kogumüüki ei saanud pidada tüüpiliseks või mida ei teostatud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus põhjenduses 27–30 kirjeldatud viisil.

| (80) | Kui normaalväärtus tuli kindlaks määrata arvestuslikult, põhinesid põhjendustes 29 ja 30 osutatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal eksportiva tootja tegelikel müügi-, üld- ja halduskuludel ning kasumil, mis saadi tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote müügist omamaisel turul vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele alalõigule. |
| --- | --- |

(80)

Kui normaalväärtus tuli kindlaks määrata arvestuslikult, põhinesid põhjendustes 29 ja 30 osutatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal eksportiva tootja tegelikel müügi-, üld- ja halduskuludel ning kasumil, mis saadi tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote müügist omamaisel turul vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele alalõigule.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivatele tootjatele, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

i)   Võrdlusriik

| (81) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(81)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (82) | Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Jaapanit sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(82)

Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Jaapanit sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (83) | Võeti ühendust kõigi teadaolevate persulfaatide tootjatega Jaapanis, kuid kõik keeldusid koostööst. |
| --- | --- |

(83)

Võeti ühendust kõigi teadaolevate persulfaatide tootjatega Jaapanis, kuid kõik keeldusid koostööst.

| (84) | Komisjon võttis seejärel ühendust ja saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele persulfaatide tootjatele riikides, kus teadaolevalt selliseid tootjaid oli, nimelt Indiasse ja Türki. India äriühingutelt vastust ei saadud, kuid üks Türgi tootja vastas küsimustikule. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon võttis seejärel ühendust ja saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele persulfaatide tootjatele riikides, kus teadaolevalt selliseid tootjaid oli, nimelt Indiasse ja Türki. India äriühingutelt vastust ei saadud, kuid üks Türgi tootja vastas küsimustikule.

| (85) | Komisjon uuris seejärel, kas Türgi valimine võrdlusriigiks on põhjendatud. Leiti, et vaatamata sellele, et Türgis on ainult üks vaatlusaluse toote tootja, on tegemist avatud turuga, kus on madalad imporditollimaksud ja märkimisväärne import kolmandatest riikidest. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi põhjust, näiteks põhjendamatult kõrget toormaterjali või energiahinda, mille tõttu ei võiks Türgit pidada sobivaks võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon uuris seejärel, kas Türgi valimine võrdlusriigiks on põhjendatud. Leiti, et vaatamata sellele, et Türgis on ainult üks vaatlusaluse toote tootja, on tegemist avatud turuga, kus on madalad imporditollimaksud ja märkimisväärne import kolmandatest riikidest. Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi põhjust, näiteks põhjendamatult kõrget toormaterjali või energiahinda, mille tõttu ei võiks Türgit pidada sobivaks võrdlusriigiks normaalväärtuse kindlaksmääramisel.

| (86) | Koostööd tegeva Türgi tootja esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et selle põhjal normaalväärtust määrata. |
| --- | --- |

(86)

Koostööd tegeva Türgi tootja esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et selle põhjal normaalväärtust määrata.

| (87) | Seega tehti esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. |
| --- | --- |

(87)

Seega tehti esialgne järeldus, et Türgi on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.

ii)   Normaalväärtus

| (88) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal, s.t Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool kirjeldatud meetodile. |
| --- | --- |

(88)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutati normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, võrdlusriigi tootjalt saadud andmete põhjal, s.t Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt eespool kirjeldatud meetodile.

| (89) | Kuna müük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele oli tüüpiline ja üldiselt kasumlik, arvutati normaalväärtus kõigi Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest tavapärase kaubandustegevuse makstud või makstavate hindade põhjal põhjendustes 25 ja 26 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(89)

Kuna müük omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele oli tüüpiline ja üldiselt kasumlik, arvutati normaalväärtus kõigi Türgi turul võrreldavate tooteliikide eest tavapärase kaubandustegevuse makstud või makstavate hindade põhjal põhjendustes 25 ja 26 kirjeldatud viisil.

3.4.   Ekspordihinnad

| (90) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate eksportmüük ühendusse toimus kas otse sõltumatutele klientidele ühenduses või Hiinas, Hongkongis või ühenduses asuvate seotud või sõltumatute äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(90)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate eksportmüük ühendusse toimus kas otse sõltumatutele klientidele ühenduses või Hiinas, Hongkongis või ühenduses asuvate seotud või sõltumatute äriühingute kaudu.

| (91) | Kui vaatlusalust toodet eksporditi otse ühenduse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(91)

Kui vaatlusalust toodet eksporditi otse ühenduse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihinnad kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

| (92) | Kui müük toimus ühenduses asuva seotud äriühingu kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Kui müük toimus väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu, määrati ekspordihind kindlaks põhjenduses 33 sätestatud meetodi alusel. |
| --- | --- |

(92)

Kui müük toimus ühenduses asuva seotud äriühingu kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Kui müük toimus väljaspool ühendust asuva seotud äriühingu kaudu, määrati ekspordihind kindlaks põhjenduses 33 sätestatud meetodi alusel.

3.5.   Võrdlus

| (93) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 tehti korrigeerimisi vajaduse korral transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulude, pakendamis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude suhtes kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning nende kohta esitati kontrollitud tõendeid. |
| --- | --- |

(93)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 tehti korrigeerimisi vajaduse korral transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulude, pakendamis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude suhtes kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning nende kohta esitati kontrollitud tõendeid.

| (94) | Seotud kaubandusettevõtete kaudu toimuva müügi puhul rakendati korrigeerimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a juhul, kui need äriühingud olid täitnud ülesandeid, mis on sarnased komisjonitasu alusel töötava agendi omadega. Seetõttu peeti seotud äriühingu esitatud müügi-, üld- ja halduskulude jaotust usaldusväärseks ja korrigeerimine tehti nimetatud müügi-, üld- ja halduskulude ja 5 %-lise kasumimarginaali põhjal, mida peeti põhjendatuks, kuna puudusid usaldusväärsed andmed koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt ja hulgimüüjatelt ühenduses. |
| --- | --- |

(94)

Seotud kaubandusettevõtete kaudu toimuva müügi puhul rakendati korrigeerimist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a juhul, kui need äriühingud olid täitnud ülesandeid, mis on sarnased komisjonitasu alusel töötava agendi omadega. Seetõttu peeti seotud äriühingu esitatud müügi-, üld- ja halduskulude jaotust usaldusväärseks ja korrigeerimine tehti nimetatud müügi-, üld- ja halduskulude ja 5 %-lise kasumimarginaali põhjal, mida peeti põhjendatuks, kuna puudusid usaldusväärsed andmed koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt ja hulgimüüjatelt ühenduses.

3.6.   Dumpingumarginaalid

a)   Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (95) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas, et vaatlusalusest kolmest eksportijast kahe puhul oli dumpingumarginaal väiksem kui 2 % ehk miinimumtasemel. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist on seega järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | minimaalne |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | minimaalne |

(95)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas, et vaatlusalusest kolmest eksportijast kahe puhul oli dumpingumarginaal väiksem kui 2 % ehk miinimumtasemel. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist on seega järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

minimaalne

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

minimaalne

b)   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

| (96) | Kuna koostöö tase oli kõrge, võrreldi kõigi ülejäänud Hiina eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks nende kolme koostööd tegeva eksportija kaalutud keskmist ekspordihinda, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ja võrdlusriigi andmete põhjal arvutatud normaalväärtust tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(96)

Kuna koostöö tase oli kõrge, võrreldi kõigi ülejäänud Hiina eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks nende kolme koostööd tegeva eksportija kaalutud keskmist ekspordihinda, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ja võrdlusriigi andmete põhjal arvutatud normaalväärtust tehasest hankimise tasandil.

| (97) | Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 102,7 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(97)

Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 102,7 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

4.   Taiwan

4.1.   Normaalväärus

| (98) | Ainsa eksportiva tootja puhul oli samasuguse toote omamaise müügi kogumaht tüüpiline, nagu on määratletud põhjenduses 21. Kõikide tooteliikide puhul võeti normaalväärtuse aluseks Taiwani sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad, nagu on selgitatud põhjendustes 25 ja 26, kuna kõnealune müük moodustas kõikidel juhtudel 10 % või rohkem kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(98)

Ainsa eksportiva tootja puhul oli samasuguse toote omamaise müügi kogumaht tüüpiline, nagu on määratletud põhjenduses 21. Kõikide tooteliikide puhul võeti normaalväärtuse aluseks Taiwani sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad, nagu on selgitatud põhjendustes 25 ja 26, kuna kõnealune müük moodustas kõikidel juhtudel 10 % või rohkem kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust.

4.2.   Ekspordihind

| (99) | Ainus koostööd tegev eksportiv tootja eksportis otse ühenduse sõltumatutele tarbijatele. Ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(99)

Ainus koostööd tegev eksportiv tootja eksportis otse ühenduse sõltumatutele tarbijatele. Ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

4.3.   Võrdlus

| (100) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil, nagu eespool kirjeldatud, tehes vajaduse korral korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid. |
| --- | --- |

(100)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil, nagu eespool kirjeldatud, tehes vajaduse korral korrigeerimisi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeeriti hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja krediidikulusid.

| (101) | Koostööd tegev eksportiv tootja taotles kaubandustasandi korrigeerimist põhjusel, et teatav osa tema omamaisest müügist toimus väidetavalt kaubandustasandil, mida ei saa eksportmüügiga võrrelda. Uurimise käigus selgus, et ühe peamise omamaise tarbija puhul teatatud kaubandustasand oli ekslik, mis põhjustas tõsiseid kahtlusi kaubandustaseme korrigeerimise toetuseks esitatud tarbijate liigituse usaldusväärsuse kohta. Leiti, et väidetavad hinnaerinevused esitatud kategooriate vahel ei olnud uurimisperioodi ajal samad kõikide tootetüüpide suhtes ning seega tuli taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(101)

Koostööd tegev eksportiv tootja taotles kaubandustasandi korrigeerimist põhjusel, et teatav osa tema omamaisest müügist toimus väidetavalt kaubandustasandil, mida ei saa eksportmüügiga võrrelda. Uurimise käigus selgus, et ühe peamise omamaise tarbija puhul teatatud kaubandustasand oli ekslik, mis põhjustas tõsiseid kahtlusi kaubandustaseme korrigeerimise toetuseks esitatud tarbijate liigituse usaldusväärsuse kohta. Leiti, et väidetavad hinnaerinevused esitatud kategooriate vahel ei olnud uurimisperioodi ajal samad kõikide tootetüüpide suhtes ning seega tuli taotlus tagasi lükata.

| (102) | Koostööd tegev eksportiv tootja taotles makstud komisjonitasude erinevuste korrigeerimist, viidates eelkõige komisjonitasudele, mida maksti Taiwani agendile müügi eest Taiwani turul. Uurimise käigus leiti eksportiva tootja esitatud teabe põhjal siiski, et agent täitis samalaadseid ülesandeid kui eksportiva tootja eksportmüügiga tegelev müügiosakond. Kuigi leiti, et agendile oli tõepoolest komisjonitasu makstud, ei mõjutanud see omamaiste ja ekspordihindade võrreldavust. Seega lükati taotlus tagasi, kuna algmääruse artikli 2 lõike 10 esimese alalõigu tingimused ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(102)

Koostööd tegev eksportiv tootja taotles makstud komisjonitasude erinevuste korrigeerimist, viidates eelkõige komisjonitasudele, mida maksti Taiwani agendile müügi eest Taiwani turul. Uurimise käigus leiti eksportiva tootja esitatud teabe põhjal siiski, et agent täitis samalaadseid ülesandeid kui eksportiva tootja eksportmüügiga tegelev müügiosakond. Kuigi leiti, et agendile oli tõepoolest komisjonitasu makstud, ei mõjutanud see omamaiste ja ekspordihindade võrreldavust. Seega lükati taotlus tagasi, kuna algmääruse artikli 2 lõike 10 esimese alalõigu tingimused ei olnud täidetud.

| (103) | Peale selle taotles eksportiv tootja omamaisel turul tekkinud transpordikulude korrigeerimist. Äriühing ei suutnud seda taotlust nõuetekohaselt põhjendada ning esitatud dokumendid olid osaliselt eksitavad. Äriühingule anti teada, et vastavalt algmääruse artiklile 18 kohaldatakse osalise koostöö sätteid. Kuna esitatud dokumentide kohta ei saadud äriühingult rahuldavat selgitust, toetuti dumpingu arvutamisel omamaisel turul tekkinud transpordikulude osas kättesaadavatele faktidele. Korrigeerimine põhines summadel, mida sai tõestada ekspediitoritelt saadud arvete põhjal. |
| --- | --- |

(103)

Peale selle taotles eksportiv tootja omamaisel turul tekkinud transpordikulude korrigeerimist. Äriühing ei suutnud seda taotlust nõuetekohaselt põhjendada ning esitatud dokumendid olid osaliselt eksitavad. Äriühingule anti teada, et vastavalt algmääruse artiklile 18 kohaldatakse osalise koostöö sätteid. Kuna esitatud dokumentide kohta ei saadud äriühingult rahuldavat selgitust, toetuti dumpingu arvutamisel omamaisel turul tekkinud transpordikulude osas kättesaadavatele faktidele. Korrigeerimine põhines summadel, mida sai tõestada ekspediitoritelt saadud arvete põhjal.

4.4.   Dumpingumarginaalid

| (104) | Kuna koostöö tase oli kõrge ning ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, siis määrati kõigi muude Taiwani eksportijate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmäär samale tasemele kui koostööd tegeva eksportiva tootja puhul. |
| --- | --- |

(104)

Kuna koostöö tase oli kõrge ning ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus tahtlikult koostööst, siis määrati kõigi muude Taiwani eksportijate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmäär samale tasemele kui koostööd tegeva eksportiva tootja puhul.

| (105) | Dumpingumarginaalid on väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist järgmised:






  San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| --- | --- | --- |
| Kõik muud äriühingud | 22,6 % |

(105)

Dumpingumarginaalid on väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist järgmised:

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Kõik muud äriühingud

22,6 %

D.   KAHJU

1.   Ühenduse tootmine ja ühenduse tootmisharu

| (106) | Ühenduses toodavad samasugust toodet kaks Saksamaal asuvat tootjat, kelle nimel kaebus esitati ning kes tegid uurimise käigus koostööd. Uurimisperioodi ajal oli nende toodang 24 000–29 000 tonni, mis moodustas 100 % ühenduse toodangust. Kõnealused tootjad moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Üks eksportiv tootja väitis, et üks ühenduse tootja importis uurimisperioodil vaatlusalust toodet Hiinast ning seega tuleks see tootja ühenduse tootmisharu määratlusest välja jätta. Nagu allpool põhjenduses 151 märgitakse, oli kõnealuse impordi maht väike ning see toimus vaid selleks, et säilitada ülemaailmseid kliente. Kuna keskmine edasimüügihind oli märgatavalt kõrgem kui Hiina impordihinnad, leiti, et kõnealuse ühenduse tootja impordi puhul oli pigem tegemist enesekaitsega dumpinguhinnaga impordi vastu kui endale põhjustatud kahjuga. Seepärast peeti kahte kõnealust ühenduse tootjat ühenduse tootmisharu osaks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(106)

Ühenduses toodavad samasugust toodet kaks Saksamaal asuvat tootjat, kelle nimel kaebus esitati ning kes tegid uurimise käigus koostööd. Uurimisperioodi ajal oli nende toodang 24 000–29 000 tonni, mis moodustas 100 % ühenduse toodangust. Kõnealused tootjad moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Üks eksportiv tootja väitis, et üks ühenduse tootja importis uurimisperioodil vaatlusalust toodet Hiinast ning seega tuleks see tootja ühenduse tootmisharu määratlusest välja jätta. Nagu allpool põhjenduses 151 märgitakse, oli kõnealuse impordi maht väike ning see toimus vaid selleks, et säilitada ülemaailmseid kliente. Kuna keskmine edasimüügihind oli märgatavalt kõrgem kui Hiina impordihinnad, leiti, et kõnealuse ühenduse tootja impordi puhul oli pigem tegemist enesekaitsega dumpinguhinnaga impordi vastu kui endale põhjustatud kahjuga. Seepärast peeti kahte kõnealust ühenduse tootjat ühenduse tootmisharu osaks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses.

2.   Ühenduse tarbimine

| (107) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks kahe ühenduse tootja müügimahtude põhjal ühenduse turul, vaatlusalustest riikidest pärit impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit vastavate CN-koodide alla klassifitseeritud toodete impordi põhjal vastavalt Eurostati andmetele ning Taiwani ja USA puhul tegelike kontrollitud andmete põhjal. Hiina puhul ei esindanud koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud impordimäär kogu Hiinast pärit importi. Seega peeti Hiinast pärit impordi osas ühenduse kogutarbimise kindlaksmääramise jaoks kõige usaldusväärsemaks Eurostati andmeid. |
| --- | --- |

(107)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks kahe ühenduse tootja müügimahtude põhjal ühenduse turul, vaatlusalustest riikidest pärit impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit vastavate CN-koodide alla klassifitseeritud toodete impordi põhjal vastavalt Eurostati andmetele ning Taiwani ja USA puhul tegelike kontrollitud andmete põhjal. Hiina puhul ei esindanud koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud impordimäär kogu Hiinast pärit importi. Seega peeti Hiinast pärit impordi osas ühenduse kogutarbimise kindlaksmääramise jaoks kõige usaldusväärsemaks Eurostati andmeid.

| (108) | Nagu põhjenduses 13 märgitud, kuulub vaatlusalune toode praegu CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 alla. Eurostati andmed CN-koodi ex 2842 90 80 kohta hõlmavad ühte konkreetset persulfaadi tüüpi (monopersulfaati), mida imporditakse peamiselt USAst ja muid tooteid, näiteks anorgaaniliste hapete või peroksohapete sooli, mis ei ole vaatlusalused tooted. Kuna selle laiema tootekategooria puhul ei olnud võimalik ainult persulfaate käsitlevaid andmeid eraldi välja tuua, leiti, et seda CN-koodi käsitlevad Eurostati andmed impordi kohta ei anna usaldusväärset pilti olukorrast ning seega ei saa neid kasutada. Nagu eespool põhjenduses 8 märgiti, kasutati USA ja Taiwani puhul tegelikke kontrollitud andmeid impordi kohta. |
| --- | --- |

(108)

Nagu põhjenduses 13 märgitud, kuulub vaatlusalune toode praegu CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 alla. Eurostati andmed CN-koodi ex 2842 90 80 kohta hõlmavad ühte konkreetset persulfaadi tüüpi (monopersulfaati), mida imporditakse peamiselt USAst ja muid tooteid, näiteks anorgaaniliste hapete või peroksohapete sooli, mis ei ole vaatlusalused tooted. Kuna selle laiema tootekategooria puhul ei olnud võimalik ainult persulfaate käsitlevaid andmeid eraldi välja tuua, leiti, et seda CN-koodi käsitlevad Eurostati andmed impordi kohta ei anna usaldusväärset pilti olukorrast ning seega ei saa neid kasutada. Nagu eespool põhjenduses 8 märgiti, kasutati USA ja Taiwani puhul tegelikke kontrollitud andmeid impordi kohta.

| (109) | Nende andmete põhjal järeldati, et vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine 7 % võrra.
  Tabel 1
  ELi tarbimine (maht) | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine tonnides (vahemik) | 37 000–42 000 | 40 000–45 000 | 39 000–44 000 | 40 000–45 000 |
| Tarbimine (indeks) | 100 | 108 | 105 | 107 |

(109)

Nende andmete põhjal järeldati, et vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine 7 % võrra.

Tabel 1

ELi tarbimine (maht)

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tarbimine tonnides (vahemik)

37 000–42 000

40 000–45 000

39 000–44 000

40 000–45 000

Tarbimine (indeks)

100

108

105

107

3.   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (110) | Komisjon uuris, kas Hiinast, Taiwanist ja USAst pärit persulfaatide importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon uuris, kas Hiinast, Taiwanist ja USAst pärit persulfaatide importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

| (111) | Igast vaatlusalusest riigist pärit impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal oli kõrgem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ning mitte ühestki vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses, st turuosad olid uurimisperioodil vastavalt 14,9 %, 5,9 % ja 9,3 %. Nagu põhjenduses 95 märgiti, oli kahele Hiina eksportivale tootjale kehtestatud dumpingumarginaal allpool miinimumtaset. Seetõttu ei võetud nende äriühingute importi arvesse. |
| --- | --- |

(111)

Igast vaatlusalusest riigist pärit impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal oli kõrgem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ning mitte ühestki vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses, st turuosad olid uurimisperioodil vastavalt 14,9 %, 5,9 % ja 9,3 %. Nagu põhjenduses 95 märgiti, oli kahele Hiina eksportivale tootjale kehtestatud dumpingumarginaal allpool miinimumtaset. Seetõttu ei võetud nende äriühingute importi arvesse.

| (112) | Konkurentsitingimuste osas tuvastati uurimisel, nagu põhjenduses 18 selgitatud, et vaatlusalustest riikidest imporditud ja ühenduses toodetud persulfaatide kõik põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused olid sarnased. Nimetatud riikidest pärit persulfaate ja ühenduses toodetud ja müüdud persulfaate müüdi võrreldavate müügikanalite kaudu ning sarnaste kaubanduslike tingimuste alusel, seega nad konkureerisid üksteisega. Samuti tuvastati, et Hiina, Taiwani ja USA ekspordihinnad arenesid vaatlusalusel perioodil analoogselt ning olid ühenduse hindadest oluliselt madalamad. |
| --- | --- |

(112)

Konkurentsitingimuste osas tuvastati uurimisel, nagu põhjenduses 18 selgitatud, et vaatlusalustest riikidest imporditud ja ühenduses toodetud persulfaatide kõik põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused olid sarnased. Nimetatud riikidest pärit persulfaate ja ühenduses toodetud ja müüdud persulfaate müüdi võrreldavate müügikanalite kaudu ning sarnaste kaubanduslike tingimuste alusel, seega nad konkureerisid üksteisega. Samuti tuvastati, et Hiina, Taiwani ja USA ekspordihinnad arenesid vaatlusalusel perioodil analoogselt ning olid ühenduse hindadest oluliselt madalamad.

| (113) | Eespool esitatu põhjal võetakse esialgu seisukoht, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et asjaomastest riikidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(113)

Eespool esitatu põhjal võetakse esialgu seisukoht, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et asjaomastest riikidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt.

4.   Import asjaomastest riikidest

4.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (114) | Vaatlusalustest riikidest pärit import suurenes 43 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2003. aastal oli impordimaht 8 778 tonni ja uurimisperioodil 12 593 tonni. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2003. ja 2004. aasta vahel, mil see suurenes 31 %.
  Tabel 2
  Import asjaomastest riikidest









  Import (tonnides) | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 3 214 | 5 228 | 5 811 | 6 235 |
| Indeks | 100 | 163 | 181 | 194 |
| Taiwan | 2 080 | 2 760 | 2 700 | 2 480 |
| Indeks | 100 | 133 | 130 | 119 |
| USA | 3 484 | 3 499 | 3 818 | 3 878 |
| Indeks | 100 | 100 | 110 | 111 |
| Asjaomased riigid kokku | 8 778 | 11 487 | 12 329 | 12 593 |
| Indeks | 100 | 131 | 140 | 143 |

(114)

Vaatlusalustest riikidest pärit import suurenes 43 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2003. aastal oli impordimaht 8 778 tonni ja uurimisperioodil 12 593 tonni. Impordi kasv oli eriti märkimisväärne 2003. ja 2004. aasta vahel, mil see suurenes 31 %.

Tabel 2

Import asjaomastest riikidest

Import (tonnides)

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Hiina

3 214

5 228

5 811

6 235

Indeks

100

163

181

194

Taiwan

2 080

2 760

2 700

2 480

Indeks

100

133

130

119

USA

3 484

3 499

3 818

3 878

Indeks

100

100

110

111

Asjaomased riigid kokku

8 778

11 487

12 329

12 593

Indeks

100

131

140

143

| (115) | Asjaomaste riikide turuosa kasvas 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 22,6 %-lt 30,2 %ni ehk 7,6 protsendipunkti. Kasvu täheldati eriti 2003. ja 2004. aasta vahelisel perioodil, kui see suurenes 4,8 protsendipunkti võrra.
  Tabel 3
  Asjaomaste riikide turuosa









  Turuosa | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 8,3 % | 12,5 % | 14,3 % | 14,9 % |
| Taiwan | 5,3 % | 6,6 % | 6,6 % | 5,9 % |
| USA | 9,0 % | 8,3 % | 9,4 % | 9,3 % |
| Asjaomased riigid kokku | 22,6 % | 27,4 % | 30,3 % | 30,2 % |

(115)

Asjaomaste riikide turuosa kasvas 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel 22,6 %-lt 30,2 %ni ehk 7,6 protsendipunkti. Kasvu täheldati eriti 2003. ja 2004. aasta vahelisel perioodil, kui see suurenes 4,8 protsendipunkti võrra.

Tabel 3

Asjaomaste riikide turuosa

Turuosa

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Hiina

8,3 %

12,5 %

14,3 %

14,9 %

Taiwan

5,3 %

6,6 %

6,6 %

5,9 %

USA

9,0 %

8,3 %

9,4 %

9,3 %

Asjaomased riigid kokku

22,6 %

27,4 %

30,3 %

30,2 %

4.2.   Hinnad

| (116) | 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad 12 %. Seega vähenesid hinnad 946 eurolt tonni kohta 2003. aastal 828 euroni tonni kohta uurimisperioodil.
  Tabel 4
  Vaatlusalused impordihinnad









  Ühikuhinnad (eurot/tonn) | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomased riigid kokku | 946 | 852 | 779 | 828 |
| Indeks | 100 | 90 | 82 | 88 |

(116)

2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad 12 %. Seega vähenesid hinnad 946 eurolt tonni kohta 2003. aastal 828 euroni tonni kohta uurimisperioodil.

Tabel 4

Vaatlusalused impordihinnad

Ühikuhinnad (eurot/tonn)

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Asjaomased riigid kokku

946

852

779

828

Indeks

100

90

82

88

4.3.   Hinna allalöömine

| (117) | Hinna allalöömise kindlakstegemiseks uuriti uurimisperioodi kohta käivaid hinnaandmeid. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad olid netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajadusel on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele, st arvates välja ühendusesisesed transpordikulud. Asjaomaste riikide impordihinnad olid samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(117)

Hinna allalöömise kindlakstegemiseks uuriti uurimisperioodi kohta käivaid hinnaandmeid. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad olid netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajadusel on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele, st arvates välja ühendusesisesed transpordikulud. Asjaomaste riikide impordihinnad olid samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril.

| (118) | Ühenduse tootmisharu müügihindu ja asjaomaste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul. |
| --- | --- |

(118)

Ühenduse tootmisharu müügihindu ja asjaomaste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul.

| (119) | Uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Taiwani eksportija puhul 30,2 %, Hiina puhul 30,3 % ja Ameerika eksportijate puhul 7,4 %. Kõikide asjaomaste riikide kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli uurimisperioodil kokku 22,7 %. |
| --- | --- |

(119)

Uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Taiwani eksportija puhul 30,2 %, Hiina puhul 30,3 % ja Ameerika eksportijate puhul 7,4 %. Kõikide asjaomaste riikide kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli uurimisperioodil kokku 22,7 %.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (120) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. Kuna analüüs käsitleb vaid kahte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tagamiseks enamik näitajaid esitatud indekseeritult või vahemike kaupa. |
| --- | --- |

(120)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uurimine dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste tegurite ja näitajate kohta vaatlusalusel perioodil. Kuna analüüs käsitleb vaid kahte äriühingut, on konfidentsiaalsuse tagamiseks enamik näitajaid esitatud indekseeritult või vahemike kaupa.

5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tabel 5

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutusaste

| | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine tonnides (vahemik) | 29 000–34 000 | 29 000–34 000 | 26 000–31 000 | 24 000–29 000 |
| Tootmine (indeks) | 100 | 100 | 90 | 86 |
| Tootmisvõimsus tonnides (vahemik) | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse kasutusaste | 83 % | 83 % | 75 % | 71 % |

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Tootmine tonnides (vahemik)

29 000–34 000

29 000–34 000

26 000–31 000

24 000–29 000

Tootmine (indeks)

100

100

90

86

Tootmisvõimsus tonnides (vahemik)

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

Tootmisvõimsus (indeks)

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse kasutusaste

83 %

83 %

75 %

71 %

| (121) | Ühenduse tootmisharu tootmismaht näitas selget negatiivset suundumust 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2003. ja 2004. aasta vahel püsis tootmismaht stabiilsena, seejärel 2005. aastal langes järsult 10 % ning see suundumus jätkus uurimisperioodi ajal. Kuigi tootmisvõimsuse kasutusaste oli uurimisperioodil üle 70 %, vähenes ühenduse tootmisharu kogutoodang vaatlusalusel ajal 14 %. |
| --- | --- |

(121)

Ühenduse tootmisharu tootmismaht näitas selget negatiivset suundumust 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2003. ja 2004. aasta vahel püsis tootmismaht stabiilsena, seejärel 2005. aastal langes järsult 10 % ning see suundumus jätkus uurimisperioodi ajal. Kuigi tootmisvõimsuse kasutusaste oli uurimisperioodil üle 70 %, vähenes ühenduse tootmisharu kogutoodang vaatlusalusel ajal 14 %.

| (122) | Tootmisvõimsus oli 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilne. |
| --- | --- |

(122)

Tootmisvõimsus oli 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilne.

5.2.   Müügimaht, turuosad, kasv ja keskmine ühikuhind Euroopa Ühenduses

| (123) | Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tegevust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.
  Tabel 6
  Müügimaht, turuosad, hinnad ja keskmised ühikuhinnad ühenduses | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (indeks) | 100 | 96 | 91 | 90 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 89 | 87 | 84 |
| Ühikuhinnad eurodes (vahemik) | 1 000–1 400 | 900–1 300 | 900–1 300 | 850–1 250 |
| Ühikuhinnad (indeks) | 100 | 93 | 93 | 92 |

(123)

Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tegevust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

Tabel 6

Müügimaht, turuosad, hinnad ja keskmised ühikuhinnad ühenduses

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Müügimaht (indeks)

100

96

91

90

Turuosa (indeks)

100

89

87

84

Ühikuhinnad eurodes (vahemik)

1 000–1 400

900–1 300

900–1 300

850–1 250

Ühikuhinnad (indeks)

100

93

93

92

| (124) | Ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil järkjärgult 10 % võrra. Sellega seoses tuleb silmas pidada, et tarbimine ühenduses suurenes. |
| --- | --- |

(124)

Ühenduse tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil järkjärgult 10 % võrra. Sellega seoses tuleb silmas pidada, et tarbimine ühenduses suurenes.

| (125) | Kokku vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 11 protsendipunkti võrra. Langus oli eriti märgatav 2003. ja 2004. aasta vahel, kui turuosa vähenes 7,6 protsendipunkti võrra. Müügimahu ja turuosa vähenemise puhul tuleb silmas pidada, et vaatlusalusel perioodil suurenes nii ühenduse tarbimine (7 %) kui ka import asjaomastest riikidest. Ühenduse tootmisharu ühikuhind suurenes samal perioodil 5 % võrra. Tootmismahu vähenemine ajal kui tootmisvõimsus püsis stabiilsena viis selleni, et üldkulud ühiku kohta suurenesid. |
| --- | --- |

(125)

Kokku vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 11 protsendipunkti võrra. Langus oli eriti märgatav 2003. ja 2004. aasta vahel, kui turuosa vähenes 7,6 protsendipunkti võrra. Müügimahu ja turuosa vähenemise puhul tuleb silmas pidada, et vaatlusalusel perioodil suurenes nii ühenduse tarbimine (7 %) kui ka import asjaomastest riikidest. Ühenduse tootmisharu ühikuhind suurenes samal perioodil 5 % võrra. Tootmismahu vähenemine ajal kui tootmisvõimsus püsis stabiilsena viis selleni, et üldkulud ühiku kohta suurenesid.

| (126) | Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind vähenes vaatlusalusel perioodil järkjärgult 8 % võrra. Kõnealune hindade langus näitas, et ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik üldist kulude kasvu tarbijatele üle kanda. Selle asemel pidi ühenduse tootmisharu vähendama hindu, et mitte jätkuvalt kaotada kliente või tellimusi. |
| --- | --- |

(126)

Ühenduse tootmisharu ühiku müügihind vähenes vaatlusalusel perioodil järkjärgult 8 % võrra. Kõnealune hindade langus näitas, et ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik üldist kulude kasvu tarbijatele üle kanda. Selle asemel pidi ühenduse tootmisharu vähendama hindu, et mitte jätkuvalt kaotada kliente või tellimusi.

5.3.   Varud

| (127) | Allpool esitatud arvud näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus.
  Tabel 7
  Varud | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud tonnides (vahemik) | 2 000–2 500 | 1 800–2 300 | 2 700–3 200 | 2 100–2 600 |
| Varud (indeks) | 100 | 83 | 124 | 103 |

(127)

Allpool esitatud arvud näitavad varude mahtu iga perioodi lõpus.

Tabel 7

Varud

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Varud tonnides (vahemik)

2 000–2 500

1 800–2 300

2 700–3 200

2 100–2 600

Varud (indeks)

100

83

124

103

| (128) | Uurimine näitas, et varusid ei saa käsitleda arvestatava kahjutegurina, sest põhiosa toodangust valmistati tellimuse alusel. Seepärast on varude suundumusi käsitlevad andmed esitatud teavitamise eesmärgil. Varude tase püsis üldiselt küllalt stabiilsena. Varud vähenesid 17 % 2003. ja 2004. aasta vahel, seejärel suurenesid 41 % kuni 2005. aasta lõpuni ning siis vähenesid jälle 21 % võrra, jõudes peaaegu samale tasemele kui 2003. aastal. |
| --- | --- |

(128)

Uurimine näitas, et varusid ei saa käsitleda arvestatava kahjutegurina, sest põhiosa toodangust valmistati tellimuse alusel. Seepärast on varude suundumusi käsitlevad andmed esitatud teavitamise eesmärgil. Varude tase püsis üldiselt küllalt stabiilsena. Varud vähenesid 17 % 2003. ja 2004. aasta vahel, seejärel suurenesid 41 % kuni 2005. aasta lõpuni ning siis vähenesid jälle 21 % võrra, jõudes peaaegu samale tasemele kui 2003. aastal.

5.4.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

Tabel 8

Investeeringud

| | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 21 | 28 | 55 |

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Investeeringud (indeks)

100

21

28

55

| (129) | Investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 45 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2003. ja 2004. aasta vahel vähenesid investeeringud järsult 79 % võrra ning jäid 2004. aastal madalale tasemele. Investeeringute väärtus tõusis uurimisperioodi jooksul 27 %, kuid võrreldes 2003. aastaga jäi see madalale tasemele. Uurimise käigus jõuti tõdemusele, et ehitistesse, tehastesse ja seadmetesse investeeriti peamiselt tootmisvõimsuse säilitamise nimel. Pidades silmas eespool märgitud madalat tootmisvõimsuse kasutusastet, ei tehtud investeeringuid ühelgi juhul eesmärgiga kasvatada üleüldist tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(129)

Investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 45 % 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. 2003. ja 2004. aasta vahel vähenesid investeeringud järsult 79 % võrra ning jäid 2004. aastal madalale tasemele. Investeeringute väärtus tõusis uurimisperioodi jooksul 27 %, kuid võrreldes 2003. aastaga jäi see madalale tasemele. Uurimise käigus jõuti tõdemusele, et ehitistesse, tehastesse ja seadmetesse investeeriti peamiselt tootmisvõimsuse säilitamise nimel. Pidades silmas eespool märgitud madalat tootmisvõimsuse kasutusastet, ei tehtud investeeringuid ühelgi juhul eesmärgiga kasvatada üleüldist tootmisvõimsust.

| (130) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu finantstulemused halvenesid, kuid samas ei avaldanud see vaatlusalusel perioodil olulist mõju kapitali kaasamise võimele. |
| --- | --- |

(130)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu finantstulemused halvenesid, kuid samas ei avaldanud see vaatlusalusel perioodil olulist mõju kapitali kaasamise võimele.

5.5.   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

Tabel 9

Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

| | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi tasuvus (vahemik) | 15–25 % | 10–20 % | 2–11 % | 1–10 % |
| EÜ müügi tasuvus (indeks) | 100 | 79 | 26 | 20 |
| Kogu investeeringutasuvus (vahemik) | 30–40 % | 20–30 % | 5–15 % | 1–10 % |
| Kogu investeeringutasuvus (indeks) | 100 | 77 | 26 | 19 |
| Rahavoog (indeks) | 100 | 88 | 41 | 28 |

2003

2004

2005

Uurimisperiood

EÜ müügi tasuvus (vahemik)

15–25 %

10–20 %

2–11 %

1–10 %

EÜ müügi tasuvus (indeks)

100

79

26

20

Kogu investeeringutasuvus (vahemik)

30–40 %

20–30 %

5–15 %

1–10 %

Kogu investeeringutasuvus (indeks)

100

77

26

19

Rahavoog (indeks)

100

88

41

28

| (131) | Müügimahu vähenemine ning müügihindade langus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel mõjutas märgatavalt ühenduse tootmisharu tasuvust, mis vähenes 15,5 protsendipunkti võrra 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. Negatiivne suundumus oli eriti tugev 2004. ja 2005. aasta vahel, kui tasuvus vähenes rohkem kui 10 % võrra. Kogu investeeringute tasuvus väljendati samasuguse toote maksueelse puhaskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest. See näitaja järgis sama suundumust mis tasuvus, langedes märkimisväärselt vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2004. ja 2005. aasta vahel, mil investeeringutasuvus vähenes 17 protsendipunkti võrra. Ühenduse tootmisharu rahavoogude puhul täheldati samasugust negatiivset suundumust, mille tulemuseks oli ühenduse tootmisharu finantsolukorra üldine järsk halvenemine uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(131)

Müügimahu vähenemine ning müügihindade langus 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel mõjutas märgatavalt ühenduse tootmisharu tasuvust, mis vähenes 15,5 protsendipunkti võrra 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel. Negatiivne suundumus oli eriti tugev 2004. ja 2005. aasta vahel, kui tasuvus vähenes rohkem kui 10 % võrra. Kogu investeeringute tasuvus väljendati samasuguse toote maksueelse puhaskasumi protsendina samasuguse toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust väärtusest. See näitaja järgis sama suundumust mis tasuvus, langedes märkimisväärselt vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2004. ja 2005. aasta vahel, mil investeeringutasuvus vähenes 17 protsendipunkti võrra. Ühenduse tootmisharu rahavoogude puhul täheldati samasugust negatiivset suundumust, mille tulemuseks oli ühenduse tootmisharu finantsolukorra üldine järsk halvenemine uurimisperioodi ajal.

5.6.   Tööhõive, tootlikkus ja palk

Tabel 10

Tööhõive, tootlikkus ja palk

| | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (indeks) | 100 | 95 | 89 | 87 |
| Tööjõukulud (indeks) | 100 | 93 | 88 | 86 |
| Keskmised tööjõukulud | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Tootlikkus (indeks) | 100 | 105 | 101 | 99 |

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Töötajate arv (indeks)

100

95

89

87

Tööjõukulud (indeks)

100

93

88

86

Keskmised tööjõukulud

100

98

99

99

Tootlikkus (indeks)

100

105

101

99

| (132) | Ühenduse tootmisharus töötavate töötajate arv vähenes kokku 13 %, osaliselt oli selle põhjuseks vaatlusaluse perioodi algul toimunud ümberstruktureerimine. Kuigi üldised tööjõukulud vähenesid märgatavalt, jäi keskmine palk samale tasemele. Tööhõivemäära vähenemine vastas tootmise vähenemisele. Selle tulemusena suutis ühenduse tootmisharu hoida tootlikkust 2003. aasta tasemel. |
| --- | --- |

(132)

Ühenduse tootmisharus töötavate töötajate arv vähenes kokku 13 %, osaliselt oli selle põhjuseks vaatlusaluse perioodi algul toimunud ümberstruktureerimine. Kuigi üldised tööjõukulud vähenesid märgatavalt, jäi keskmine palk samale tasemele. Tööhõivemäära vähenemine vastas tootmise vähenemisele. Selle tulemusena suutis ühenduse tootmisharu hoida tootlikkust 2003. aasta tasemel.

5.7.   Dumpingumarginaali suurus

| (133) | Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(133)

Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

5.8.   Toibumine varasemast dumpingust

| (134) | 1995. aasta detsembris kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiinast pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) suhtes. (3) Need meetmed lõpetati 2002. aasta aprillis. (4) Käesoleva uurimise käigus kogutud andmed osutavad sellele, et kuigi ühenduse tootmisharu toibus varasemast dumpingust, halvenes olukord märgatavalt pärast 2002. aastat, kui dumpinguvastased tollimaksud tühistati ning dumpinguhinnaga import sisenes uuesti ühenduse turule. |
| --- | --- |

(134)

1995. aasta detsembris kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiinast pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) suhtes. (3) Need meetmed lõpetati 2002. aasta aprillis. (4) Käesoleva uurimise käigus kogutud andmed osutavad sellele, et kuigi ühenduse tootmisharu toibus varasemast dumpingust, halvenes olukord märgatavalt pärast 2002. aastat, kui dumpinguvastased tollimaksud tühistati ning dumpinguhinnaga import sisenes uuesti ühenduse turule.

5.9.   Kasv

| (135) | Uurimine näitas, et kuigi tarbimine kasvas 7 % võrra, vähenesid vaatlusalusel perioodil nii ühenduse müügimaht (– 10 %) kui ka turuosa (– 11 protsendipunkti). Seega ei saanud ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil tarbimise kasvust kasu. |
| --- | --- |

(135)

Uurimine näitas, et kuigi tarbimine kasvas 7 % võrra, vähenesid vaatlusalusel perioodil nii ühenduse müügimaht (– 10 %) kui ka turuosa (– 11 protsendipunkti). Seega ei saanud ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil tarbimise kasvust kasu.

6.   Järeldus kahju kohta

| (136) | Vaatlusalusel perioodil kasvas märgatavalt persulfaatide dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest (43 %) ning nende riikide turuosa suurenes 7,6 protsendipunkti võrra, moodustades uurimisperioodil 30,2 % ühenduse turust. Samal ajal langesid kõnealuse impordi hinnad oluliselt, vähendades ühenduse tootmisharu müügihindu keskmiselt 22,7 % võrra. |
| --- | --- |

(136)

Vaatlusalusel perioodil kasvas märgatavalt persulfaatide dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest (43 %) ning nende riikide turuosa suurenes 7,6 protsendipunkti võrra, moodustades uurimisperioodil 30,2 % ühenduse turust. Samal ajal langesid kõnealuse impordi hinnad oluliselt, vähendades ühenduse tootmisharu müügihindu keskmiselt 22,7 % võrra.

| (137) | Kahjunäitajate analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Kõik kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Selleks et vältida turuosa edasist kaotust ning säilitada tootmist mõistlikul tasemel, pidi ühenduse tootmisharu järgima dumpinguhinnaga impordi hinnataset ja langetama 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel hindu 8 % võrra. Selle tulemusena vähenes tasuvus vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik kulude kasvu tarbijatele üle kanda ning tema finantsseisund halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(137)

Kahjunäitajate analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Kõik kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Selleks et vältida turuosa edasist kaotust ning säilitada tootmist mõistlikul tasemel, pidi ühenduse tootmisharu järgima dumpinguhinnaga impordi hinnataset ja langetama 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel hindu 8 % võrra. Selle tulemusena vähenes tasuvus vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik kulude kasvu tarbijatele üle kanda ning tema finantsseisund halvenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt.

| (138) | Müügimahu vähenemine viitas sellele, et ühenduse tootmisharul ei olnud kasu nõudluse kasvust persulfaatide turul. |
| --- | --- |

(138)

Müügimahu vähenemine viitas sellele, et ühenduse tootmisharul ei olnud kasu nõudluse kasvust persulfaatide turul.

| (139) | Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(139)

Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sisejuhatus

| (140) | Komisjon on kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 uurinud, kas USAst, Hiinast ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon on kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 uurinud, kas USAst, Hiinast ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju määral, mis lubab seda pidada oluliseks kahjuks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (141) | Asjaomastest riikidest pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, 43 % võrra suurenes maht ja 7,6 protsendipunkti võrra turuosa. Samal ajal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa umbes 11 protsendipunkti võrra. Asjaomastest riikidest pärit impordi ühiku keskmine müügihind tonni kohta langes 12 %, vähendades ühenduse tootmisharu keskmist hinda uurimisperioodil keskmiselt 22,7 % võrra. Asjaomastest riikidest pärit impordi mahu oluline suurenemine hindade juures, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest märgatavalt madalamad, ning turuosa kasv vaatlusalusel perioodil langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise finantsseisu selge halvenemisega. Seda halvenemist näitavad eelkõige müügihinnad, kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahavoog ja tööhõive. |
| --- | --- |

(141)

Asjaomastest riikidest pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, 43 % võrra suurenes maht ja 7,6 protsendipunkti võrra turuosa. Samal ajal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa umbes 11 protsendipunkti võrra. Asjaomastest riikidest pärit impordi ühiku keskmine müügihind tonni kohta langes 12 %, vähendades ühenduse tootmisharu keskmist hinda uurimisperioodil keskmiselt 22,7 % võrra. Asjaomastest riikidest pärit impordi mahu oluline suurenemine hindade juures, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest märgatavalt madalamad, ning turuosa kasv vaatlusalusel perioodil langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu üldise finantsseisu selge halvenemisega. Seda halvenemist näitavad eelkõige müügihinnad, kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahavoog ja tööhõive.

| (142) | Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimise käigus leiti, et hind on konkurentsi jaoks oluline tegur, sest kvaliteediküsimused ei oma märkimisväärset tähtsust. Tuleb märkida, et dumpinguhinnaga impordi hinnad olid märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu ja muude kolmandate riikide eksportijate hinnad. |
| --- | --- |

(142)

Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimise käigus leiti, et hind on konkurentsi jaoks oluline tegur, sest kvaliteediküsimused ei oma märkimisväärset tähtsust. Tuleb märkida, et dumpinguhinnaga impordi hinnad olid märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu ja muude kolmandate riikide eksportijate hinnad.

| (143) | Seepärast tehakse esialgu järeldus, et surve, mida tekitas asjaomane import, mille maht ja turuosa alates 2003. aastast kasvas ja mis toimus väga madalate dumpinguhindadega, mängis ühenduse tootmisharu finantsseisundi halvenemises määravat rolli. |
| --- | --- |

(143)

Seepärast tehakse esialgu järeldus, et surve, mida tekitas asjaomane import, mille maht ja turuosa alates 2003. aastast kasvas ja mis toimus väga madalate dumpinguhindadega, mängis ühenduse tootmisharu finantsseisundi halvenemises määravat rolli.

3.   Muude tegurite mõju

a)   Import muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina, USA ja Taiwan)

Tabel 11

Muudest kolmandatest riikidest pärit import (kogused)

| Import (tonnides) | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 2 161 | 2 327 | 1 198 | 1 247 |
| Indeks | 100 | 108 | 55 | 58 |
| Jaapan | 146 | 0 | 24 | 10 |
| Indeks | 100 | 0 | 16 | 7 |
| Muud | 158 | 260 | 976 | 1 005 |
| Indeks | 100 | 165 | 618 | 636 |
| Muud riigid kokku | 2 466 | 2 587 | 2 198 | 2 262 |
| Indeks | 100 | 105 | 89 | 92 |

Import (tonnides)

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Türgi

2 161

2 327

1 198

1 247

Indeks

100

108

55

58

Jaapan

146

0

24

10

Indeks

100

0

16

7

Muud

158

260

976

1 005

Indeks

100

165

618

636

Muud riigid kokku

2 466

2 587

2 198

2 262

Indeks

100

105

89

92

Tabel 12

Muudest kolmandatest riikidest pärit import (keskmine hind)

| Keskmine hind (eurot) | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 1 022 | 974 | 977 | 900 |
| Indeks | 100 | 95 | 96 | 88 |
| Jaapan | 856 | 0 | 827 | 1 635 |
| Indeks | 100 | 0 | 97 | 191 |
| Muud | 2 202 | 1 277 | 805 | 839 |
| Indeks | 100 | 58 | 37 | 38 |
| Muud riigid kokku | 1 088 | 1 004 | 899 | 876 |
| Indeks | 100 | 92 | 83 | 80 |

Keskmine hind (eurot)

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Türgi

1 022

974

977

900

Indeks

100

95

96

88

Jaapan

856

0

827

1 635

Indeks

100

0

97

191

Muud

2 202

1 277

805

839

Indeks

100

58

37

38

Muud riigid kokku

1 088

1 004

899

876

Indeks

100

92

83

80

Tabel 13

Turuosa

| Turuosa (%) | 2003 | 2004 | 2005 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 5,6 | 5,5 | 2,9 | 3,0 |
| Jaapan | 0,4 | 0 | 0,1 | 0,0 |
| Muud | 0,4 | 0,6 | 2,4 | 2,4 |
| Muud riigid kokku | 6,3 | 6,2 | 5,4 | 5,4 |

Turuosa (%)

2003

2004

2005

Uurimisperiood

Türgi

5,6

5,5

2,9

3,0

Jaapan

0,4

0

0,1

0,0

Muud

0,4

0,6

2,4

2,4

Muud riigid kokku

6,3

6,2

5,4

5,4

| (144) | Vastavalt Eurostati andmetele ja uurimise käigus kogutud teabele on Türgi kolmas riik, kust persulfaate peamiselt imporditakse (turuosa uurimisperioodil 3 %). Vähesel määral ekspordib ka Jaapan, kuigi Jaapanist pärit impordi maht oli peaaegu 0 %. |
| --- | --- |

(144)

Vastavalt Eurostati andmetele ja uurimise käigus kogutud teabele on Türgi kolmas riik, kust persulfaate peamiselt imporditakse (turuosa uurimisperioodil 3 %). Vähesel määral ekspordib ka Jaapan, kuigi Jaapanist pärit impordi maht oli peaaegu 0 %.

| (145) | Muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina, USA ja Taiwan) pärit import vähenes 8 %, 2 466 tonnilt 2003. aastal 2 262 tonnini uurimisperioodil. Seega vähenes nende turuosa 6,3 %-lt 2003. aastal 5,4 %ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(145)

Muudest kolmandatest riikidest (v.a Hiina, USA ja Taiwan) pärit import vähenes 8 %, 2 466 tonnilt 2003. aastal 2 262 tonnini uurimisperioodil. Seega vähenes nende turuosa 6,3 %-lt 2003. aastal 5,4 %ni uurimisperioodil.

| (146) | 2003. aastal ulatus Türgist pärit import 2 161 tonnini, vaatlusalusel perioodil vähenes see 42 % võrra ning oli uurimisperioodil 1 247 tonni, moodustades seega 3 % turuosa. Kuigi Türgist pärit import toimus ühenduse tootmisharu müügihindadest madalamate hindadega, leiti, et selle piiratud ja järkjärgult kahanev turuosa ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(146)

2003. aastal ulatus Türgist pärit import 2 161 tonnini, vaatlusalusel perioodil vähenes see 42 % võrra ning oli uurimisperioodil 1 247 tonni, moodustades seega 3 % turuosa. Kuigi Türgist pärit import toimus ühenduse tootmisharu müügihindadest madalamate hindadega, leiti, et selle piiratud ja järkjärgult kahanev turuosa ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (147) | Eurostati andmetel iseloomustasid muudest kolmandatest riikidest pärit importi väga väikesed impordimahud; import suurenes 304 tonnilt 2003. aastal kuni 1 015 tonnini uurimisperioodil. Vaatamata nimetatud kasvule jäi kõnealune import minimaalsele tasemele ning moodustas üksnes 2,4 % ühenduse tarbimisest uurimisperioodil. Peale selle olid kõnealuse impordi hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui asjaomastest riikidest ja Türgist pärit impordi puhul. Järelikult ei omanud see import olulist mõju ühenduse tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(147)

Eurostati andmetel iseloomustasid muudest kolmandatest riikidest pärit importi väga väikesed impordimahud; import suurenes 304 tonnilt 2003. aastal kuni 1 015 tonnini uurimisperioodil. Vaatamata nimetatud kasvule jäi kõnealune import minimaalsele tasemele ning moodustas üksnes 2,4 % ühenduse tarbimisest uurimisperioodil. Peale selle olid kõnealuse impordi hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui asjaomastest riikidest ja Türgist pärit impordi puhul. Järelikult ei omanud see import olulist mõju ühenduse tootmisharu olukorrale.

| (148) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et import mujalt kui Hiinast, USAst ja Taiwanist ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud märkimisväärsele kahjule. |
| --- | --- |

(148)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et import mujalt kui Hiinast, USAst ja Taiwanist ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud märkimisväärsele kahjule.

b)   Ühenduse tootmisharu eksport

| (149) | Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu persulfaatide eksport ühendusest väljapoole 13 % võrra. Ühenduse tootmisharu ekspordihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Kõnealune eksport moodustas uurimisperioodi ajal siiski vaid 6 % ühenduse tootmisharu kogumüügist sõltumatutele isikutele ning seega ei saanud see märkimisväärselt mõjutada ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju. |
| --- | --- |

(149)

Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu persulfaatide eksport ühendusest väljapoole 13 % võrra. Ühenduse tootmisharu ekspordihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Kõnealune eksport moodustas uurimisperioodi ajal siiski vaid 6 % ühenduse tootmisharu kogumüügist sõltumatutele isikutele ning seega ei saanud see märkimisväärselt mõjutada ühenduse tootmisharu kantud olulist kahju.

c)   Hiinast pärit dumpinguta import

| (150) | Nagu eespool põhjenduses 95 märgitud, oli kahe eksportiva tootja puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal allpool miinimumtaset. Seetõttu ei võetud nende äriühingute importi kahjuanalüüsis arvesse. Selle asemel uuriti, kas kõnealune import võis põhjustada ühenduse tootmisharule olulist kahju. Kuna nimetatud impordi maht oli väike ning selle turuosa uurimisperioodil vaid 6,9 %, jõuti järeldusele, et dumpinguhinnata eksport ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(150)

Nagu eespool põhjenduses 95 märgitud, oli kahe eksportiva tootja puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal allpool miinimumtaset. Seetõttu ei võetud nende äriühingute importi kahjuanalüüsis arvesse. Selle asemel uuriti, kas kõnealune import võis põhjustada ühenduse tootmisharule olulist kahju. Kuna nimetatud impordi maht oli väike ning selle turuosa uurimisperioodil vaid 6,9 %, jõuti järeldusele, et dumpinguhinnata eksport ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

d)   Ühenduse tootmisharu import

| (151) | Üks ühenduse tootja importis vaatlusalust toodet Hiinas asuvalt seotud äriühingult ning müüs seda ühenduse turul edasi. Kuigi edasimüügihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, tuleb silmas pidada, et selle Hiinast pärit impordi maht moodustas vaid väikese osa (vähem kui 4 %) Hiinast pärit impordi kogumahust. Peale selle toimus kõnealune import vaid selleks, et säilitada ülemaailmseid kliente, kes oleksid vastasel juhul vaatlusalust toodet ostnud Hiina tarnijatelt dumpinguhinnaga. Edasimüügihind ühenduse turul oli ka keskmiselt märkimisväärselt kõrgem kui muude Hiina eksportivate tootjate impordihinnad. Seepärast jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote import Hiinast ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(151)

Üks ühenduse tootja importis vaatlusalust toodet Hiinas asuvalt seotud äriühingult ning müüs seda ühenduse turul edasi. Kuigi edasimüügihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, tuleb silmas pidada, et selle Hiinast pärit impordi maht moodustas vaid väikese osa (vähem kui 4 %) Hiinast pärit impordi kogumahust. Peale selle toimus kõnealune import vaid selleks, et säilitada ülemaailmseid kliente, kes oleksid vastasel juhul vaatlusalust toodet ostnud Hiina tarnijatelt dumpinguhinnaga. Edasimüügihind ühenduse turul oli ka keskmiselt märkimisväärselt kõrgem kui muude Hiina eksportivate tootjate impordihinnad. Seepärast jõuti järeldusele, et ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote import Hiinast ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga ekspordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

4.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (152) | Hiinast, USAst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu, turuosa suurenemise ja hindade allalöömise tuvastamise ajaline kokkulangevus ühenduse tootmisharu olukorra märgatava halvenemisega viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Ühenduse tootmisharu pidi dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu alandama müügihindu ühenduse turul. Üldist kulude kasvu ei olnud võimalik tarbijatele üle kanda ning kasumimarginaalid vähenesid märgatavalt, mis omakorda mõjutas tugevalt ühenduse tootmisharu üldist finantsseisu. Analüüsiti ka muude tegurite võimalikku mõju, peamiselt muudest kolmandatest riikidest pärit importi, Hiinast pärit dumpinguhinnata importi, ühenduse tootmisharu eksporti ning kulude arengut, kuid leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamised põhjustajad. |
| --- | --- |

(152)

Hiinast, USAst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi kasvu, turuosa suurenemise ja hindade allalöömise tuvastamise ajaline kokkulangevus ühenduse tootmisharu olukorra märgatava halvenemisega viib järelduseni, et dumpinguhinnaga import tekitas ühenduse tootmisharule märgatavat kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Ühenduse tootmisharu pidi dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tõttu alandama müügihindu ühenduse turul. Üldist kulude kasvu ei olnud võimalik tarbijatele üle kanda ning kasumimarginaalid vähenesid märgatavalt, mis omakorda mõjutas tugevalt ühenduse tootmisharu üldist finantsseisu. Analüüsiti ka muude tegurite võimalikku mõju, peamiselt muudest kolmandatest riikidest pärit importi, Hiinast pärit dumpinguhinnata importi, ühenduse tootmisharu eksporti ning kulude arengut, kuid leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamised põhjustajad.

| (153) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast, USAst ja Taiwanist imporditud persulfaadid on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(153)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale ja teisalt dumpinguhindadega ekspordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiinast, USAst ja Taiwanist imporditud persulfaadid on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ÜHENDUSE HUVID

| (154) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Siinkohal tuleb arvesse võtta nii võimalike meetmete mõju kõikidele kõnealuse menetlusega seotud isikutele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(154)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine ühenduse huvides. Siinkohal tuleb arvesse võtta nii võimalike meetmete mõju kõikidele kõnealuse menetlusega seotud isikutele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

| (155) | Selleks, et hinnata meetmete kehtestamise või nendest loobumise tõenäolist mõju, nõuti teavet kõikidelt teadaolevatelt või endast teatanud huvitatud isikutelt. Seepärast saatis komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule, 12 sõltumatule importijale ja 11 kasutajale. |
| --- | --- |

(155)

Selleks, et hinnata meetmete kehtestamise või nendest loobumise tõenäolist mõju, nõuti teavet kõikidelt teadaolevatelt või endast teatanud huvitatud isikutelt. Seepärast saatis komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule, 12 sõltumatule importijale ja 11 kasutajale.

| (156) | Nagu põhjenduses 9 selgitatud, vastasid küsimustikule kaks kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu tootjat ja kaks sõltumatut importijat. |
| --- | --- |

(156)

Nagu põhjenduses 9 selgitatud, vastasid küsimustikule kaks kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu tootjat ja kaks sõltumatut importijat.

1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (157) | Tootmisharu kahjustatud olukord tulenes sellest, et tal oli raske võistelda dumpingust tingitud madala hinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(157)

Tootmisharu kahjustatud olukord tulenes sellest, et tal oli raske võistelda dumpingust tingitud madala hinnaga impordiga.

| (158) | Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade alanemist ning taastab ausa konkurentsi. Seejärel peaks ühenduse tootmisharu suutma müügimahtu suurendada ja turuosa taastada ning saavutada seega parem mastaabisääst, jõudes seeläbi vajaliku kasumlikkuseni, mille abil parandada tootmisharu finantsseisu ja võimaldada jätkuvaid investeeringuid tootmisrajatistesse, tagades seega ühenduse tootmisharu püsimajäämise. |
| --- | --- |

(158)

Eeldatavalt aitab meetmete rakendamine vältida täiendavaid moonutusi turul ja hindade alanemist ning taastab ausa konkurentsi. Seejärel peaks ühenduse tootmisharu suutma müügimahtu suurendada ja turuosa taastada ning saavutada seega parem mastaabisääst, jõudes seeläbi vajaliku kasumlikkuseni, mille abil parandada tootmisharu finantsseisu ja võimaldada jätkuvaid investeeringuid tootmisrajatistesse, tagades seega ühenduse tootmisharu püsimajäämise.

| (159) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmise korral jätkuks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine. Ühenduse tootmisharu iseloomustab iseäranis tulude vähenemine hindade languse tõttu, turuosa kahanemine ja kasumi märkimisväärne vähenemine. Vähenevaid tulusid ja uurimisperioodi iseloomustavat märgatavat negatiivset suundumust silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viib see kärbeteni tootmises, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. See on tingitud eelkõige sellest, et Euroopa turg on asjaomaste riikide jaoks üks vähestest allesjäänud eksporditurgudest pärast seda, kui Ameerika Ühendriigid kehtestasid dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit persulfaatide suhtes. Persulfaatide tootmise lõpetamisega ühenduses jääksid toote kasutajad suuremasse sõltuvusse selle ühendusevälistest tarnijatest. |
| --- | --- |

(159)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmise korral jätkuks ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine. Ühenduse tootmisharu iseloomustab iseäranis tulude vähenemine hindade languse tõttu, turuosa kahanemine ja kasumi märkimisväärne vähenemine. Vähenevaid tulusid ja uurimisperioodi iseloomustavat märgatavat negatiivset suundumust silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Lõpptulemusena viib see kärbeteni tootmises, mis omakorda ohustab tööhõivet ja investeeringuid ühenduses. See on tingitud eelkõige sellest, et Euroopa turg on asjaomaste riikide jaoks üks vähestest allesjäänud eksporditurgudest pärast seda, kui Ameerika Ühendriigid kehtestasid dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit persulfaatide suhtes. Persulfaatide tootmise lõpetamisega ühenduses jääksid toote kasutajad suuremasse sõltuvusse selle ühendusevälistest tarnijatest.

| (160) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning on seega ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(160)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul kahjustavast dumpingust toibuda ning on seega ühenduse tootmisharu huvides.

2.   Sõltumatute importijate huvid

| (161) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele importijatele/hulgimüüjatele. Küsimustikule vastas ainult kaks importijat. Nimetatud kahe importija imporditud vaatlusaluse toote maht moodustas 18,9 % ühenduse koguimpordist ja 6,7 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele importijatele/hulgimüüjatele. Küsimustikule vastas ainult kaks importijat. Nimetatud kahe importija imporditud vaatlusaluse toote maht moodustas 18,9 % ühenduse koguimpordist ja 6,7 % ühenduse tarbimisest.

| (162) | Tuleb märkida, et asjaomased riigid (USA ja Taiwan) olid uurimisperioodil nende kahe importija ainukesed tarneallikad ning seega väitsid importijad, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine mõjutaks oluliselt nende finantsseisu. |
| --- | --- |

(162)

Tuleb märkida, et asjaomased riigid (USA ja Taiwan) olid uurimisperioodil nende kahe importija ainukesed tarneallikad ning seega väitsid importijad, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine mõjutaks oluliselt nende finantsseisu.

| (163) | Asjaomaste importijate esitatud teabe põhjal järeldati, et persulfaatide import moodustas uurimisperioodil vaid tühise osa (0,03 %–1,3 %) äriühingu kogukäibest. Kuigi ei saa eitada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib avaldada teatavat mõju nimetatud äriühingutele, on see mõju kokkuvõttes tühine. |
| --- | --- |

(163)

Asjaomaste importijate esitatud teabe põhjal järeldati, et persulfaatide import moodustas uurimisperioodil vaid tühise osa (0,03 %–1,3 %) äriühingu kogukäibest. Kuigi ei saa eitada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib avaldada teatavat mõju nimetatud äriühingutele, on see mõju kokkuvõttes tühine.

| (164) | Peale selle võib põhjendatult eeldada, et hinnatõusu saab vähemalt osaliselt kanda üle tarbijatele, sest nagu põhjenduses 166 märgitakse, moodustavad persulfaadid enamikel juhtudel ainult väikese osa kõnealuste tarbijate kogukuludest. Lõpetuseks tuleb märkida, et kättesaadavad on ka muud tarneallikad, nagu Türgi, Jaapan ja see osa Hiina ekspordist, mille suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kehtestata. |
| --- | --- |

(164)

Peale selle võib põhjendatult eeldada, et hinnatõusu saab vähemalt osaliselt kanda üle tarbijatele, sest nagu põhjenduses 166 märgitakse, moodustavad persulfaadid enamikel juhtudel ainult väikese osa kõnealuste tarbijate kogukuludest. Lõpetuseks tuleb märkida, et kättesaadavad on ka muud tarneallikad, nagu Türgi, Jaapan ja see osa Hiina ekspordist, mille suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kehtestata.

3.   Kasutajate huvid

| (165) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile 11 teadaolevale kasutajale ühenduses. Mitte ükski nendest ei vastanud. Ükski muu kasutaja ei esitanud komisjonile teavet ega andnud endast uurimise käigus teada. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile 11 teadaolevale kasutajale ühenduses. Mitte ükski nendest ei vastanud. Ükski muu kasutaja ei esitanud komisjonile teavet ega andnud endast uurimise käigus teada.

| (166) | Ei olnud alust arvata, et kasutajate huvid oleks märkimisväärselt mõjutatud. Kättesaadava teabe põhjal moodustavad persulfaadid enamikel juhtudel ainult väikese osa tootmise kogukuludest ning dumpinguvastaste tollimaksude mõju oleks tühine. |
| --- | --- |

(166)

Ei olnud alust arvata, et kasutajate huvid oleks märkimisväärselt mõjutatud. Kättesaadava teabe põhjal moodustavad persulfaadid enamikel juhtudel ainult väikese osa tootmise kogukuludest ning dumpinguvastaste tollimaksude mõju oleks tühine.

4.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (167) | Kõiki eespool nimetatud tegureid arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete rakendamine ei halvenda märkimisväärselt vaatlusaluse toote kasutajate ja importijate olukorda. Seda arvesse võttes võib esialgselt järeldada, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(167)

Kõiki eespool nimetatud tegureid arvesse võttes jõuti järeldusele, et meetmete rakendamine ei halvenda märkimisväärselt vaatlusaluse toote kasutajate ja importijate olukorda. Seda arvesse võttes võib esialgselt järeldada, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (168) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(168)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (169) | Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav kõnealuse impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Tuginedes kaebusele oli arvutuses kasutatav maksueelne kasumimarginaal tootjate jaoks 12 %, seda kinnitas ka uurimine. Ühenduse tootmisharu tegelik kasum ei olnud 2003. ja 2004. aastal ega ka enne vaatlusalust perioodi kunagi sellest võrdlustasemest allpool. |
| --- | --- |

(169)

Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav kõnealuse impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Tuginedes kaebusele oli arvutuses kasutatav maksueelne kasumimarginaal tootjate jaoks 12 %, seda kinnitas ka uurimine. Ühenduse tootmisharu tegelik kasum ei olnud 2003. ja 2004. aastal ega ka enne vaatlusalust perioodi kunagi sellest võrdlustasemest allpool.

| (170) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud (vt põhjendus 117–119) kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna määramiseks korrigeeriti ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi tegeliku kahju/kasumi võrra ning liideti eespool nimetatud kasumimarginaal. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud mis tahes erinevused protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(170)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud (vt põhjendus 117–119) kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna määramiseks korrigeeriti ühenduse tootmisharu müügihinda uurimisperioodi tegeliku kahju/kasumi võrra ning liideti eespool nimetatud kasumimarginaal. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud mis tahes erinevused protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (171) | Need erinevused olid nende Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, tuvastatud dumpingumarginaalidest kõrgemad. Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile Hiina eksportijatele, tuleb meenutada, et koostöö tase oli kõrge. Seepärast arvutati kahjumarginaal nende äriühingute, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, kaalutud keskmise impordihinna ja eespool arvutatud mittekahjustava hinna vahena. USA puhul oli kahju kõrvaldamist võimaldav tase eksportivate tootjate puhul tuvastatud dumpingumarginaalist madalam, Taiwani puhul oli kahju kõrvaldamist võimaldav tase tuvastatud dumpingumarginaalist kõrgem. |
| --- | --- |

(171)

Need erinevused olid nende Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, tuvastatud dumpingumarginaalidest kõrgemad. Selleks, et arvutada üleriigiline kahju kõrvaldamist võimaldav tase kõigile Hiina eksportijatele, tuleb meenutada, et koostöö tase oli kõrge. Seepärast arvutati kahjumarginaal nende äriühingute, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, kaalutud keskmise impordihinna ja eespool arvutatud mittekahjustava hinna vahena. USA puhul oli kahju kõrvaldamist võimaldav tase eksportivate tootjate puhul tuvastatud dumpingumarginaalist madalam, Taiwani puhul oli kahju kõrvaldamist võimaldav tase tuvastatud dumpingumarginaalist kõrgem.

2.   Ajutised meetmed

| (172) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohiks see olla kõrgem eespool arvutatud kahjumarginaalist. |
| --- | --- |

(172)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ajutine dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada tuvastatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 ei tohiks see olla kõrgem eespool arvutatud kahjumarginaalist.

| (173) | Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt jääktollimaksudest, mida kohaldatakse USA ja Taiwani “kõikide muude äriühingute” suhtes ning üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse Hiina “kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on asjaomasest riigist pärit ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(173)

Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt jääktollimaksudest, mida kohaldatakse USA ja Taiwani “kõikide muude äriühingute” suhtes ning üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse Hiina “kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on asjaomasest riigist pärit ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid “kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (174) | Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(174)

Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (175) | Eespool nimetatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:







  Riik | Eksportiv tootja | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| USA | E.I. DuPont De Nemours | 10,6 % |
| FMC Corporation | 39,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 39,0 % |
| Hiina | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | 0 % |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | 0 % |
| Kõik muud äriühingud | 67,4 % |
| Taiwan | San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| Kõik muud äriühingud | 22,6 % |

(175)

Eespool nimetatu põhjal on ajutised tollimaksumäärad järgmised:

Riik

Eksportiv tootja

Dumpinguvastane tollimaks

USA

E.I. DuPont De Nemours

10,6 %

FMC Corporation

39,0 %

Kõik muud äriühingud

39,0 %

Hiina

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

0 %

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

0 %

Kõik muud äriühingud

67,4 %

Taiwan

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Kõik muud äriühingud

22,6 %

3.   Erikontroll

| (176) | Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest Hiina eksportivate tootjate puhul, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Asjaomase tootja jaoks konkreetselt arvestatud dumpingumarginaali võib kasutada ainult vastava Hiina eksportiva tootja valmistatud kõnealuse toote impordi puhul. Nende erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes Hiina äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub: |
| --- | --- |

(176)

Selleks et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest Hiina eksportivate tootjate puhul, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Asjaomase tootja jaoks konkreetselt arvestatud dumpingumarginaali võib kasutada ainult vastava Hiina eksportiva tootja valmistatud kõnealuse toote impordi puhul. Nende erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes Hiina äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub:

| (177) | Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamine liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi teiste Hiina äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(177)

Käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamine liikmesriikide tolliasutustele. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi teiste Hiina äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

| (178) | Kui nende Hiina äriühingute ekspordi maht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahukasvu käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade likvideerimise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu või jääktollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(178)

Kui nende Hiina äriühingute ekspordi maht, kelle suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahukasvu käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul, ja juhul kui tingimused on täidetud, võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade likvideerimise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu või jääktollimaksu kehtestamise vajadust.

H.   LÕPPSÄTE

| (179) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(179)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleb määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõpliku tollimaksu kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARICi kood 2842908020) alla kuuluvate peroksosulfaatide (persulfaatide, sh ka kaaliumperoksomonosulfaadi) impordi suhtes.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware | 10,6 % | A818 |
| FMC Corporation, Tonawanda, New York | 39,0 % | A819 |
| Kõik muud äriühingud | 39,0 % | A999 |
| Hiina Rahvavabariik | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai | 0 % | A820 |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai | 14,4 % | A821 |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing | 0 % | A822 |
| Kõik muud äriühingud | 67,4 % | A999 |
| Taiwan | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi | 22,6 % | A823 |
| Kõik muud äriühingud | 22,6 % | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Ameerika Ühendriigid

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

10,6 %

A818

FMC Corporation, Tonawanda, New York

39,0 %

A819

Kõik muud äriühingud

39,0 %

A999

Hiina Rahvavabariik

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai

0 %

A820

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai

14,4 %

A821

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

0 %

A822

Kõik muud äriühingud

67,4 %

A999

Taiwan

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi

22,6 %

A823

Kõik muud äriühingud

22,6 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud Hiina Rahvavabariigi äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne ajutise tollimaksu summaga.

5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise suhtes arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk. 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 162, 13.7.2006, lk 5.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2961/95 (EÜT L 308, 21.12.1995, lk 61).

3

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 695/2002 (EÜT L 109, 25.4.2002, lk 1).

4

(5)  Euroopa Komisjon, Kaubanduse peadirektoraat, Direktoraat B, B-1049 Brüssel, Belgia.

5

---

LISA

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 nimetatud kehtiv faktuurarve peab sisaldama järgmise vormi kohast, äriühingu töötaja allkirjastatud deklaratsiooni, millel on äriühingu ametlik tempel:

| 1) | Äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

1)

Äriühingu faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet.

| 2) | Deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud [maht] persulfaatide valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

2)

Deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, kinnitan, et Euroopa Ühendusse eksportimiseks müüdud ja käesoleva arvega hõlmatud [maht] persulfaatide valmistaja on Hiina Rahvavabariigi äriühing [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood]. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

---

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 391/2007,

11. aprill 2007,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 861/2006, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on rahastanud liikmesriikide poolt kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas võetud meetmeid alates 1990. aastast kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 (2) sätestatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on rahastanud liikmesriikide poolt kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas võetud meetmeid alates 1990. aastast kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 (2) sätestatud eesmärkidega.

| (2) | Kontrollisüsteeme on kogu ühenduse territooriumil raske ilma toetuseta tõhustada, eriti kui on vaja katsetada ja kasutusele võtta uusi tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

(2)

Kontrollisüsteeme on kogu ühenduse territooriumil raske ilma toetuseta tõhustada, eriti kui on vaja katsetada ja kasutusele võtta uusi tehnoloogiaid.

| (3) | Tõendid näitavad, et liikmesriikide ressurssidest ei piisa veel määrusest (EÜ) nr 2371/2002 tulenevate kohustuste täitmiseks. Ühenduse abi on liikmesriikidele vaja eelkõige selleks, et siluda liikmesriikide kalanduse kontrollis ja järelevalves esinevaid erinevusi. |
| --- | --- |

(3)

Tõendid näitavad, et liikmesriikide ressurssidest ei piisa veel määrusest (EÜ) nr 2371/2002 tulenevate kohustuste täitmiseks. Ühenduse abi on liikmesriikidele vaja eelkõige selleks, et siluda liikmesriikide kalanduse kontrollis ja järelevalves esinevaid erinevusi.

| (4) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 861/2006 on lisaks muudele meetmetele sätestatud ühenduse finantsmeetmed kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve kulude jaoks ajavahemikul 2007–2013. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 861/2006 on lisaks muudele meetmetele sätestatud ühenduse finantsmeetmed kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve kulude jaoks ajavahemikul 2007–2013.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a on esitatud selliste meetmete loetelu, mida liikmesriigid on võtnud kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas ning mida peetakse ühenduse finantstoetuse jaoks abikõlblikuks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a on esitatud selliste meetmete loetelu, mida liikmesriigid on võtnud kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas ning mida peetakse ühenduse finantstoetuse jaoks abikõlblikuks.

| (6) | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgi peab liikmesriikidel olema selge arusaam reeglitest, mida nad peavad järgima, et saada kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas kulude tekkimise korral ühenduse finantsabi. |
| --- | --- |

(6)

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgi peab liikmesriikidel olema selge arusaam reeglitest, mida nad peavad järgima, et saada kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas kulude tekkimise korral ühenduse finantsabi.

| (7) | Tuleb tagada, et selliste meetmete jaoks antavad ühenduse rahalised vahendid eraldatakse tõhusalt, et kõrvaldada kindlakstehtud puudused ja rakendada kõrgetasemelist kontrolli. |
| --- | --- |

(7)

Tuleb tagada, et selliste meetmete jaoks antavad ühenduse rahalised vahendid eraldatakse tõhusalt, et kõrvaldada kindlakstehtud puudused ja rakendada kõrgetasemelist kontrolli.

| (8) | Liikmesriigid peaksid hindama oma programme ja oma kulude mõju kontrollile, inspekteerimisele ning järelevalvele igal aastal ja kogu ajavahemiku 2007–2013 jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid hindama oma programme ja oma kulude mõju kontrollile, inspekteerimisele ning järelevalvele igal aastal ja kogu ajavahemiku 2007–2013 jooksul.

| (9) | Menetluse lihtsustamise huvides esitatakse alates 1. jaanuarist 2007 nende kulude hüvitamise taotlused, mis on kiidetud heaks nõukogu otsuste 1995/527/EÜ, (3) 2001/431/EÜ (4) ja 2004/465/EÜ (5) alusel, vastavalt käesoleva määruse VI ja VII lisale. |
| --- | --- |

(9)

Menetluse lihtsustamise huvides esitatakse alates 1. jaanuarist 2007 nende kulude hüvitamise taotlused, mis on kiidetud heaks nõukogu otsuste 1995/527/EÜ, (3) 2001/431/EÜ (4) ja 2004/465/EÜ (5) alusel, vastavalt käesoleva määruse VI ja VII lisale.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu ajavahemikul 2007–2013.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   iga-aastane kalanduse kontrolli kava– iga-aastane kava, mille liikmesriik koostab määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 20 kohaselt;

b)   eelarvelise kulukohustuse võtmine– toiming, millega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust;

c)   juriidilise kohustuse võtmine– toiming, mille abil liikmesriigi eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb kulu.

Artikkel 3

Iga-aastased kalanduse kontrolli kavad

1.   Liikmesriigid, kes soovivad saada rahalist toetust määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punkti a kohaselt tekkinud kulude katmiseks, esitavad komisjonile iga-aastase kalanduse kontrolli kava asjaomase aasta 31. jaanuariks.

2.   Liikmesriigid esitavad oma kalanduse kontrolli kavas iga projekti kohta lisaks määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 20 nimetatud teabele järgmised andmed:

| a) | kulude hüvitamise taotluste aastaprognoos; |
| --- | --- |

a)

kulude hüvitamise taotluste aastaprognoos;

| b) | meetmed, mis on ette nähtud üldsuse teavitamiseks sellest, et projekt on saanud ühenduselt finantsabi; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis on ette nähtud üldsuse teavitamiseks sellest, et projekt on saanud ühenduselt finantsabi;

| c) | kui projekt on seotud laevade ja õhusõidukite soetamise ja ajakohastamisega: laeva või õhusõiduki tüübi spetsifikatsioon; |
| --- | --- |

c)

kui projekt on seotud laevade ja õhusõidukite soetamise ja ajakohastamisega: laeva või õhusõiduki tüübi spetsifikatsioon;

| d) | kalanduse järelevalve ja kontrolli eesmärgil ametkonna käsutuses olevate kõigi vahendite kirjeldus, mis on koostatud vastavalt I lisale. |
| --- | --- |

d)

kalanduse järelevalve ja kontrolli eesmärgil ametkonna käsutuses olevate kõigi vahendite kirjeldus, mis on koostatud vastavalt I lisale.

3.   Üksikasjalikud eeskirjad teatavate tegevuste abikõlblikkuse kohta on sätestatud II, III ja IV lisas.

Artikkel 4

Kulukohustuste võtmine

Liikmesriigid võtavad nende meetmetega kaasnevad juriidilised kohustused ja eelarvelised kulukohustused, mida peetakse määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 21 sätestatud otsuse kohaselt abikõlblikuks, 12 kuu jooksul pärast selle aasta lõppu, mil neid teavitati asjaomasest otsusest.

Artikkel 5

Abikõlblikud kulud

Abikõlblikud kulud peavad:

| a) | olema ette nähtud kalanduse kontrolli kavas ja |
| --- | --- |

a)

olema ette nähtud kalanduse kontrolli kavas ja

| b) | olema seotud mõne määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a osutatud tegevusega; |
| --- | --- |

b)

olema seotud mõne määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a osutatud tegevusega;

| c) | olema seotud projektidega, mille maksumus ületab 40 000 eurot (ilma käibemaksuta), välja arvatud määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punkti a alapunktides ii või v osutatud tegevusega seotud projektide puhul või kui see on nõuetekohaselt põhjendatud; |
| --- | --- |

c)

olema seotud projektidega, mille maksumus ületab 40 000 eurot (ilma käibemaksuta), välja arvatud määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punkti a alapunktides ii või v osutatud tegevusega seotud projektide puhul või kui see on nõuetekohaselt põhjendatud;

| d) | tulenema juriidilistest kohustustest ja eelarvelistest kulukohustustest, mida liikmesriigid on endale käesoleva määruse artikli 4 kohaselt võtnud; |
| --- | --- |

d)

tulenema juriidilistest kohustustest ja eelarvelistest kulukohustustest, mida liikmesriigid on endale käesoleva määruse artikli 4 kohaselt võtnud;

| e) | olema seotud käesoleva määruse artikli 8 kohaselt rakendatud projektidega; |
| --- | --- |

e)

olema seotud käesoleva määruse artikli 8 kohaselt rakendatud projektidega;

| f) | vastama vajaduse korral ühenduse erieeskirjadele. |
| --- | --- |

f)

vastama vajaduse korral ühenduse erieeskirjadele.

Artikkel 6

Teatavate tegevustega seotud abikõlblikud kulud

1.   Uue kontrollitehnoloogiaga seotud kulud on abikõlblikud niivõrd, kuivõrd need vastavad II lisa tingimustele ja kui neid asjaomase liikmesriigi teabe kohaselt kasutatakse kalapüügi järelevalve ja kontrolli eesmärgil.

2.   Õhusõidukite ja laevade soetamiseks ja ajakohastamiseks tehtud kulud on abikõlblikud, kui need vastavad III lisa tingimustele ja kui neid asjaomase liikmesriigi teabe kohaselt kasutatakse vähemalt 25 % ulatuses kalapüügi järelevalve ja kontrolli eesmärgil.

3.   Koolitus- ja vahetusprogrammide, seminaride ja massiteabevahenditega seoses tekkinud kulud on abikõlblikud, kui need vastavad IV lisa tingimustele. Sellised kulud võivad muu hulgas hõlmata järgmist:

| a) | kalanduse järelevalve metoodika; |
| --- | --- |

a)

kalanduse järelevalve metoodika;

| b) | ühist kalanduspoliitikat ja eelkõige kontrolli reguleerivad ühenduse õigusaktid; |
| --- | --- |

b)

ühist kalanduspoliitikat ja eelkõige kontrolli reguleerivad ühenduse õigusaktid;

| c) | kalanduse kontrolli meetodite kasutamine; |
| --- | --- |

c)

kalanduse kontrolli meetodite kasutamine;

| d) | sobivate kontrollisüsteemide rakendamine liikmesriikides vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. |
| --- | --- |

d)

sobivate kontrollisüsteemide rakendamine liikmesriikides vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele.

Artikkel 7

Abikõlbmatud kulud

1.   Kulud ei ole abikõlblikud, kui need tekkisid enne selle aasta 1. jaanuari, millal komisjonile esitatakse iga-aastane kalanduse kontrolli kava.

2.   Käibemaksu ei hüvitata.

3.   V lisas on esitatud abikõlbmatute kulukirjete soovituslik loetelu.

Artikkel 8

Projektide rakendamine

1.   Projektide elluviimist alustatakse ja see lõpetatakse iga-aastases kalanduse kontrolli kavas esitatud ajakava kohaselt.

2.   Ajakavas märgitakse projektide elluviimise algus- ja lõppkuupäev.

Artikkel 9

Projektide rakendamata jätmine ja nende elluviimise edasilükkamine

Kui liikmesriik otsustab jätta rakendamata kõik sellised projektid või osa neist, millele on antud rahalist toetust, või kui kõnealuste projektide elluviimine lükkub edasi, teavitab ta komisjoni sellest kohe kirjalikult, teatades:

| a) | selle mõjust oma iga-aastasele kalanduse kontrolli kavale, sealhulgas rahalisest mõjust; |
| --- | --- |

a)

selle mõjust oma iga-aastasele kalanduse kontrolli kavale, sealhulgas rahalisest mõjust;

| b) | edasilükkamise või rakendamata jätmise põhjused; |
| --- | --- |

b)

edasilükkamise või rakendamata jätmise põhjused;

| c) | projekti uue ajakava. |
| --- | --- |

c)

projekti uue ajakava.

Artikkel 10

Ettemaksed

1.   Liikmesriigi põhjendatud taotluse korral võib komisjon eraldada iga projekti jaoks ettemaksena kuni 50 % määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 21 sätestatud otsusega antud rahalisest toetusest. Ettemakse summa arvatakse maha asjaomasele liikmesriigile kõnealuse projekti jaoks eraldatava rahalise toetuse vahemaksetest ja lõplikust summast.

2.   Liikmesriik peab taotlusele lisama asjaomase ametkonna ja tarnija vahel sõlmitud lepingu kinnitatud koopia.

3.   Kui liikmesriigi pädev ametiasutus ei ole käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud ajavahemiku jooksul võtnud siduvat juriidilist kohustust, tuleb kõik tehtud ettemaksed viivitamata tagasi maksta.

Artikkel 11

Kulude hüvitamise taotlused

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile oma kulude hüvitamise taotlused 9 kuu jooksul pärast nende tekkimist.

2.   Kulude hüvitamise taotlused peavad sisaldama VI lisas osutatud komponente ja taotlused koostatakse VII lisas esitatud vormi kohaselt.

3.   Kulude hüvitamise taotluste esitamisel teevad liikmesriigid kindlaks ja tõendavad, et kulud on tekkinud kooskõlas määruses (EÜ) nr 861/2006, käesolevas määruses ja määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 21 sätestatud otsuses kehtestatud tingimustega ning riigihankelepingute sõlmimist käsitleva ühenduse õigusega. Taotlusele lisatakse ülekantud arvelduste täpsust ja tõesust käsitlev aruanne, kasutades VII lisas esitatud vormi.

4.   Alla 20 000 euro suuruseid nõudeid ei vaadata läbi, kui need ei ole nõuetekohaselt põhjendatud. Nõudeid võib ümber rühmitada.

5.   Taotlused nende projektide kohta, mille elluviimisel ei peetud kinni käesoleva määruse artiklis 8 osutatud ajakavast, võib heaks kiita ainult juhul, kui viivitus on nõuetekohaselt põhjendatud. Kui osutatud taotlusi heaks ei kiideta, vabastatakse ühenduse assigneeringud.

6.   Kui komisjon leiab, et taotlus ei vasta määruses (EÜ) nr 861/2006, käesolevas määruses või määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 21 sätestatud otsusega ettenähtud tingimustele või riigihankelepingute sõlmimist käsitlevatele ühenduse õigusaktidele, nõuab ta liikmesriigilt teatavaks tähtajaks seisukoha esitamist kõnealuse küsimuse kohta. Kui läbivaatamine kinnitab tingimuste täitmatajätmist, ei hüvita komisjon ühtegi kõnealust kulu või mõnda neist ning nõuab vajaduse korral põhjendamatult tehtud maksete tagastamist.

Artikkel 12

Valuuta

1.   Kalanduse kontrolli kavad, kulude hüvitamise taotlused ja ettemaksete taotlused esitatakse eurodes.

2.   Kulud hüvitatakse eurodes selle päeva kursi järgi (avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias), mil komisjoni eelarvevahendeid käsutav osakond koostas maksekorralduse või sissenõudekorralduse.

3.   Liikmesriigid, kes ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis, märgivad kasutatud vahetuskursi.

Artikkel 13

Auditid ja finantskorrektsioonid

Liikmesriigid esitavad komisjonile ja kontrollikojale kogu teabe, mida kõnealused institutsioonid võivad nõuda määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 28 osutatud auditite ja finantskorrektsioonide jaoks.

Artikkel 14

Liikmesriikide aruanded

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile teabe, mis võimaldab viimasel kontrollida rahalise toetuse kasutamist ja hinnata käesoleva määrusega ettenähtud meetmete mõju kontrolli-, inspekteerimis- ja järelevalvetegevusele.

2.   Liikmesriigid esitavad ka:

| a) | iga aasta 31. märtsiks komisjonile eelmise aasta kalanduse kontrolli kava vahehindamisaruande, mis sisaldab järgmist teavet:






  i) | lõpetatud projektid ja kalanduse kontrolli kava täitmise määr; |
| --- | --- | --- |

a)

iga aasta 31. märtsiks komisjonile eelmise aasta kalanduse kontrolli kava vahehindamisaruande, mis sisaldab järgmist teavet:

i)

lõpetatud projektid ja kalanduse kontrolli kava täitmise määr;

| ii) | kulude hüvitamise taotluste prognoos jooksva ja järgmise aasta kohta; |
| --- | --- |

ii)

kulude hüvitamise taotluste prognoos jooksva ja järgmise aasta kohta;

| iii) | mõju kalanduse kontrolli kava raames elluviidavatele projektidele, kohaldades kavas loetletud näitajaid; |
| --- | --- |

iii)

mõju kalanduse kontrolli kava raames elluviidavatele projektidele, kohaldades kavas loetletud näitajaid;

| iv) | kõik algsesse kalanduse kontrolli kavasse tehtud muudatused. |
| --- | --- |

iv)

kõik algsesse kalanduse kontrolli kavasse tehtud muudatused.

| b) | 31. märtsiks 2014 komisjonile lõpliku hindamisaruande, mis sisaldab järgmist teavet:






  i) | lõpetatud projektid; |
| --- | --- | --- |

b)

31. märtsiks 2014 komisjonile lõpliku hindamisaruande, mis sisaldab järgmist teavet:

i)

lõpetatud projektid;

| ii) | projektide maksumus; |
| --- | --- |

ii)

projektide maksumus;

| iii) | mõju kalanduse kontrolli kavadele, kasutades kavas loetletud näitajaid; |
| --- | --- |

iii)

mõju kalanduse kontrolli kavadele, kasutades kavas loetletud näitajaid;

| iv) | kõik algsetesse kalanduse kontrolli kavadesse tehtud muudatused; |
| --- | --- |

iv)

kõik algsetesse kalanduse kontrolli kavadesse tehtud muudatused;

| v) | eraldatud rahalise toetuse mõju kalanduse kontrolli kavadele kogu ajavahemiku 2007–2013 jooksul. |
| --- | --- |

v)

eraldatud rahalise toetuse mõju kalanduse kontrolli kavadele kogu ajavahemiku 2007–2013 jooksul.

Artikkel 15

Üleminekusätted

Alates 1. jaanuarist 2007 esitatakse nende kulude hüvitamise taotlused, mis on kiidetud heaks otsuste 1995/527/EÜ, 2001/431/EÜ ja 2004/465/EÜ alusel, vastavalt käesoleva määruse VI ja VII lisale.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 160, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

2

(3)  EÜT L 301, 14.12.1995, lk 30.

3

(4)  EÜT L 154, 9.6.2001, lk 22.

4

(5)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 114. Otsust on muudetud otsusega 2006/2/EÜ (ELT L 2, 5.1.2006, lk 4).

5

---

I LISA

Kalanduse järelevalve ja kontrolli eesmärgil liikmesriigi käsutuses olevate vahendite kirjeldus

Käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud, kalanduse kontrollimise eesmärgil liikmesriigi käsutuses olevate vahendite kirjeldus hõlmab:

| a) | kalanduse kontrolli eest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil vastutavate haldusasutuste lühikirjeldust; |
| --- | --- |

a)

kalanduse kontrolli eest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil vastutavate haldusasutuste lühikirjeldust;

| b) | lühikirjeldust inimressursside, seadmete (eelkõige olemasolevate laevade, õhusõidukite ja helikopterite arv) ja peamiste selliste meetmete kohta, mida võeti eelmisel aastal, et täita ühise kalanduspoliitika eeskirjadest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

b)

lühikirjeldust inimressursside, seadmete (eelkõige olemasolevate laevade, õhusõidukite ja helikopterite arv) ja peamiste selliste meetmete kohta, mida võeti eelmisel aastal, et täita ühise kalanduspoliitika eeskirjadest tulenevaid kohustusi;

| c) | kalanduse kontrolli aastaeelarve eurodes, näidates ära investeeringud kõikidesse kalanduse kontrolliks kasutatud vahenditesse ja nende vahendite jooksvad kulud (andmed kategooriate kaupa, sealhulgas inimressursid). |
| --- | --- |

c)

kalanduse kontrolli aastaeelarve eurodes, näidates ära investeeringud kõikidesse kalanduse kontrolliks kasutatud vahenditesse ja nende vahendite jooksvad kulud (andmed kategooriate kaupa, sealhulgas inimressursid).

---

II LISA

Kontrollitehnoloogia rakendamisega seotud abikõlblike kulude soovituslik loetelu

Abikõlblikud kulud on:

| a) | Arvutitehnika soetamine, paigaldamine ja sellega seotud tehniline abi ning IT-võrgu, sealhulgas kaugseire funktsiooni loomine eesmärgiga võimaldada tõhusat ja turvalist andmevahetust seoses kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega. Tehnilise abi kulud kaetakse kahe aasta jooksul pärast paigaldamist. |
| --- | --- |

a)

Arvutitehnika soetamine, paigaldamine ja sellega seotud tehniline abi ning IT-võrgu, sealhulgas kaugseire funktsiooni loomine eesmärgiga võimaldada tõhusat ja turvalist andmevahetust seoses kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega. Tehnilise abi kulud kaetakse kahe aasta jooksul pärast paigaldamist.

| b) | Järgmiste seadmete soetamine ja paigaldamine:






  i) | automaatsed lokaliseerimisseadmed, mis võimaldavad kalapüügi seire keskustel teha laevaseiresüsteemide (VMS) abil laevade kaugseiret; |
| --- | --- | --- |

b)

Järgmiste seadmete soetamine ja paigaldamine:

i)

automaatsed lokaliseerimisseadmed, mis võimaldavad kalapüügi seire keskustel teha laevaseiresüsteemide (VMS) abil laevade kaugseiret;

| ii) | elektroonilised salvestus- ja sidevahendid, mis võimaldavad edastada kalandustegevusega seotud andmeid elektroonilisel teel. |
| --- | --- |

ii)

elektroonilised salvestus- ja sidevahendid, mis võimaldavad edastada kalandustegevusega seotud andmeid elektroonilisel teel.

Seadmed peavad vastama asjakohaste ühenduse eeskirjadega kehtestatud nõuetele.

| c) | Kalandustegevusega seotud andmete salvestamiseks ja töötlemiseks ettenähtud personaalarvutite, tahvelarvutite ja elektronmärkmike (PDAd) soetamine. |
| --- | --- |

c)

Kalandustegevusega seotud andmete salvestamiseks ja töötlemiseks ettenähtud personaalarvutite, tahvelarvutite ja elektronmärkmike (PDAd) soetamine.

| d) | Kalandustegevuse kontrollimise uute tehnoloogiate katseprojektid ja nende rakendamine. |
| --- | --- |

d)

Kalandustegevuse kontrollimise uute tehnoloogiate katseprojektid ja nende rakendamine.

---

III LISA

Kalanduse kontrolli eesmärgil kasutatud õhusõidukite ja laevade soetamise ja ajakohastamisega seotud abikõlblike kulude soovituslik loetelu

Abikõlblikud kulud on:

| a) | jäigatiivalised õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid ja helikopterid ning nende seadmed, mis on ette nähtud kalanduse kontrolliks. Eelkõige pardale paigaldatud avastamis-, side- ja navigatsiooniseadmed ja vastav tarkvara, mis moodustavad osa kalandustegevuse kontrolliks ja järelevalveks kasutatavate laevade või õhusõidukite varustusest, ning mis võimaldavad vahetada teavet laevade või õhusõidukite ja kalanduskontrolli asutuste vahel; |
| --- | --- |

a)

jäigatiivalised õhusõidukid, mehitamata õhusõidukid ja helikopterid ning nende seadmed, mis on ette nähtud kalanduse kontrolliks. Eelkõige pardale paigaldatud avastamis-, side- ja navigatsiooniseadmed ja vastav tarkvara, mis moodustavad osa kalandustegevuse kontrolliks ja järelevalveks kasutatavate laevade või õhusõidukite varustusest, ning mis võimaldavad vahetada teavet laevade või õhusõidukite ja kalanduskontrolli asutuste vahel;

| b) | seadmed, mis asendavad vanu seadmeid ning mis muudavad kalanduse kontrolli tõhusamaks. Abikõlblikud on ka masinaruumi, roolikambris asuvate pardalemineku ja laeva käivitamise seadmete ajakohastamise kulud; |
| --- | --- |

b)

seadmed, mis asendavad vanu seadmeid ning mis muudavad kalanduse kontrolli tõhusamaks. Abikõlblikud on ka masinaruumi, roolikambris asuvate pardalemineku ja laeva käivitamise seadmete ajakohastamise kulud;

| c) | pardaleminekuks kasutatavad alused (mootorpaadid/RIB-tüüpi kummipaadid jne), sealhulgas neile paigaldatud seadmed, mootorid, taavetid ja kraanad (sealhulgas hüdraulilised süsteemid ja paigaldamine), baaslaeva kohandamine pardaleminekuks kasutatavate alustega (nt teki ja pealisehitise tugevdamine); |
| --- | --- |

c)

pardaleminekuks kasutatavad alused (mootorpaadid/RIB-tüüpi kummipaadid jne), sealhulgas neile paigaldatud seadmed, mootorid, taavetid ja kraanad (sealhulgas hüdraulilised süsteemid ja paigaldamine), baaslaeva kohandamine pardaleminekuks kasutatavate alustega (nt teki ja pealisehitise tugevdamine);

| d) | laevade käitussüsteemi olulised osad, näiteks sõukruvisüsteemid, käigukastid, uued põhimootorid ja abimootorid; |
| --- | --- |

d)

laevade käitussüsteemi olulised osad, näiteks sõukruvisüsteemid, käigukastid, uued põhimootorid ja abimootorid;

| e) | teabeedastuse konfidentsiaalsust tagavad seadmed, näiteks krüpteerimisseadmed ja šifraatorid; |
| --- | --- |

e)

teabeedastuse konfidentsiaalsust tagavad seadmed, näiteks krüpteerimisseadmed ja šifraatorid;

| f) | pardale paigaldatud veekindlad personaalarvutid. |
| --- | --- |

f)

pardale paigaldatud veekindlad personaalarvutid.

---

IV LISA

Koolitus- ja vahetusprogrammide, seminaride ja massiteabevahenditega seotud abikõlblike kulude soovituslik loetelu

| a) | Abikõlblikud kulud on:






  i) | loenguruumide rentimine; |
| --- | --- | --- |

a)

Abikõlblikud kulud on:

i)

loenguruumide rentimine;

| ii) | kursustel ja seminaridel kasutatavate seadmete soetamine või laenutamine; |
| --- | --- |

ii)

kursustel ja seminaridel kasutatavate seadmete soetamine või laenutamine;

| iii) | selliste koolitajate tasud, kes ei tegutse liikmesriigi või ühenduse ametnikuna; |
| --- | --- |

iii)

selliste koolitajate tasud, kes ei tegutse liikmesriigi või ühenduse ametnikuna;

| iv) | kursustel osalevate inspektorite, prokuröride, kohtunike ja kalurite ning koolituspersonali reisi- ja majutuskulud; |
| --- | --- |

iv)

kursustel osalevate inspektorite, prokuröride, kohtunike ja kalurite ning koolituspersonali reisi- ja majutuskulud;

| v) | kõik kulud, mis on seotud seminaril, koolitusel või massiteabevahendi jaoks vajaminevate materjalide, näiteks raamatud, plakatid, laserplaadid, digivideokettad, videod, brošüürid, tahvlid, soetamise või trükkimisega. |
| --- | --- |

v)

kõik kulud, mis on seotud seminaril, koolitusel või massiteabevahendi jaoks vajaminevate materjalide, näiteks raamatud, plakatid, laserplaadid, digivideokettad, videod, brošüürid, tahvlid, soetamise või trükkimisega.

| b) | Kulud on abikõlblikud niivõrd, kuivõrd neid on võimalik asjaomaste riiklike eeskirjade kohaselt hüvitada. |
| --- | --- |

b)

Kulud on abikõlblikud niivõrd, kuivõrd neid on võimalik asjaomaste riiklike eeskirjade kohaselt hüvitada.

---

V LISA

Abikõlbmatute kulude soovituslik loetelu

Abikõlbmatud kulud on:

| a) | rendi- ja liisingulepingud; |
| --- | --- |

a)

rendi- ja liisingulepingud;

| b) | seadmed, mida ei kasutata ainult kalanduse kontrolli eesmärgil, nagu personaalarvutid, sülearvutid, skannerid, printerid, mobiiltelefonid, tavatelefonid, kaasaskantavad raadiojaamad, mõõdulindid, joonlauad ja muud sarnased vahendid, video- ja fotoaparaadid; |
| --- | --- |

b)

seadmed, mida ei kasutata ainult kalanduse kontrolli eesmärgil, nagu personaalarvutid, sülearvutid, skannerid, printerid, mobiiltelefonid, tavatelefonid, kaasaskantavad raadiojaamad, mõõdulindid, joonlauad ja muud sarnased vahendid, video- ja fotoaparaadid;

| c) | riietus ja jalatsid, nagu vormiriietus, kaitseülikonnad jne ning isiklik varustus; |
| --- | --- |

c)

riietus ja jalatsid, nagu vormiriietus, kaitseülikonnad jne ning isiklik varustus;

| d) | jooksvad ja hoolduskulud, nagu sidekulud, intressid, kindlustusmaksed, kütus; |
| --- | --- |

d)

jooksvad ja hoolduskulud, nagu sidekulud, intressid, kindlustusmaksed, kütus;

| e) | abikõlblike vahendite töötamise tagamiseks vajalikud varuosad; |
| --- | --- |

e)

abikõlblike vahendite töötamise tagamiseks vajalikud varuosad;

| f) | sõidukid ja mootorrattad; |
| --- | --- |

f)

sõidukid ja mootorrattad;

| g) | ehitised ja krundid; |
| --- | --- |

g)

ehitised ja krundid;

| h) | palgad ja hüvitised. |
| --- | --- |

h)

palgad ja hüvitised.

---

VI LISA

Nõuete hüvitamise taotluse sisu

Kulude hüvitamise taotlus sisaldab järgmist.

| a) | Kiri, kus on märgitud nende kulude kogusumma, mille hüvitamist taotletakse. Selles kirjas tuleb selgelt märkida:






  i) | komisjoni otsus, millele viidatakse (asjaomane artikkel ja lisa); |
| --- | --- | --- |

a)

Kiri, kus on märgitud nende kulude kogusumma, mille hüvitamist taotletakse. Selles kirjas tuleb selgelt märkida:

i)

komisjoni otsus, millele viidatakse (asjaomane artikkel ja lisa);

| ii) | komisjonilt taotletav summa eurodes, millest on lahutatud käibemaks; |
| --- | --- |

ii)

komisjonilt taotletav summa eurodes, millest on lahutatud käibemaks;

| iii) | taotluse liik (ettemakse, vahemakse, lõppmakse); |
| --- | --- |

iii)

taotluse liik (ettemakse, vahemakse, lõppmakse);

| iv) | selle pangakonto number, kuhu tuleks ülekanne teha. |
| --- | --- |

iv)

selle pangakonto number, kuhu tuleks ülekanne teha.

| b) | Kuluaruanne, kasutades VII lisas esitatud vormi (iga komisjoni otsuse kohta üks). |
| --- | --- |

b)

Kuluaruanne, kasutades VII lisas esitatud vormi (iga komisjoni otsuse kohta üks).

| c) | Loetelu, mis sisaldab järgmist teavet:






  i) | projekti(de) nimetus(ed) ja viide iga-aastas(t)ele kalanduse kontrolli kava(de)le, mille raames projekti (projekte) ellu viiakse; |
| --- | --- | --- |

c)

Loetelu, mis sisaldab järgmist teavet:

i)

projekti(de) nimetus(ed) ja viide iga-aastas(t)ele kalanduse kontrolli kava(de)le, mille raames projekti (projekte) ellu viiakse;

| ii) | viide arvetega seonduvale lepingule; |
| --- | --- |

ii)

viide arvetega seonduvale lepingule;

| iii) | taotlusele lisatud projektiga seotud arvete loetelu (arvete arv ja summad, millest on lahutatud käibemaks). |
| --- | --- |

iii)

taotlusele lisatud projektiga seotud arvete loetelu (arvete arv ja summad, millest on lahutatud käibemaks).

| d) | Iga projekti kohta, mille kulude hüvitamist taotletakse:






  i) | arvete originaalid või kinnitatud koopiad; |
| --- | --- | --- |

d)

Iga projekti kohta, mille kulude hüvitamist taotletakse:

i)

arvete originaalid või kinnitatud koopiad;

| ii) | kasutatud vahetuskurss, kui arved ei ole eurodes; |
| --- | --- |

ii)

kasutatud vahetuskurss, kui arved ei ole eurodes;

| iii) | iga lisatud arve maksetõendi originaal või kinnitatud koopia; |
| --- | --- |

iii)

iga lisatud arve maksetõendi originaal või kinnitatud koopia;

| iv) | dokument, kus on märgitud tulevased maksed (vajaduse korral) ja nende eeldatavad maksekuupäevad; |
| --- | --- |

iv)

dokument, kus on märgitud tulevased maksed (vajaduse korral) ja nende eeldatavad maksekuupäevad;

| v) | arvega seotud lepingu kinnitatud koopia; |
| --- | --- |

v)

arvega seotud lepingu kinnitatud koopia;

| vi) | kalanduse kontrolli eesmärgil kasutatava laeva, õhusõiduki või mehitamata õhusõiduki aastane kasutus (protsentuaalselt ja päevades); |
| --- | --- |

vi)

kalanduse kontrolli eesmärgil kasutatava laeva, õhusõiduki või mehitamata õhusõiduki aastane kasutus (protsentuaalselt ja päevades);

| vii) | riigihankealane teave: lisada tuleb Euroopa Liidu Teatajas avaldatud pakkumiskuulutuste valguskoopiad. Kui kuulutusi ei ole Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, peab abisaaja tõendama, et ta on järginud riigihankelepinguid käsitlevaid ühenduse õigusakte ja põhjendama seda, miks ei ole järgitud ühenduse riigihankemenetlust. Täielikult või osaliselt kalanduse kontrolliks kasutatavate laevade ja õhusõidukitega seotud kulusid ei saa Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 296 viidates vabastada ühenduse riigihankemenetluse eeskirjade kohaldamisest; |
| --- | --- |

vii)

riigihankealane teave: lisada tuleb Euroopa Liidu Teatajas avaldatud pakkumiskuulutuste valguskoopiad. Kui kuulutusi ei ole Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, peab abisaaja tõendama, et ta on järginud riigihankelepinguid käsitlevaid ühenduse õigusakte ja põhjendama seda, miks ei ole järgitud ühenduse riigihankemenetlust. Täielikult või osaliselt kalanduse kontrolliks kasutatavate laevade ja õhusõidukitega seotud kulusid ei saa Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 296 viidates vabastada ühenduse riigihankemenetluse eeskirjade kohaldamisest;

| viii) | tegevuse lühikirjeldus, märkides üksikasjalikult ära tulemused ja hinnates lühidalt mõju, mida investeering avaldab kalanduse kontrollile ja järelevalvele. Lisada tuleb ka vahendite kasutamise prognoos; |
| --- | --- |

viii)

tegevuse lühikirjeldus, märkides üksikasjalikult ära tulemused ja hinnates lühidalt mõju, mida investeering avaldab kalanduse kontrollile ja järelevalvele. Lisada tuleb ka vahendite kasutamise prognoos;

| ix) | katseprojektide või massiteabevahenditega seotud kulude korral tuleks lisada lõpparuanne või -dokument; |
| --- | --- |

ix)

katseprojektide või massiteabevahenditega seotud kulude korral tuleks lisada lõpparuanne või -dokument;

| x) | kursuste ja seminaride korral tuleks ära märkida kogu asjakohane teave teema, lektorite ja osalejate kohta. |
| --- | --- |

x)

kursuste ja seminaride korral tuleks ära märkida kogu asjakohane teave teema, lektorite ja osalejate kohta.

---

VII LISA

Kuluaruanne

Image

---

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 392/2007,

11. aprill 2007,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 2.–6. aprill 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 2.–6. aprill 2007 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbri 09.4318 jaoks saada oleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 2.–6. aprill 2007 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbri 09.4318 jaoks saada oleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 2.–6. aprill 2007 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2 või määruse (EÜ) nr 1832/2006 artiklile 5, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1. Määrust on muudetu määrusega (EÜ) nr 2006/2006 (ELT L 379, 28.12.2006, lk 95).

2

(3)  ELT L 354, 14.12.2006, lk 8.

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Saavutatud |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokraatlik Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | 0 | Saavutatud |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Saavutatud

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Demokraatlik Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

0

Saavutatud

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | AKV protokollile alla kirjutanud riigid | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4315

India

100

09.4316

AKV protokollile alla kirjutanud riigid

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 14,2857 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

14,2857

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia, Montenegro ja Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |
| 09.4328 | Horvaatia | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia, Montenegro ja Kosovo

100

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

09.4328

Horvaatia

100

Erakorraline ja tööstuslik suhkruimport

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIII jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest | Limite |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | 100 | |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest

Limite

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

100

Suhkruimport Bulgaaria ja Rumeenia jaoks avatud tariifsete üleminekukvootide alusel

Määruse (EÜ) nr 1832/2006 1. peatüki 2. jagu

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaaria | 0 | Saavutatud |
| 09.4366 | Rumeenia | 100 | |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 2.–6. aprill 2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4365

Bulgaaria

0

Saavutatud

09.4366

Rumeenia

100

---

DIREKTIIVID

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/42

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/21/EÜ,

10. aprill 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeainete asoksüstrobiin, imasaliil, metüülkresoksiim, spiroksamiin, asiimsulfuroon, proheksadioonkaltsium ja fluroksüpüür I lisasse kuulumise lõpuga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 98/47/EÜ (2) kanti asoksüstrobiin 1. juulini 2008, komisjoni direktiiviga 97/73/EÜ (3) imasaliil 31. detsembrini 2008, komisjoni direktiiviga 1999/1/EÜ (4) metüülkresoksiim 31. jaanuarini 2009, komisjoni direktiiviga 1999/73/EÜ (5) spiroksamiin 1. septembrini 2009, komisjoni direktiiviga 1999/80/EÜ (6) asiimsulfuroon 1. oktoobrini 2009, komisjoni direktiiviga 2000/50/EÜ (7) proheksadioonkaltsium 20. oktoobrini 2010 ja komisjoni direktiiviga 2000/10/EÜ (8) fluroksüpüür kuni 30. novembrini 2010 toimeainetena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 98/47/EÜ (2) kanti asoksüstrobiin 1. juulini 2008, komisjoni direktiiviga 97/73/EÜ (3) imasaliil 31. detsembrini 2008, komisjoni direktiiviga 1999/1/EÜ (4) metüülkresoksiim 31. jaanuarini 2009, komisjoni direktiiviga 1999/73/EÜ (5) spiroksamiin 1. septembrini 2009, komisjoni direktiiviga 1999/80/EÜ (6) asiimsulfuroon 1. oktoobrini 2009, komisjoni direktiiviga 2000/50/EÜ (7) proheksadioonkaltsium 20. oktoobrini 2010 ja komisjoni direktiiviga 2000/10/EÜ (8) fluroksüpüür kuni 30. novembrini 2010 toimeainetena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (2) | Taotluse korral võib toimeaine lisasse kuulumist pikendada, kui pikendamise taotlus on esitatud hiljemalt kaks aastat enne toimeaine lisasse kuulumise lõppu. Komisjon on saanud kõigi eespool nimetatud toimeainete lisasse kuulumise pikendamise taotlused. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse korral võib toimeaine lisasse kuulumist pikendada, kui pikendamise taotlus on esitatud hiljemalt kaks aastat enne toimeaine lisasse kuulumise lõppu. Komisjon on saanud kõigi eespool nimetatud toimeainete lisasse kuulumise pikendamise taotlused.

| (3) | Komisjon peab kehtestama üksikasjalikud eeskirjad nende täiendavate andmete esitamise ja hindamise kohta, mida on tarvis I lisasse kuulumise pikendamiseks. Seetõttu on eespool nimetatud toimeainete I lisasse kuulumise pikendamine põhjendatud ajavahemikuks, mis on vajalik selleks, et võimaldada teavitajatel oma taotlusi ette valmistada ja komisjonil hindamist korraldada ja otsust vastu võtta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peab kehtestama üksikasjalikud eeskirjad nende täiendavate andmete esitamise ja hindamise kohta, mida on tarvis I lisasse kuulumise pikendamiseks. Seetõttu on eespool nimetatud toimeainete I lisasse kuulumise pikendamine põhjendatud ajavahemikuks, mis on vajalik selleks, et võimaldada teavitajatel oma taotlusi ette valmistada ja komisjonil hindamist korraldada ja otsust vastu võtta.

| (4) | Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 12. detsembrist 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 13. detsembrist 2007.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/6/EÜ (ELT L 43, 15.2.2007, lk 13).

1

(2)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 50.

2

(3)  EÜT L 353, 24.12.1997, lk 26.

3

(4)  EÜT L 21, 28.1.1999, lk 21.

4

(5)  EÜT L 206, 5.8.1999, lk 16; parandatud: EÜT L 221, 21.8.1999, lk 19.

5

(6)  EÜT L 210, 10.8.1999, lk 13.

6

(7)  EÜT L 198, 4.8.2000, lk 39.

7

(8)  EÜT L 57, 2.3.2000, lk 28.

8

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa punktid 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 8 asendatakse järgmisega:

| “1 | Imasaliil
  CASi nr 73790-28-0, 35554-44-0
  CIPACi nr 335 | (±)-(β-allüüloksü-2,4-diklorofenüületüül)imidasool või (±)-allüül 1-(2,4-diklorofenüül)-2-imidasool-1-ületüüleeter | 975 g/kg | 1. jaanuar 1999 | 31. detsember 2011 | Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
  Järgmiste kasutuste puhul kohaldatakse järgmiseid konkreetseid tingimusi:






  — | pärast saagikoristust võib puuviljade, köögiviljade ja kartulite töötlemist lubada ainult juhul, kui kasutatakse asjakohast puhastussüsteemi või kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et töötlemislahusel ei ole keskkonnale, eelkõige veeorganismidele, ebasoodsat mõju, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“1

Imasaliil

CASi nr 73790-28-0, 35554-44-0

CIPACi nr 335

(±)-(β-allüüloksü-2,4-diklorofenüületüül)imidasool või (±)-allüül 1-(2,4-diklorofenüül)-2-imidasool-1-ületüüleeter

975 g/kg

1. jaanuar 1999

31. detsember 2011

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

Järgmiste kasutuste puhul kohaldatakse järgmiseid konkreetseid tingimusi:

—

pärast saagikoristust võib puuviljade, köögiviljade ja kartulite töötlemist lubada ainult juhul, kui kasutatakse asjakohast puhastussüsteemi või kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et töötlemislahusel ei ole keskkonnale, eelkõige veeorganismidele, ebasoodsat mõju,

| — | pärast saagikoristust võib kartulite töötlemist lubada ainult juhul, kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et töödeldud kartulite tootmisjäätmetel ei ole veeorganismidele ebasoodsat mõju, |
| --- | --- |

—

pärast saagikoristust võib kartulite töötlemist lubada ainult juhul, kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et töödeldud kartulite tootmisjäätmetel ei ole veeorganismidele ebasoodsat mõju,

| — | avamaal tohib lehti töödelda ainult juhul, kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et sellel ei ole inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale mingit ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

—

avamaal tohib lehti töödelda ainult juhul, kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et sellel ei ole inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale mingit ebasoodsat mõju.

Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 11. juulil 1997.

2

Asoksüstrobiin

CASi nr 131860-33-8

CIPACi nr 571

Metüül-(E)-2-{2[6-(2-tsüanofenoksü)pürimidiin-4-üloksü]fenüül}-3-metoksüakrülaat

930 g/kg (Z-isomeer kuni 25 g/kg)

1. juuli 1998

31. detsember 2011

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel tuleb erilist tähelepanu pöörata sellele, milline on mõju veeorganismidele. Loa andmise tingimuste hulka peavad kuuluma asjakohased riskide vähendamise meetmed.

Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 22. aprillil 1998.

3

Metüülkresoksiim

CASi nr 143390-89-0

CIPACi nr 568

Metüül-(E)-2-metoksüimino-2-[2-(o-tolüüloksümetüül)fenüül]atsetaat

910 g/kg

1. veebruar 1999

31. detsember 2011

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama põhjavee kaitsele ohualdistes tingimustes.

Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 16. oktoobril 1998.

4

Spiroksamiin

CASi nr 1181134-30-8

CIPACi nr 572

(8-tert-butüül-l,4-dioksa-spiro[4,5]dekaan-2-üülmetüül)-etüül-propüülamiin

940 g/kg (diastereomeerid A ja B kombineeritult)

1. september 1999

31. detsember 2011

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid:

| — | pöörama erilist tähelepanu töötleja ohutusele ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad asjakohaseid kaitsemeetmeid
  ning |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu töötleja ohutusele ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad asjakohaseid kaitsemeetmeid

ning

| — | pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid meetmeid riskide vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid meetmeid riskide vähendamiseks.

Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 12. mail 1999.

5

Asiimsulfuroon

CASi nr 120162-55-2

CIPACi nr 584

1-(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üül)-3[1-metüül-4-(2-metüül-2H-tetrasool-5-üül)-pürasool-5-üülsulfonüül]-karbamiid

980 g/kg

1. oktoober 1999

31. detsember 2011

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

Ei tohi lubada lennukilt pritsimist.

Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele ning muudele kui sihtrühma maismaataimedele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid (nt riisi kasvatamisel tuleb vett enne selle minema juhtimist hoida teatava aja jooksul põllul).

Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 2. juulil 1999.

6

Fluroksüpüür

CASi nr 69377-81-7

CIPACi nr 431

4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-püridüüloksüäädikhape

950 g/kg

1. detsember 2000

31. detsember 2011

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid:

| — | võtma arvesse aruande punktis 7 nõutavaid lisaandmeid, |
| --- | --- |

—

võtma arvesse aruande punktis 7 nõutavaid lisaandmeid,

| — | pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele,

| — | pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid. |
| --- | --- |

—

pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni, kui aruande punktis 7 nimetatud lisakatsete tulemusi ja teavet ei esitatud 1. detsembriks 2000.

Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 30. novembril 1999.

8

Proheksadioonkaltsium

CASi nr 127277-53-6

CIPACi nr 567

Kaltsium-3,5-diokso-4-propionüültsüklo-heksaankarboksülaat

890 g/kg

1. oktoober 2000

31. detsember 2011

Lubatud kasutada ainult taimekasvuregulaatorina.

Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 16. juunil 2000.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/47

---

KOMISJONI OTSUS,

11. aprill 2007,

mis käsitleb turuleviimise tähtaja pikendamist biotsiidide suhtes, mis sisaldavad teatavaid direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi jooksul uurimata toimeaineid

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 1545 all)

(Ainult poola- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(2007/226/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/8/EÜ (edaspidi “direktiiv”) artikli 16 lõike 2 teise lõiguga ja artikli 16 lõikega 3 nähakse ette, et kui toimeaine hindamise kohta ei ole ettenähtud tähtajaks esitatud nõutavat teavet ja nõutavaid andmeid, võidakse otsustada, et toimeainet ei kanta direktiivi I, I A või I B lisasse. Kui selline otsus on tehtud, peaksid liikmesriigid tühistama kõik toimeainet sisaldavate biotsiidide load. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/8/EÜ (edaspidi “direktiiv”) artikli 16 lõike 2 teise lõiguga ja artikli 16 lõikega 3 nähakse ette, et kui toimeaine hindamise kohta ei ole ettenähtud tähtajaks esitatud nõutavat teavet ja nõutavaid andmeid, võidakse otsustada, et toimeainet ei kanta direktiivi I, I A või I B lisasse. Kui selline otsus on tehtud, peaksid liikmesriigid tühistama kõik toimeainet sisaldavate biotsiidide load.

| (2) | Komisjoni määrustega (EÜ) nr 1896/2000 (2) ja (EÜ) nr 2032/2003 (3) nähakse ette direktiivi artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi esimese ja teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 4 lõikes 2 on 1. september 2006 määratud kuupäevaks, millest alates liikmesriigid tunnistavad kehtetuks selliste biotsiidide load, mis sisaldavad identifitseeritud olemasolevaid toimeaineid, millest ei ole teatatud või mille suhtes liikmesriik ei ole huvi ilmutanud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustega (EÜ) nr 1896/2000 (2) ja (EÜ) nr 2032/2003 (3) nähakse ette direktiivi artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi esimese ja teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 4 lõikes 2 on 1. september 2006 määratud kuupäevaks, millest alates liikmesriigid tunnistavad kehtetuks selliste biotsiidide load, mis sisaldavad identifitseeritud olemasolevaid toimeaineid, millest ei ole teatatud või mille suhtes liikmesriik ei ole huvi ilmutanud.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2032/2003 (nagu seda on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1048/2005) (4) artikliga 4a nähakse ette tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad esitada komisjonile taotluse määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud lisaaja pikendamiseks, ning tingimused niisuguse pikenduse andmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2032/2003 (nagu seda on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1048/2005) (4) artikliga 4a nähakse ette tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad esitada komisjonile taotluse määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud lisaaja pikendamiseks, ning tingimused niisuguse pikenduse andmiseks.

| (4) | Üksikud liikmesriigid on komisjonile esitanud taotluse pikendada lisaaega mõnede toimeainete puhul, mille kasutus biotsiidides keelustatakse pärast 1. septembrit 2006 ning ka teabe, mille kohaselt on kõnealuste ainete edasine kasutamine vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Üksikud liikmesriigid on komisjonile esitanud taotluse pikendada lisaaega mõnede toimeainete puhul, mille kasutus biotsiidides keelustatakse pärast 1. septembrit 2006 ning ka teabe, mille kohaselt on kõnealuste ainete edasine kasutamine vajalik.

| (5) | Poola on esitanud teabe, mille kohaselt puuduvad ajutiselt sobivad alternatiivid tsüflutriinile kui ajalooliste ja muude ehitiste puitosade kaitseks kasutatavale insektitsiidile. Lisaaja lühiajaline pikendamine tsüflutriini suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada tõhusust käsitlevate andmete esitamist muude asendusainete kohta ja kõnealuste ainete turuleviimist Poolas kooskõlas riiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

(5)

Poola on esitanud teabe, mille kohaselt puuduvad ajutiselt sobivad alternatiivid tsüflutriinile kui ajalooliste ja muude ehitiste puitosade kaitseks kasutatavale insektitsiidile. Lisaaja lühiajaline pikendamine tsüflutriini suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada tõhusust käsitlevate andmete esitamist muude asendusainete kohta ja kõnealuste ainete turuleviimist Poolas kooskõlas riiklike õigusaktidega.

| (6) | Prantsusmaa on esitanud teabe, mille kohaselt oleks vaja võimalikult laia valikut olemasolevaid larvitsiide, et võidelda sääskedega, kes on liikmesriigi ülemeredepartemangude elanikkonda ähvardavate raskete haiguste edasikandjad ja taotleb temefossi jätmist kõnealuste piirkondade turule. Lisaaja pikendamine temefossi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada selle asendamist teiste sobivate ainetega. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa on esitanud teabe, mille kohaselt oleks vaja võimalikult laia valikut olemasolevaid larvitsiide, et võidelda sääskedega, kes on liikmesriigi ülemeredepartemangude elanikkonda ähvardavate raskete haiguste edasikandjad ja taotleb temefossi jätmist kõnealuste piirkondade turule. Lisaaja pikendamine temefossi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada selle asendamist teiste sobivate ainetega.

| (7) | Prantsusmaa on esitanud teabe, mille kohaselt oleks vaja jätkata ammoniaagi kui loomade hügieeniks kasutatava biotsiidi ajutist kasutamist, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidium’i ja ümarussidega. Lisaaja pikendamine ammoniaagi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada selle järkjärgulist asendamist teiste kättesaadavate ainetega, mis on direktiivi läbivaatamisprogrammi raames hindamiseks esitatud. |
| --- | --- |

(7)

Prantsusmaa on esitanud teabe, mille kohaselt oleks vaja jätkata ammoniaagi kui loomade hügieeniks kasutatava biotsiidi ajutist kasutamist, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidium’i ja ümarussidega. Lisaaja pikendamine ammoniaagi suhtes tundub seetõttu asjakohane, et võimaldada selle järkjärgulist asendamist teiste kättesaadavate ainetega, mis on direktiivi läbivaatamisprogrammi raames hindamiseks esitatud.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 4 lõikest 2 võivad käesoleva otsuse lisa B-veerus loetletud liikmesriigid lisa A-veerus loetletud aineid sisaldavatele biotsiididele anda turustamise loa või säilitada kehtiva loa lisa D-veerus esitatud oluliste kasutusviiside korral kuni lisa C-veerus nimetatud kuupäevadeni.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid, kes kasutavad käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud erandit, peavad tagama järgmiste tingimuste täitmise:

| a) | jätkuv kasutamine on võimalik üksnes tingimusel, et ainet sisaldavad tooted on saanud heakskiidu ettenähtud oluliseks kasutusviisiks; |
| --- | --- |

a)

jätkuv kasutamine on võimalik üksnes tingimusel, et ainet sisaldavad tooted on saanud heakskiidu ettenähtud oluliseks kasutusviisiks;

| b) | kasutamist lubatakse jätkata üksnes juhul, kui see ei mõjuta ebasoodsalt inimeste ega loomade tervist või keskkonda; |
| --- | --- |

b)

kasutamist lubatakse jätkata üksnes juhul, kui see ei mõjuta ebasoodsalt inimeste ega loomade tervist või keskkonda;

| c) | heakskiitmise korral võetakse kõik asjakohased meetmed riskide vähendamiseks; |
| --- | --- |

c)

heakskiitmise korral võetakse kõik asjakohased meetmed riskide vähendamiseks;

| d) | pärast 1. septembrit 2006 turule jäänud biotsiidid märgistatakse uuesti vastavalt piiratud kasutustingimustele; |
| --- | --- |

d)

pärast 1. septembrit 2006 turule jäänud biotsiidid märgistatakse uuesti vastavalt piiratud kasutustingimustele;

| e) | vajaduse korral tagavad liikmesriigid, et loa omanikud või asjaomased liikmesriigid otsivad sellistele kasutusviisidele alternatiive või et hiljemalt 14. maiks 2008 valmistatakse ette toimik esitamiseks direktiivi 98/8/EÜ artiklis 11 sätestatud korras. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral tagavad liikmesriigid, et loa omanikud või asjaomased liikmesriigid otsivad sellistele kasutusviisidele alternatiive või et hiljemalt 14. maiks 2008 valmistatakse ette toimik esitamiseks direktiivi 98/8/EÜ artiklis 11 sätestatud korras.

2.   Asjaomased liikmesriigid teavitavad vajaduse korral komisjoni igal aastal lõike 1 kohaldamisest, eriti punkti e alusel võetud meetmetest.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile ja Poola Vabariigile.

Brüssel, 11. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/140/EÜ (ELT L 414, 30.12.2006, lk 78).

1

(2)  EÜT L 228, 8.9.2000, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (ELT L 307, 24.11.2003, lk 1).

2

(3)  Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1849/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 63).

3

(4)  ELT L 178, 9.7.2005, lk 1.

4

---

LISA

Artiklis 1 osutatud lubade loetelu

| A-veerg | B-veerg | C-veerg | D-veerg |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine | Liikmesriik | Kuupäevad | Kasutusviis |
| Tsüflutriin
  EÜ nr 269-855-7
  CASi nr 68359-37-5 | Poola | 1.9.2007 | Ehituspuidu kaitsmiseks putukate eest; üksnes kutsealaseks kasutamiseks. |
| Temefoss
  EÜ nr 222-191-1
  CASi nr 3383-96-8 | Prantsusmaa | 14.5.2009 | Nakkust levitavate sääskede tõrjeks; üksnes Prantsusmaa ülemeredepartemangudes. |
| Ammoniaak
  EÜ nr 231-635-3
  CASi nr 7664-41-7 | Prantsusmaa | 14.5.2008 | Loomade hügieeniks kasutatava biotsiidina, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidia ja ümarussidega; üksnes juhul, kui teisi samalaadse toimega vahendeid ei saa kasutada. |

A-veerg

B-veerg

C-veerg

D-veerg

Toimeaine

Liikmesriik

Kuupäevad

Kasutusviis

Tsüflutriin

EÜ nr 269-855-7

CASi nr 68359-37-5

Poola

1.9.2007

Ehituspuidu kaitsmiseks putukate eest; üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

Temefoss

EÜ nr 222-191-1

CASi nr 3383-96-8

Prantsusmaa

14.5.2009

Nakkust levitavate sääskede tõrjeks; üksnes Prantsusmaa ülemeredepartemangudes.

Ammoniaak

EÜ nr 231-635-3

CASi nr 7664-41-7

Prantsusmaa

14.5.2008

Loomade hügieeniks kasutatava biotsiidina, et vältida kariloomade nakatumist koktsiidide, cryptosporidia ja ümarussidega; üksnes juhul, kui teisi samalaadse toimega vahendeid ei saa kasutada.

---

Parandused

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/50

---

Komisjoni 30. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/19/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta ja nõukogu direktiivi 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 91, 31. märts 2007
  )

Direktiivi 2007/19/EÜ tuleb lugeda järgmiselt:

KOMISJONI DIREKTIIV 2007/19/EÜ,

2. aprill 2007,

millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta ja nõukogu direktiivi 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi “amet”),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiv 2002/72/EÜ (2) on raammääruse (EÜ) nr 1935/2004 tähenduses eridirektiiv, millega ühtlustatakse eeskirjad toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiv 2002/72/EÜ (2) on raammääruse (EÜ) nr 1935/2004 tähenduses eridirektiiv, millega ühtlustatakse eeskirjad toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta.

| (2) | Direktiiviga 2002/72/EÜ on kehtestatud nende materjalide ja toodete valmistamiseks lubatud ainete, eelkõige lisaainete ja monomeeride loetelu, nende kasutamise piirangud, märgistuse eeskirjad ja teave, mis tuleb tarbijale või toidukäitlejatele esitada nende materjalide ja esemete õige kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2002/72/EÜ on kehtestatud nende materjalide ja toodete valmistamiseks lubatud ainete, eelkõige lisaainete ja monomeeride loetelu, nende kasutamise piirangud, märgistuse eeskirjad ja teave, mis tuleb tarbijale või toidukäitlejatele esitada nende materjalide ja esemete õige kasutamise kohta.

| (3) | Komisjonile esitatud teave kinnitab, et plastifikaatorid, mida kasutatakse näiteks polüvinüülkloriidist kaanetihendites, võivad migreeruda rasvastesse toitudesse koguses, mis võib ohustada inimeste tervist või tuua kaasa lubamatuid muudatusi toidu koostises. Seetõttu tuleks selgitada, et isegi juhul, kui tihendid moodustavad osa näiteks metallkaanest, kuuluvad need direktiivi 2002/72/EÜ rakendusalasse. Samal ajal tuleks sätestada erieeskirjad lisaainete kasutamise kohta kõnealuste tihendite valmistamisel. On asjakohane arvesse võtta kaanetootjate vajadus saada piisavalt aega direktiivi 2002/72/EÜ mõnede sätetega kohandumiseks. Eelkõige, võttes arvesse ajalisi piire, et valmistada ette taotlus kaanetihendite valmistamisel kasutatavate teatavate lisaainete hindamiseks, ei ole praegu võimalik koostada nende hindamise ajakava. Seetõttu ei peaks plastmaterjalide ja -esemete kohta edaspidi vastu võetavat lubatud lisaainete loetelu esimesel etapil veel kohaldama kaanetihendite valmistamisele, nõnda et muude lisaainete kasutamine oleks riiklike õigusaktide kohaselt endiselt võimalik. See olukord tuleks hilisemal etapil ümber hinnata. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile esitatud teave kinnitab, et plastifikaatorid, mida kasutatakse näiteks polüvinüülkloriidist kaanetihendites, võivad migreeruda rasvastesse toitudesse koguses, mis võib ohustada inimeste tervist või tuua kaasa lubamatuid muudatusi toidu koostises. Seetõttu tuleks selgitada, et isegi juhul, kui tihendid moodustavad osa näiteks metallkaanest, kuuluvad need direktiivi 2002/72/EÜ rakendusalasse. Samal ajal tuleks sätestada erieeskirjad lisaainete kasutamise kohta kõnealuste tihendite valmistamisel. On asjakohane arvesse võtta kaanetootjate vajadus saada piisavalt aega direktiivi 2002/72/EÜ mõnede sätetega kohandumiseks. Eelkõige, võttes arvesse ajalisi piire, et valmistada ette taotlus kaanetihendite valmistamisel kasutatavate teatavate lisaainete hindamiseks, ei ole praegu võimalik koostada nende hindamise ajakava. Seetõttu ei peaks plastmaterjalide ja -esemete kohta edaspidi vastu võetavat lubatud lisaainete loetelu esimesel etapil veel kohaldama kaanetihendite valmistamisele, nõnda et muude lisaainete kasutamine oleks riiklike õigusaktide kohaselt endiselt võimalik. See olukord tuleks hilisemal etapil ümber hinnata.

| (4) | Direktiivi 2002/72/EÜ tuleb täiendada ameti poolt hinnatud ainete riskianalüüsi tulemusel saadud uue teabe ning vajaduse alusel kohandada olemasolevaid migratsiooni arvutamise eeskirju tehnika arenguga. Selguse huvides tuleks võtta kasutusele kasutatud tehniliste terminite määratlused. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2002/72/EÜ tuleb täiendada ameti poolt hinnatud ainete riskianalüüsi tulemusel saadud uue teabe ning vajaduse alusel kohandada olemasolevaid migratsiooni arvutamise eeskirju tehnika arenguga. Selguse huvides tuleks võtta kasutusele kasutatud tehniliste terminite määratlused.

| (5) | Eeskirjad üld- ja erimigratsiooni kohta peaksid lähtuma samast põhimõttest ja seepärast tuleks need eeskirjad omavahel vastavusse viia. |
| --- | --- |

(5)

Eeskirjad üld- ja erimigratsiooni kohta peaksid lähtuma samast põhimõttest ja seepärast tuleks need eeskirjad omavahel vastavusse viia.

| (6) | Tuleb kehtestada erieeskirjad imikute paremaks kaitsmiseks, sest imikud tarbivad oma kehamassi kohta suhteliselt rohkem toitu kui täiskasvanud. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb kehtestada erieeskirjad imikute paremaks kaitsmiseks, sest imikud tarbivad oma kehamassi kohta suhteliselt rohkem toitu kui täiskasvanud.

| (7) | Direktiivi 2002/72/EÜ III lisa B-jaos loetletud lisaainete erimigratsiooni piirnormidele vastavuse kontrollimist mudelaines D tuleb kohaldada samaaegselt muude käesolevas direktiivis migratsiooni arvutamiseks lisatud sätetega, et hinnata paremini tarbija tegelikku kokkupuudet nende lisaainetega. Seepärast tuleks eelnimetatud vastavuse kontrollimise rakendamistähtaega pikendada. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2002/72/EÜ III lisa B-jaos loetletud lisaainete erimigratsiooni piirnormidele vastavuse kontrollimist mudelaines D tuleb kohaldada samaaegselt muude käesolevas direktiivis migratsiooni arvutamiseks lisatud sätetega, et hinnata paremini tarbija tegelikku kokkupuudet nende lisaainetega. Seepärast tuleks eelnimetatud vastavuse kontrollimise rakendamistähtaega pikendada.

| (8) | Tuleks selgitada nende lisaainete staatus, mis toimivad polümerisatsioonil tootmise abiainetena (PPA). Polümerisatsiooni abiained, mis funktsioneerivad ka lisaainetena, tuleb hinnata ja võtta tulevasse lisaainete loetellu. Mõned neist on praegusesse mittetäielikku lisaainete loetellu juba võetud. Tuleks selgitada, et teiste ainete kasutamine, mis toimivad ainult PPAna ning mis seetõttu ei ole ette nähtud jääma valmis eseme koostisesse, jääb ka edaspidi võimalikuks, kui riiklikest õigusaktidest ei tulene teisiti, isegi pärast lisaainete tulevase loetelu vastuvõtmist. See olukord tuleks hilisemal etapil ümber hinnata. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks selgitada nende lisaainete staatus, mis toimivad polümerisatsioonil tootmise abiainetena (PPA). Polümerisatsiooni abiained, mis funktsioneerivad ka lisaainetena, tuleb hinnata ja võtta tulevasse lisaainete loetellu. Mõned neist on praegusesse mittetäielikku lisaainete loetellu juba võetud. Tuleks selgitada, et teiste ainete kasutamine, mis toimivad ainult PPAna ning mis seetõttu ei ole ette nähtud jääma valmis eseme koostisesse, jääb ka edaspidi võimalikuks, kui riiklikest õigusaktidest ei tulene teisiti, isegi pärast lisaainete tulevase loetelu vastuvõtmist. See olukord tuleks hilisemal etapil ümber hinnata.

| (9) | Uuringud on näidanud, et asodikarboksamiid laguneb kõrgel temperatuuril töötlemisel semikarbasiidiks. Ametil paluti 2003. aastal koguda andmeid ja hinnata semikarbasiidi toidus sisaldumisega kaasnevaid võimalikke riske. Kuni nende andmete saamiseni ja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (3) artiklile 7 peatati komisjoni direktiiviga 2004/1/EÜ (4) asodikarboksamiidi kasutamine toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides ja -esemetes. Amet jõudis oma 21. juuni 2005. aasta arvamuses (5) järeldusele, et semikarbasiid ei ole toidus esinevates kontsentratsioonides inimesele kantserogeenne, kui kõrvaldada semikarbasiidi asodikarboksamiidiga seotud allikas. Seepärast on asjakohane asodikarboksamiidi plastmaterjalides ja -esemetes kasutamise keeld jõusse jätta. |
| --- | --- |

(9)

Uuringud on näidanud, et asodikarboksamiid laguneb kõrgel temperatuuril töötlemisel semikarbasiidiks. Ametil paluti 2003. aastal koguda andmeid ja hinnata semikarbasiidi toidus sisaldumisega kaasnevaid võimalikke riske. Kuni nende andmete saamiseni ja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (3) artiklile 7 peatati komisjoni direktiiviga 2004/1/EÜ (4) asodikarboksamiidi kasutamine toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides ja -esemetes. Amet jõudis oma 21. juuni 2005. aasta arvamuses (5) järeldusele, et semikarbasiid ei ole toidus esinevates kontsentratsioonides inimesele kantserogeenne, kui kõrvaldada semikarbasiidi asodikarboksamiidiga seotud allikas. Seepärast on asjakohane asodikarboksamiidi plastmaterjalides ja -esemetes kasutamise keeld jõusse jätta.

| (10) | Tuleks kehtestada funktsionaalse plasttõkkekihi mõiste, mis on plastmaterjalides või esemetes sisalduv tõkkekiht, mis takistab või vähendab ainete migreerumist selle tõkkekihi tagant toidusse. Migreerumise täieliku tõkestamise võivad tagada ainult klaas ja teatavad metallid. Plastid võivad olla osalised funktsionaalsed tõkkekihid, mille omadusi ja efektiivsust tuleb hinnata ja mis võivad aidata vähendada ainete migreerumist alla avastamispiiri. Funktsionaalse plasttõkkekihi taga võib kasutada mittelubatud aineid, kui need vastavad teatavatele kriteeriumidele ja nende migreerumine jääb alla kehtestatud avastamispiiri. Võttes arvesse imikute ja teiste eriti tundlike isikute toite ning seda liiki analüüsidega kaasnevaid raskusi, kuna neil on suur analüüsihälve, tuleks mittelubatavate ainete migreerumisele läbi funktsionaalse plasttõkkekihi kehtestada piirmäär 0,01 mg/kg toidus või toidu mudelaines. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kehtestada funktsionaalse plasttõkkekihi mõiste, mis on plastmaterjalides või esemetes sisalduv tõkkekiht, mis takistab või vähendab ainete migreerumist selle tõkkekihi tagant toidusse. Migreerumise täieliku tõkestamise võivad tagada ainult klaas ja teatavad metallid. Plastid võivad olla osalised funktsionaalsed tõkkekihid, mille omadusi ja efektiivsust tuleb hinnata ja mis võivad aidata vähendada ainete migreerumist alla avastamispiiri. Funktsionaalse plasttõkkekihi taga võib kasutada mittelubatud aineid, kui need vastavad teatavatele kriteeriumidele ja nende migreerumine jääb alla kehtestatud avastamispiiri. Võttes arvesse imikute ja teiste eriti tundlike isikute toite ning seda liiki analüüsidega kaasnevaid raskusi, kuna neil on suur analüüsihälve, tuleks mittelubatavate ainete migreerumisele läbi funktsionaalse plasttõkkekihi kehtestada piirmäär 0,01 mg/kg toidus või toidu mudelaines.

| (11) | Direktiivi 2002/72/EÜ artiklis 9 on sätestatud, et materjalidele ja esemetele tuleb anda kaasa kirjalik vastavusdeklaratsioon, millega tõendatakse nende vastavust nende suhtes kohaldatavatele eeskirjadele. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 5 lõike 1 punktidele h ja i peavad vastutavad isikud hankijate tegevuse koordineerimise ja vastutuse tugevdamiseks tootmise kõikidel etappidel, sealhulgas lähteainete etapil, esitama kliendile deklaratsiooni vastavuse tõendamiseks asjakohastele eeskirjadele. Tootmise kõikidel etappidel peavad olema täitevasutustele kättesaadavad ka deklaratsiooni õigsust tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 2002/72/EÜ artiklis 9 on sätestatud, et materjalidele ja esemetele tuleb anda kaasa kirjalik vastavusdeklaratsioon, millega tõendatakse nende vastavust nende suhtes kohaldatavatele eeskirjadele. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 5 lõike 1 punktidele h ja i peavad vastutavad isikud hankijate tegevuse koordineerimise ja vastutuse tugevdamiseks tootmise kõikidel etappidel, sealhulgas lähteainete etapil, esitama kliendile deklaratsiooni vastavuse tõendamiseks asjakohastele eeskirjadele. Tootmise kõikidel etappidel peavad olema täitevasutustele kättesaadavad ka deklaratsiooni õigsust tõendavad dokumendid.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad toidukäitlejad kontrollima toidu vastavust nende tegevust reguleerivate õigusnormide nõuetele. Selleks peab toidukäitlejatel olema kooskõlas konfidentsiaalsuse nõuetega juurdepääs asjakohasele teabele, mis annab neile võimaluse tagada, et aine materjalidest ja esemetest migreerumine vastaks toidu valdkonna õigusaktides sätestatud spetsifikatsioonidele ja piirangutele. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad toidukäitlejad kontrollima toidu vastavust nende tegevust reguleerivate õigusnormide nõuetele. Selleks peab toidukäitlejatel olema kooskõlas konfidentsiaalsuse nõuetega juurdepääs asjakohasele teabele, mis annab neile võimaluse tagada, et aine materjalidest ja esemetest migreerumine vastaks toidu valdkonna õigusaktides sätestatud spetsifikatsioonidele ja piirangutele.

| (13) | Toidukäitleja peab rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslike põhimõtete alusel hindama loetellu mittekuuluvate ainete, näiteks direktiivi 2002/72/EÜ II lisa punktis 3 ja III lisa punktis 3 nimetatud lisandite ja reaktsioonisaaduste vastavust määruse (EÜ) nr 1935/2004 artiklile 3. |
| --- | --- |

(13)

Toidukäitleja peab rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslike põhimõtete alusel hindama loetellu mittekuuluvate ainete, näiteks direktiivi 2002/72/EÜ II lisa punktis 3 ja III lisa punktis 3 nimetatud lisandite ja reaktsioonisaaduste vastavust määruse (EÜ) nr 1935/2004 artiklile 3.

| (14) | Tarbija kokkupuute paremaks hindamiseks tuleb migratsioonikatsetes kasutusele võtta uus vähenduskoefitsient, mida nimetatakse rasvavähenduskoefitsiendiks. Seni hinnati kokkupuudet valdavalt rasvasesse toitu migreeruvate ainetega (lipofiilsed ained) lähtudes üldisest eeldusest, et inimene sööb 1 kg toitu päevas. Kuid inimene sööb päevas maksimaalselt 200 grammi rasva. Seda tuleks vastavalt toidu teaduskomitee (6) arvamusele ja ameti (7) arvamusele arvesse võtta, korrigeerides erimigratsiooni lipofiilsete ainete suhtes kohaldatava rasvavähenduskoefitsiendiga. |
| --- | --- |

(14)

Tarbija kokkupuute paremaks hindamiseks tuleb migratsioonikatsetes kasutusele võtta uus vähenduskoefitsient, mida nimetatakse rasvavähenduskoefitsiendiks. Seni hinnati kokkupuudet valdavalt rasvasesse toitu migreeruvate ainetega (lipofiilsed ained) lähtudes üldisest eeldusest, et inimene sööb 1 kg toitu päevas. Kuid inimene sööb päevas maksimaalselt 200 grammi rasva. Seda tuleks vastavalt toidu teaduskomitee (6) arvamusele ja ameti (7) arvamusele arvesse võtta, korrigeerides erimigratsiooni lipofiilsete ainete suhtes kohaldatava rasvavähenduskoefitsiendiga.

| (15) | Lähtudes ameti (8) poolt hinnatud uuest teabest monomeeride ja muude lähteainetega seotud riskianalüüside kohta tuleks teatavad esialgu riigi tasandil lubatud monomeerid ja uued monomeerid lisada ühenduse lubatud ainete loetellu. Teiste puhul tuleks ühenduse tasandil juba kehtestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone uute olemasolevate andmete põhjal muuta. |
| --- | --- |

(15)

Lähtudes ameti (8) poolt hinnatud uuest teabest monomeeride ja muude lähteainetega seotud riskianalüüside kohta tuleks teatavad esialgu riigi tasandil lubatud monomeerid ja uued monomeerid lisada ühenduse lubatud ainete loetellu. Teiste puhul tuleks ühenduse tasandil juba kehtestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone uute olemasolevate andmete põhjal muuta.

| (16) | Mittetäielikku loetelu lisaainetest, mida võib plastmaterjalide ja -esemete tootmisel kasutada, tuleks muuta, lisades sellesse muud ameti poolt hinnatud lisaained. Teatavate lisaainete suhtes ühenduse tasandil juba kehtestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone tuleb uute olemasolevate hinnangute alusel muuta. |
| --- | --- |

(16)

Mittetäielikku loetelu lisaainetest, mida võib plastmaterjalide ja -esemete tootmisel kasutada, tuleks muuta, lisades sellesse muud ameti poolt hinnatud lisaained. Teatavate lisaainete suhtes ühenduse tasandil juba kehtestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone tuleb uute olemasolevate hinnangute alusel muuta.

| (17) | Komisjoni direktiiviga 2005/79/EÜ (9) tehti muudatused viitenumbriga 35760 tähistatud aine piirangutes ja/või spetsifikatsioonides direktiivi 2002/72/EÜ III lisa A-jaos B-jao asemel ja viitenumbriga 67180 tähistatud aine kohta tehti muudatused selle lisa B-jaos A-jao asemel. Peale selle on viitenumbritega 43480, 45200, 81760 ja 88640 tähistatud ainete puhul märge piirangute ja/või spetsifikatsioonide kohta direktiivi 2002/72/EÜ III lisas mitmeti mõistetav. Seepärast on õiguskindluse huvides vaja paigutada viitenumbritega 35760 ja 67180 tähistatud ained lisaainete loetelu õigesse jakku ning kehtestada uuesti piirangud ja spetsifikatsioonid viitenumbritega 43480, 45200, 81760 ja 88640 tähistatud ainetele. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni direktiiviga 2005/79/EÜ (9) tehti muudatused viitenumbriga 35760 tähistatud aine piirangutes ja/või spetsifikatsioonides direktiivi 2002/72/EÜ III lisa A-jaos B-jao asemel ja viitenumbriga 67180 tähistatud aine kohta tehti muudatused selle lisa B-jaos A-jao asemel. Peale selle on viitenumbritega 43480, 45200, 81760 ja 88640 tähistatud ainete puhul märge piirangute ja/või spetsifikatsioonide kohta direktiivi 2002/72/EÜ III lisas mitmeti mõistetav. Seepärast on õiguskindluse huvides vaja paigutada viitenumbritega 35760 ja 67180 tähistatud ained lisaainete loetelu õigesse jakku ning kehtestada uuesti piirangud ja spetsifikatsioonid viitenumbritega 43480, 45200, 81760 ja 88640 tähistatud ainetele.

| (18) | Tõestati, et praegu kasutatav destilleeritud vesi ei ole sobiv teatavate piimatoodete mudelaine; see tuleks asendada 50 % etanooliga, mis sarnaneb paremini nende rasvasusele. |
| --- | --- |

(18)

Tõestati, et praegu kasutatav destilleeritud vesi ei ole sobiv teatavate piimatoodete mudelaine; see tuleks asendada 50 % etanooliga, mis sarnaneb paremini nende rasvasusele.

| (19) | Epoksiiditud sojaõli kasutatakse plastifikaatorina tihendites. Võttes arvesse ameti 16. märtsil 2006. aastal vastuvõetud arvamust (10) täiskasvanute kokkupuute kohta toiduga kokkupuutuvates materjalides kasutatud epoksiiditud sojaõliga, on asjakohane sätestada lühem tähtaeg kaanetihendite vastavusse viimiseks epoksiiditud sojaõli ja selle asendajate piirangutega, nagu on sätestatud direktiivis 2002/72/EÜ. Sama tähtaega tuleks kohaldada seoses asodikarboksamiidi kasutamise keelamisega. |
| --- | --- |

(19)

Epoksiiditud sojaõli kasutatakse plastifikaatorina tihendites. Võttes arvesse ameti 16. märtsil 2006. aastal vastuvõetud arvamust (10) täiskasvanute kokkupuute kohta toiduga kokkupuutuvates materjalides kasutatud epoksiiditud sojaõliga, on asjakohane sätestada lühem tähtaeg kaanetihendite vastavusse viimiseks epoksiiditud sojaõli ja selle asendajate piirangutega, nagu on sätestatud direktiivis 2002/72/EÜ. Sama tähtaega tuleks kohaldada seoses asodikarboksamiidi kasutamise keelamisega.

| (20) | Teatavaid ftalaate kasutatakse plastifikaatoritena tihendites ja muudes plasttoodetes. Oma 15. septembril 2005. aastal avaldatud arvamuses (11) teatavate ftalaatide kohta sätestas amet teatavatele ftalaatidele lubatava ööpäevase organismi sattumise määra ning oletas, et inimeste kokkupuude teatavate ftalaatidega jääb lubatava ööpäevase määra tasemele. Seepärast on asjakohane sätestada lühem tähtaeg plastmaterjalide ja -esemete vastavusse viimiseks piirangutega neile ainetele, nagu on sätestatud direktiivis 2002/72/EÜ. |
| --- | --- |

(20)

Teatavaid ftalaate kasutatakse plastifikaatoritena tihendites ja muudes plasttoodetes. Oma 15. septembril 2005. aastal avaldatud arvamuses (11) teatavate ftalaatide kohta sätestas amet teatavatele ftalaatidele lubatava ööpäevase organismi sattumise määra ning oletas, et inimeste kokkupuude teatavate ftalaatidega jääb lubatava ööpäevase määra tasemele. Seepärast on asjakohane sätestada lühem tähtaeg plastmaterjalide ja -esemete vastavusse viimiseks piirangutega neile ainetele, nagu on sätestatud direktiivis 2002/72/EÜ.

| (21) | Seega tuleks nõukogu direktiivi 2002/72/EÜ ja direktiivi 85/572/EMÜ (12) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(21)

Seega tuleks nõukogu direktiivi 2002/72/EÜ ja direktiivi 85/572/EMÜ (12) vastavalt muuta.

| (22) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/72/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste materjalide ja esemete suhtes, mis oma valmiskujul on ette nähtud toiduga kokkupuutumiseks või mis on toiduga kokkupuutes ning on selleks ette nähtud (edaspidi “plastmaterjalid ja -esemed”):






  a) | materjalide ja esemete suhtes, mis koosnevad ainult plastist, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste materjalide ja esemete suhtes, mis oma valmiskujul on ette nähtud toiduga kokkupuutumiseks või mis on toiduga kokkupuutes ning on selleks ette nähtud (edaspidi “plastmaterjalid ja -esemed”):

a)

materjalide ja esemete suhtes, mis koosnevad ainult plastist,

| b) | mitmekihiliste plastmaterjalide ja -esemete suhtes, |
| --- | --- |

b)

mitmekihiliste plastmaterjalide ja -esemete suhtes,

| c) | plastkihtide või katete suhtes, mis moodustavad kaanetihendeid, mis koos kaanega koosnevad kahest või enamast eri tüüpi materjalist.”; |
| --- | --- |

c)

plastkihtide või katete suhtes, mis moodustavad kaanetihendeid, mis koos kaanega koosnevad kahest või enamast eri tüüpi materjalist.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Ilma et see piiraks lõike 2 punkti c kohaldamist, ei kohaldata käesolevat direktiivi nende materjalide ja esemete suhtes, mis koosnevad kahest või enamast kihist, millest üks või enam ei sisalda üksnes plasti, isegi sel juhul, kui toiduga otse kokkupuutumiseks ettenähtud kiht koosneb ainult plastist.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Ilma et see piiraks lõike 2 punkti c kohaldamist, ei kohaldata käesolevat direktiivi nende materjalide ja esemete suhtes, mis koosnevad kahest või enamast kihist, millest üks või enam ei sisalda üksnes plasti, isegi sel juhul, kui toiduga otse kokkupuutumiseks ettenähtud kiht koosneb ainult plastist.”

| 2. | Lisatakse artikkel 1a:
  “Artikkel 1a
  Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   Mitmekihilised plastmaterjalid või -esemed– plastmaterjalid või -esemed, milles on liimi abil või teiste vahenditega liidetud kaks või rohkem üksnes plastist koosnevat materjalikihti.
  b)   Funktsionaalne plasttõkkekiht– ühest või mitmest plastkihist koosnev tõkkekiht, mis tagab valmismaterjali ja -eseme vastavuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (13) artiklile 3 ja käesolevale direktiivile.
  c)   Mitterasvane toit– osutab toidule, mille puhul migratsiooni testimiseks on direktiivis 85/572/EMÜ sätestatud mudelained, välja arvatud mudelaine D. |
| --- | --- |

2.

Lisatakse artikkel 1a:

“Artikkel 1a

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   Mitmekihilised plastmaterjalid või -esemed– plastmaterjalid või -esemed, milles on liimi abil või teiste vahenditega liidetud kaks või rohkem üksnes plastist koosnevat materjalikihti.

b)   Funktsionaalne plasttõkkekiht– ühest või mitmest plastkihist koosnev tõkkekiht, mis tagab valmismaterjali ja -eseme vastavuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 (13) artiklile 3 ja käesolevale direktiivile.

c)   Mitterasvane toit– osutab toidule, mille puhul migratsiooni testimiseks on direktiivis 85/572/EMÜ sätestatud mudelained, välja arvatud mudelaine D.

| 3. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  1.   Plastmaterjalid ja -esemed ei tohi eraldada toidusse üle 60 milligrammi oma koostisaineid toiduaine või toidu mudelaine kilogrammi kohta (mg/kg) (üldmigratsiooni piirnorm).
  See piirnorm on siiski 10 milligrammi eraldunud koostisaineid materjali või eseme pinna 1 ruutdetsimeetri kohta (mg/dm2) järgmistel juhtudel:






  a) | esemed, mis kujutavad endast mahuteid või on mahutitega võrdsustatavad ja mille täidetav maht on alla 500 milliliitri (ml) või üle 10 liitri (l); |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

1.   Plastmaterjalid ja -esemed ei tohi eraldada toidusse üle 60 milligrammi oma koostisaineid toiduaine või toidu mudelaine kilogrammi kohta (mg/kg) (üldmigratsiooni piirnorm).

See piirnorm on siiski 10 milligrammi eraldunud koostisaineid materjali või eseme pinna 1 ruutdetsimeetri kohta (mg/dm2) järgmistel juhtudel:

a)

esemed, mis kujutavad endast mahuteid või on mahutitega võrdsustatavad ja mille täidetav maht on alla 500 milliliitri (ml) või üle 10 liitri (l);

| b) | leht-, kile- või muu materjal või esemed, mis ei ole täidetav(ad) või mille puhul ei ole võimalik määrata toiduga kokkupuutuva materjali või eseme pindala ja toidu koguse suhet. |
| --- | --- |

b)

leht-, kile- või muu materjal või esemed, mis ei ole täidetav(ad) või mille puhul ei ole võimalik määrata toiduga kokkupuutuva materjali või eseme pindala ja toidu koguse suhet.

2.   Komisjoni direktiivides 91/321/EMÜ (14) ja 96/5/EÜ (15) määratletud imikute ja väikelaste toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud või juba kokkupuutuvate materjalide ja esemete puhul on üldmigratsiooni piirnorm alati 60 mg/kg.

| 4. | Artiklis 4 asendatakse kuupäev “1. juulist 2006” kuupäevaga “1. maist 2008”. |
| --- | --- |

4.

Artiklis 4 asendatakse kuupäev “1. juulist 2006” kuupäevaga “1. maist 2008”.

| 5. | Lisatakse artiklid 4c, 4d ja 4e:
  “Artikkel 4c
  Seoses lisaainete kasutamisega artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud kaante plastkihtide või -katete valmistamiseks kohaldatakse järgmisi eeskirju.






  a) | III lisas loetletud lisaainete puhul kohaldatakse nende kasutamisele kõnealuses lisas sätestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- | --- |

5.

Lisatakse artiklid 4c, 4d ja 4e:

“Artikkel 4c

Seoses lisaainete kasutamisega artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud kaante plastkihtide või -katete valmistamiseks kohaldatakse järgmisi eeskirju.

a)

III lisas loetletud lisaainete puhul kohaldatakse nende kasutamisele kõnealuses lisas sätestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist.

| b) | Erandina artikli 4 lõikest 1 ning artikli 4a lõigetest 1 ja 5 võib vastavalt riiklikele õigusaktidele jätkata III lisas nimetamata lisaainete kasutamist kuni edaspidise läbivaatamiseni. |
| --- | --- |

b)

Erandina artikli 4 lõikest 1 ning artikli 4a lõigetest 1 ja 5 võib vastavalt riiklikele õigusaktidele jätkata III lisas nimetamata lisaainete kasutamist kuni edaspidise läbivaatamiseni.

| c) | Erandina artiklist 4b võivad liikmesriigid jätkuvalt riigi tasandil lubada lisaainete kasutamist artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud kaante plastkihtide või -katete valmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

Erandina artiklist 4b võivad liikmesriigid jätkuvalt riigi tasandil lubada lisaainete kasutamist artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud kaante plastkihtide või -katete valmistamiseks.

Artikkel 4d

Seoses nende lisaainete kasutamisega, mis toimivad üksnes polümerisatsioonil plastmaterjalide ja -esemete tootmise abiainetena ning mis ei ole ette nähtud jääma valmis eseme koostisesse (edaspidi “PPA”), kasutatakse järgmisi eeskirju.

| a) | III lisas loetletud PPA puhul kohaldatakse nende kasutamisele kõnealuses lisas sätestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

a)

III lisas loetletud PPA puhul kohaldatakse nende kasutamisele kõnealuses lisas sätestatud piiranguid ja/või spetsifikatsioone, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist.

| b) | Erandina artikli 4 lõikest 1 ning artikli 4a lõigetest 1 ja 5 võib vastavalt riiklikele õigusaktidele jätkata III lisas nimetamata PPA kasutamist kuni edaspidise läbivaatamiseni. |
| --- | --- |

b)

Erandina artikli 4 lõikest 1 ning artikli 4a lõigetest 1 ja 5 võib vastavalt riiklikele õigusaktidele jätkata III lisas nimetamata PPA kasutamist kuni edaspidise läbivaatamiseni.

| c) | Erandina artiklist 4b võivad liikmesriigid jätkuvalt riigi tasandil lubada PPA kasutamist. |
| --- | --- |

c)

Erandina artiklist 4b võivad liikmesriigid jätkuvalt riigi tasandil lubada PPA kasutamist.

Artikkel 4e

Asodikarboksamiidi (viitenumber 36640, CASi nr 000123-77-3) kasutamine plastmaterjalide ja -esemete tootmisel on keelatud.”

| 6. | Artikli 5a lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Turustamisetappidel, mis ei ole jaemüügietapid, tuleb toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalidele ja -esemetele, mis sisaldavad lõikes 1 nimetatud lisaaineid, lisada artiklis 9 osutatud teavet sisaldav kirjalik deklaratsioon.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 5a lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Turustamisetappidel, mis ei ole jaemüügietapid, tuleb toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalidele ja -esemetele, mis sisaldavad lõikes 1 nimetatud lisaaineid, lisada artiklis 9 osutatud teavet sisaldav kirjalik deklaratsioon.”

| 7. | Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:
  “Direktiivides 91/321/EMÜ ja 96/5/EÜ määratletud imikute ja väikelaste toitudega kokkupuutumiseks ettenähtud või juba kokkupuutuvate plastmaterjalide ja -esemete puhul väljendatakse erimigratsiooni piirnorme alati milligrammides kilogrammi kohta (mg/kg).” |
| --- | --- |

7.

Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:

“Direktiivides 91/321/EMÜ ja 96/5/EÜ määratletud imikute ja väikelaste toitudega kokkupuutumiseks ettenähtud või juba kokkupuutuvate plastmaterjalide ja -esemete puhul väljendatakse erimigratsiooni piirnorme alati milligrammides kilogrammi kohta (mg/kg).”

| 8. | Lisatakse artikkel 7a:
  “Artikkel 7a
  1.   Mitmekihilise plastmaterjali või -eseme kõikide kihtide koostis peab vastama käesolevale direktiivile.
  2.   Eeldusel et valmismaterjal või -ese vastab käesolevas direktiivis kehtestatud eri- ja üldmigratsiooni piirnormidele, võib erandina lõikest 1 kiht, mis ei puutu toiduga otseselt kokku ja mida eraldab toidust funktsionaalne plasttõkkekiht:






  a) | mitte vastata käesolevas direktiivis kehtestatud piirangutele ja spetsifikatsioonidele ja/või |
| --- | --- | --- |

8.

Lisatakse artikkel 7a:

“Artikkel 7a

1.   Mitmekihilise plastmaterjali või -eseme kõikide kihtide koostis peab vastama käesolevale direktiivile.

2.   Eeldusel et valmismaterjal või -ese vastab käesolevas direktiivis kehtestatud eri- ja üldmigratsiooni piirnormidele, võib erandina lõikest 1 kiht, mis ei puutu toiduga otseselt kokku ja mida eraldab toidust funktsionaalne plasttõkkekiht:

a)

mitte vastata käesolevas direktiivis kehtestatud piirangutele ja spetsifikatsioonidele ja/või

| b) | olla toodetud muude ainetega kui käesolevas direktiivis loetletud või siseriiklikes loeteludes sisalduvad ained, mida on lubatud kasutada toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides ja -esemetes. |
| --- | --- |

b)

olla toodetud muude ainetega kui käesolevas direktiivis loetletud või siseriiklikes loeteludes sisalduvad ained, mida on lubatud kasutada toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides ja -esemetes.

3.   Lõike 2 punktis b nimetatud ainete migreerumine toitu või mudelainesse ei tohi ületada 0,01 mg/kg, mõõdetuna statistilise kindlusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (16) artiklile 11 vastava analüüsimeetodiga. Seda piirnormi väljendatakse alati kontsentratsioonina toidus või mudelaines. See kehtib struktuurilt ja toksikoloogiliselt lähedaste ühendite rühma suhtes, eelkõige isomeeride või sama asjakohase funktsionaalrühmaga ühendite suhtes, ning see hõlmab võimalikku kompenseerivat ülekandumist.

4.   Lõike 2 punktis b nimetatud ained ei tohi kuuluda järgmistesse kategooriatesse:

| a) | ohtlike ainete nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (17) I lisas tõestatud kantserogeenide, mutageenide või soojätkamisfunktsiooni kahjustavate või nende kahtlusega ainete hulka liigitatud ained või |
| --- | --- |

a)

ohtlike ainete nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (17) I lisas tõestatud kantserogeenide, mutageenide või soojätkamisfunktsiooni kahjustavate või nende kahtlusega ainete hulka liigitatud ained või

| b) | omavastutuse kriteeriumi põhjal direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt kantserogeenide, mutageenide või reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete hulka liigitatud ained. |
| --- | --- |

b)

omavastutuse kriteeriumi põhjal direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt kantserogeenide, mutageenide või reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete hulka liigitatud ained.

| 9. | Artiklisse 8 lisatakse 5. lõik:
  “5.   Olenemata lõikest 1, kontrollitakse III lisa B-jaos nimetatud ftalaatide puhul (viitenumbrid 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) vastavust erimigratsiooni piirnormidele ainult toidu mudelainetega. Siiski võib vastavust erimigratsiooni piirnormidele kontrollida ka toiduga, kui toit pole veel materjali või esemega kokku puutunud, ning seda on ftalaatide suhtes eelnevalt kontrollitud ja sisaldus ei ole statistiliselt oluline või kvantifikatsioonipiirist suurem või sellega võrdne.” |
| --- | --- |

9.

Artiklisse 8 lisatakse 5. lõik:

“5.   Olenemata lõikest 1, kontrollitakse III lisa B-jaos nimetatud ftalaatide puhul (viitenumbrid 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) vastavust erimigratsiooni piirnormidele ainult toidu mudelainetega. Siiski võib vastavust erimigratsiooni piirnormidele kontrollida ka toiduga, kui toit pole veel materjali või esemega kokku puutunud, ning seda on ftalaatide suhtes eelnevalt kontrollitud ja sisaldus ei ole statistiliselt oluline või kvantifikatsioonipiirist suurem või sellega võrdne.”

| 10. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 9
  1.   Turustamisetappidel, mis ei ole jaemüügietapid, lisatakse plastmaterjalidele ja esemetele ning nende materjalide ja esemete tootmiseks ettenähtud ainetele kirjalik deklaratsioon vastavalt määruse (EÜ) nr 1935/2004 artiklile 16.
  2.   Esimeses lõikes nimetatud deklaratsiooni väljastab ettevõtja ja see peab sisaldama käesoleva direktiivi VIa lisas ettenähtud teavet.
  3.   Ettevõtja esitab riigi pädevatele ametiasutustele nende nõudel asjakohased dokumendid, millega tõendatakse materjalide ja esemete ning nende materjalide ja esemete tootmiseks ettenähtud ainete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Dokumendid peavad sisaldama andmeid testimistingimuste ja -tulemuste kohta, arvutusi ja muid analüüse ning tõendeid ohutuse kohta või vastavuse põhjendusi.” |
| --- | --- |

10.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 9

1.   Turustamisetappidel, mis ei ole jaemüügietapid, lisatakse plastmaterjalidele ja esemetele ning nende materjalide ja esemete tootmiseks ettenähtud ainetele kirjalik deklaratsioon vastavalt määruse (EÜ) nr 1935/2004 artiklile 16.

2.   Esimeses lõikes nimetatud deklaratsiooni väljastab ettevõtja ja see peab sisaldama käesoleva direktiivi VIa lisas ettenähtud teavet.

3.   Ettevõtja esitab riigi pädevatele ametiasutustele nende nõudel asjakohased dokumendid, millega tõendatakse materjalide ja esemete ning nende materjalide ja esemete tootmiseks ettenähtud ainete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Dokumendid peavad sisaldama andmeid testimistingimuste ja -tulemuste kohta, arvutusi ja muid analüüse ning tõendeid ohutuse kohta või vastavuse põhjendusi.”

| 11. | I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I, II ja III lisale. |
| --- | --- |

11.

I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I, II ja III lisale.

| 12. | Lisatakse IVa lisa vastavalt käesoleva direktiivi IV lisale. |
| --- | --- |

12.

Lisatakse IVa lisa vastavalt käesoleva direktiivi IV lisale.

| 13. | V ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi V ja VI lisale. |
| --- | --- |

13.

V ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi V ja VI lisale.

| 14. | Lisatakse VIa lisa vastavalt käesoleva direktiivi VII lisale. |
| --- | --- |

14.

Lisatakse VIa lisa vastavalt käesoleva direktiivi VII lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 85/572/EMÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi VIII lisale.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid peavad vastu võtma ja avaldama käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 1. maiks 2008. Nad peavad edastama komisjonile viivitamata nende sätete teksti ning nende sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Nende sätete vastuvõtmisel peavad liikmesriigid lisama neisse viite käesolevale direktiivile või lisavad neile selle viite nende ametlikul avaldamisel. Konkreetse viitamise viisi määravad liikmesriigid ise.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid selliselt, et:

| a) | alates 1. maist 2008 on lubatud käesoleva direktiiviga muudetud direktiivile 2002/72/EÜ vastavate toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete turustamine ning kasutamine; |
| --- | --- |

a)

alates 1. maist 2008 on lubatud käesoleva direktiiviga muudetud direktiivile 2002/72/EÜ vastavate toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete turustamine ning kasutamine;

| b) | alates 1. juulist 2008 on keelatud toota ja importida ühendusse selliseid kaasi, mille tihendid ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivis 2002/72/EÜ sätestatud ainete piirangutele ja spetsifikatsioonidele viitenumbrite 30340; 30401; 36640; 56800; 76815; 76866; 88640 ja 93760 puhul; |
| --- | --- |

b)

alates 1. juulist 2008 on keelatud toota ja importida ühendusse selliseid kaasi, mille tihendid ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivis 2002/72/EÜ sätestatud ainete piirangutele ja spetsifikatsioonidele viitenumbrite 30340; 30401; 36640; 56800; 76815; 76866; 88640 ja 93760 puhul;

| c) | alates 1. juulist 2008 on keelatud toota ja importida ühendusse selliseid toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjale ja -esemeid, mis ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud ftalaatide piirangutele ja spetsifikatsioonidele viitenumbrite 74560; 74640; 74880; 75100 ja 75105 puhul; |
| --- | --- |

c)

alates 1. juulist 2008 on keelatud toota ja importida ühendusse selliseid toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjale ja -esemeid, mis ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud ftalaatide piirangutele ja spetsifikatsioonidele viitenumbrite 74560; 74640; 74880; 75100 ja 75105 puhul;

| d) | ilma et see piiraks punktide b ja c kohaldamist, on alates 1. maist 2009 keelatud toota ja importida ühendusse selliseid toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjale ja -esemeid, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivile 2002/72/EÜ. |
| --- | --- |

d)

ilma et see piiraks punktide b ja c kohaldamist, on alates 1. maist 2009 keelatud toota ja importida ühendusse selliseid toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjale ja -esemeid, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivile 2002/72/EÜ.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. aprill 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

I LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse punktid 2a ja 2b:
  2a.   Erimigratsiooni korrigeerimine rasvavähenduskoefitsiendiga (FRF) rohkem kui 20 % rasva sisaldavate toitude puhul.
  Rasvavähenduskoefitsient on koefitsient vahemikus 1 kuni 5, millega jagatakse lipofiilsete ainete mõõdetud migratsioon rasvasesse toitu või mudelainesse D ja selle aseainetesse enne nende võrdlemist erimigratsiooni piirnormidega.
  Üldeeskirjad
  Ained, mida loetakse rasvavähenduskoefitsiendi kohaldamiseks lipofiilseteks, on loetletud IVa lisas. Lipofiilsete ainete erimigratsiooni mg/kg (M) korrigeeritakse rasvavähenduskoefitsiendiga vahemikus 1 kuni 5 (MFRF). Enne võrdlemist legal limit sätestatud piirnormiga kohaldatakse järgmisi valemeid:
  MFRF = M/FRF
  ja
  FRF = (g rasva toidus/toidu kg kohta)/200 = (rasva % × 5)/100
  Seda korrigeerimist rasvavähenduskoefitsiendiga ei kohaldata järgmistel juhtudel:






  a) | kui materjal või ese puutub kokku või on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mis sisaldab rasva alla 20 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse punktid 2a ja 2b:

2a.   Erimigratsiooni korrigeerimine rasvavähenduskoefitsiendiga (FRF) rohkem kui 20 % rasva sisaldavate toitude puhul.

Rasvavähenduskoefitsient on koefitsient vahemikus 1 kuni 5, millega jagatakse lipofiilsete ainete mõõdetud migratsioon rasvasesse toitu või mudelainesse D ja selle aseainetesse enne nende võrdlemist erimigratsiooni piirnormidega.

Üldeeskirjad

Ained, mida loetakse rasvavähenduskoefitsiendi kohaldamiseks lipofiilseteks, on loetletud IVa lisas. Lipofiilsete ainete erimigratsiooni mg/kg (M) korrigeeritakse rasvavähenduskoefitsiendiga vahemikus 1 kuni 5 (MFRF). Enne võrdlemist legal limit sätestatud piirnormiga kohaldatakse järgmisi valemeid:

MFRF = M/FRF

ja

FRF = (g rasva toidus/toidu kg kohta)/200 = (rasva % × 5)/100

Seda korrigeerimist rasvavähenduskoefitsiendiga ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a)

kui materjal või ese puutub kokku või on ette nähtud kokku puutuma toiduga, mis sisaldab rasva alla 20 %;

| b) | kui materjal või ese puutub kokku või on ette nähtud kokku puutuma direktiivides 91/321/EMÜ ja 96/5/EÜ määratletud imikutoidu või väikelaste toiduga; |
| --- | --- |

b)

kui materjal või ese puutub kokku või on ette nähtud kokku puutuma direktiivides 91/321/EMÜ ja 96/5/EÜ määratletud imikutoidu või väikelaste toiduga;

| c) | II ja III lisas olevate ühenduse loeteludes sisalduvate ainete puhul, millel on 4. veerus piirang SML = ND, või loetelus mittesisalduvate ainete puhul, mida kasutatakse funktsionaalse plasttõkkekihi taga migratsiooni piirnormiga 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

c)

II ja III lisas olevate ühenduse loeteludes sisalduvate ainete puhul, millel on 4. veerus piirang SML = ND, või loetelus mittesisalduvate ainete puhul, mida kasutatakse funktsionaalse plasttõkkekihi taga migratsiooni piirnormiga 0,01 mg/kg;

| d) | kui materjalide ja toodete puhul ei ole võimalik määrata toiduga kokkupuutuva materjali või eseme pindala ja toidu koguse suhet, nt nende kuju või kasutusviisi tõttu, ning migratsiooni arvutamiseks kasutatakse kokkuleppelist pindala ja mahu teisendamise tegurit 6 dm2/kg. |
| --- | --- |

d)

kui materjalide ja toodete puhul ei ole võimalik määrata toiduga kokkupuutuva materjali või eseme pindala ja toidu koguse suhet, nt nende kuju või kasutusviisi tõttu, ning migratsiooni arvutamiseks kasutatakse kokkuleppelist pindala ja mahu teisendamise tegurit 6 dm2/kg.

Seda korrigeerimist rasvavähenduskoefitsiendiga kohaldatakse teatavatel tingimustel järgmisel juhul:

Mahutite ja muude täidetavate esemete puhul, mille täidetav maht on alla 500 milliliitri või üle 10 liitri, ning lehtede ja kile puhul, mis puutuvad kokku toiduga, mis sisaldab rasva rohkem kui 20 %, arvutatakse migratsioon kontsentratsioonina toidus või toidu mudelaines (mg/kg) ja korrigeeritakse see rasvavähenduskoefitsiendiga või teisendatakse milligrammidesse ruutdetsimeetri kohta (mg/dm2) rasvavähenduskoefitsiendiga korrigeerimata. Kui üks neist kahest väärtusest on erimigratsiooni piirnormist madalam, loetakse materjal või ese nõuetele vastavaks.

FRF kohaldamise tagajärjel ei või tekkida erimigratsiooni, mis ületab üldmigratsiooni piirnormi.

2b.   Erimigratsiooni korrigeerimine toidu mudelaine D puhul.

Lipofiilsete ainete erimigratsiooni mudelainesse D ja selle aseainetesse korrigeeritakse järgmiste koefitsientidega:

| a) | direktiivi 85/572/EMÜ lisa punktis 3 osutatud vähenduskoefitsient, edaspidi nimetatakse mudelaine D vähenduskoefitsiendiks (DRF);
  Mudelaine D vähenduskoefitsienti võib mitte kohaldada, kui erimigratsioon mudelainesse D moodustab üle 80 % aine sisaldusest valmismaterjalis või esemes (nt õhukesed kiled). Mudelaine D vähenduskoefitsiendi kohaldatavuse kindlaksmääramiseks on vaja tõendavaid teaduslikke või katseandmeid (nt testimist kõige kriitilisemate toitudega). Seda ei kohaldata ka selliste ühenduse loetelus sisalduvate ainete puhul, millel on 4. veerus piirang SML = ND, või loetelus mittesisalduvate ainete puhul, mida kasutatakse funktsionaalse plasttõkkekihi taga migratsiooni piirnormiga 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 85/572/EMÜ lisa punktis 3 osutatud vähenduskoefitsient, edaspidi nimetatakse mudelaine D vähenduskoefitsiendiks (DRF);

Mudelaine D vähenduskoefitsienti võib mitte kohaldada, kui erimigratsioon mudelainesse D moodustab üle 80 % aine sisaldusest valmismaterjalis või esemes (nt õhukesed kiled). Mudelaine D vähenduskoefitsiendi kohaldatavuse kindlaksmääramiseks on vaja tõendavaid teaduslikke või katseandmeid (nt testimist kõige kriitilisemate toitudega). Seda ei kohaldata ka selliste ühenduse loetelus sisalduvate ainete puhul, millel on 4. veerus piirang SML = ND, või loetelus mittesisalduvate ainete puhul, mida kasutatakse funktsionaalse plasttõkkekihi taga migratsiooni piirnormiga 0,01 mg/kg;

| b) | rasvavähenduskoefitsient on kohaldatav mudelainetesse migreerumise suhtes, kui pakitava toidu rasvasisaldus on teada ja punktis 2a nimetatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

b)

rasvavähenduskoefitsient on kohaldatav mudelainetesse migreerumise suhtes, kui pakitava toidu rasvasisaldus on teada ja punktis 2a nimetatud nõuded on täidetud;

| c) | üldine vähenduskoefitsient (TRF) on tegur, mille maksimaalne väärtus on 5 ja millega jagatakse mõõdetud erimigratsiooni mudelainesse D või aseainesse enne võrdlemist ametliku piirnormiga. TRF on saadud mudelaine D vähenduskoefitsiendi korrutamise teel rasvavähenduskoefitsiendiga, kui mõlemad koefitsiendid on kohaldatavad.” |
| --- | --- |

c)

üldine vähenduskoefitsient (TRF) on tegur, mille maksimaalne väärtus on 5 ja millega jagatakse mõõdetud erimigratsiooni mudelainesse D või aseainesse enne võrdlemist ametliku piirnormiga. TRF on saadud mudelaine D vähenduskoefitsiendi korrutamise teel rasvavähenduskoefitsiendiga, kui mõlemad koefitsiendid on kohaldatavad.”

| 2. | Lisatakse punkt 5a:
  5a.   Korgid, kaaned, tihendid, punnkorgid või muud samalaadsed sulgurid.






  a) | Kui ettenähtud kasutusviis on teada, asetatakse need sulgurid testimiseks mahutitele, millega neid kavatsetakse kasutada, kas harilikes või eeldatavates sulgemistingimustes. Eeldatakse, et need sulgurid puutuvad kokku mahutit täitva toidu kogusega. Tulemusi väljendatakse vastavalt artiklite 2 ja 7 sätetele ühikutes mg/kg või mg/dm2, võttes arvesse sulguri ja mahuti kogu kontaktpinda. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse punkt 5a:

5a.   Korgid, kaaned, tihendid, punnkorgid või muud samalaadsed sulgurid.

a)

Kui ettenähtud kasutusviis on teada, asetatakse need sulgurid testimiseks mahutitele, millega neid kavatsetakse kasutada, kas harilikes või eeldatavates sulgemistingimustes. Eeldatakse, et need sulgurid puutuvad kokku mahutit täitva toidu kogusega. Tulemusi väljendatakse vastavalt artiklite 2 ja 7 sätetele ühikutes mg/kg või mg/dm2, võttes arvesse sulguri ja mahuti kogu kontaktpinda.

| b) | Kui nende sulgurite ettenähtud kasutusviis ei ole teada, testitakse neid sulgureid eraldi testiga ja tulemus väljendatakse milligrammides sulguri kohta. Saadud väärtus lisatakse vajaduse korral kogusele, mis migreerub mahutist, millega seda sulgurit on ette nähtud kasutada.” |
| --- | --- |

b)

Kui nende sulgurite ettenähtud kasutusviis ei ole teada, testitakse neid sulgureid eraldi testiga ja tulemus väljendatakse milligrammides sulguri kohta. Saadud väärtus lisatakse vajaduse korral kogusele, mis migreerub mahutist, millega seda sulgurit on ette nähtud kasutada.”

II LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A-jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised monomeerid ja muud lähteained numbrite järjekorras:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “15267 | 000080-08-0 | 4,4′-diaminodifenüülsulfoon | SML = 5 mg/kg |
| 21970 | 000923-02-4 | N-metüloolmetakrüülamiid | SML = 0,05 mg/kg |
| 24886 | 046728-75-0 | 5-sulfoisoftaalhappe monoliitiumsool | SML = 5 mg/kg ja liitiumi
  SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (väljendatud liitiumina)” |

1)

A-jagu muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised monomeerid ja muud lähteained numbrite järjekorras:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“15267

000080-08-0

4,4′-diaminodifenüülsulfoon

SML = 5 mg/kg

21970

000923-02-4

N-metüloolmetakrüülamiid

SML = 0,05 mg/kg

24886

046728-75-0

5-sulfoisoftaalhappe monoliitiumsool

SML = 5 mg/kg ja liitiumi

SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (väljendatud liitiumina)”

| b) | järgmiste monomeeride ja lähteainete osas asendatakse 4. veeru “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu järgmisega:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “12786 | 000919-30-2 | 3-aminopropüültrietoksüsilaan | 3-aminopropüültrietoksüsilaani ekstraheeritav jääksisaldus peab olema väiksem kui 3 mg/kg täiteaine kohta, kui ainet kasutatakse anorgaaniliste täiteainete pinna aktiveerimiseks ja SML = 0,05 mg/kg, kui ainet kasutatakse materjalide ja esemete pinnatöötluses. |
| 16450 | 000646-06-0 | 1,3-dioksolaan | SML = 5 mg/kg |
| 25900 | 000110-88-3 | Trioksaan | SML = 5 mg/kg” |

b)

järgmiste monomeeride ja lähteainete osas asendatakse 4. veeru “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu järgmisega:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“12786

000919-30-2

3-aminopropüültrietoksüsilaan

3-aminopropüültrietoksüsilaani ekstraheeritav jääksisaldus peab olema väiksem kui 3 mg/kg täiteaine kohta, kui ainet kasutatakse anorgaaniliste täiteainete pinna aktiveerimiseks ja SML = 0,05 mg/kg, kui ainet kasutatakse materjalide ja esemete pinnatöötluses.

16450

000646-06-0

1,3-dioksolaan

SML = 5 mg/kg

25900

000110-88-3

Trioksaan

SML = 5 mg/kg”

| 2) | B-jaost jäetakse välja järgmised monomeerid ja muud lähteained:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “21970 | 000923-02-4 | N-metüloolmetakrüülamiid” | |

2)

B-jaost jäetakse välja järgmised monomeerid ja muud lähteained:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“21970

000923-02-4

N-metüloolmetakrüülamiid”

III LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | A-jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised lisaained numbrite järjekorras:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “38885 | 002725-22-6 | 2,4-bis(2,4-dimetüülfenüül)-6-(2-hüdroksü-4-n-oktüüloksüfenüül)-1,3,5-triasiin | SML = 0,05 mg/kg. Ainult veepõhise toidu puhul. |
| 42080 | 001333-86-4 | tahmapigment | kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-tsükloheksaandikarboksüülhappe diisononüülester | |
| 62020 | 007620-77-1 | 12-hüdroksüsteariinhappe liitiumsool | SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (väljendatud liitiumina) |
| 67180 | — | ftaalhappe n-detsüül-n-oktüülestri (50 massiprotsenti), ftaalhappe di-n-detsüülestri (25 massiprotsenti) ja ftaalhappe di-n-oktüülestri (25 massiprotsenti) segu. | SML = 5 mg/kg (1) |
| 71960 | 003825-26-1 | perfluorooktaanhappe ammooniumsool | Kasutada ainult korduvkasutatavates esemetes, mida on paagutatud kõrgel temperatuuril. |
| 74560 | 000085-68-7 | ftaalhappe bensüülbutüülester | Kasutada ainult:






  a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes; |

1.

A-jagu muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised lisaained numbrite järjekorras:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“38885

002725-22-6

2,4-bis(2,4-dimetüülfenüül)-6-(2-hüdroksü-4-n-oktüüloksüfenüül)-1,3,5-triasiin

SML = 0,05 mg/kg. Ainult veepõhise toidu puhul.

42080

001333-86-4

tahmapigment

kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega

45705

166412-78-8

1,2-tsükloheksaandikarboksüülhappe diisononüülester

62020

007620-77-1

12-hüdroksüsteariinhappe liitiumsool

SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (väljendatud liitiumina)

67180

—

ftaalhappe n-detsüül-n-oktüülestri (50 massiprotsenti), ftaalhappe di-n-detsüülestri (25 massiprotsenti) ja ftaalhappe di-n-oktüülestri (25 massiprotsenti) segu.

SML = 5 mg/kg (1)

71960

003825-26-1

perfluorooktaanhappe ammooniumsool

Kasutada ainult korduvkasutatavates esemetes, mida on paagutatud kõrgel temperatuuril.

74560

000085-68-7

ftaalhappe bensüülbutüülester

Kasutada ainult:

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes;

| b) | plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ning direktiivis 96/5/EÜ määratletud tooted; |
| --- | --- |

b)

plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ning direktiivis 96/5/EÜ määratletud tooted;

| c) | tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %. |
| --- | --- |

c)

tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %.

SML = 30 mg/kg toidu mudelaines.

74640

000117-81-7

ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)ester

Kasutada ainult:

| a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega; |
| --- | --- |

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega;

| b) | tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %. |
| --- | --- |

b)

tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %.

SML = 1,5 mg/kg toidu mudelaines.

74880

000084-74-2

ftaalhappe dibutüülester

Kasutada ainult:

| a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega; |
| --- | --- |

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega;

| b) | polüolefiinides tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,05 %. |
| --- | --- |

b)

polüolefiinides tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,05 %.

SML = 0,3 mg/kg toidu mudelaines.

75100

068515-48-0

028553-12-0

ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud C8-C10 hargnenud ahelaga alkoholidega, üle 60 % C9.

Kasutada ainult:

| a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes; |
| --- | --- |

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes;

| b) | plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja toodetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ning direktiivis 96/5/EÜ määratletud tooted; |
| --- | --- |

b)

plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja toodetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ning direktiivis 96/5/EÜ määratletud tooted;

| c) | tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %. |
| --- | --- |

c)

tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %.

SML(T) = 9 mg/kg toidu mudelaines. (42)

75105

068515-49-1

026761-40-0

ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud C9-C11 hargnenud ahelaga alkoholidega, üle 90 % C10

Kasutada ainult:

| a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes; |
| --- | --- |

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes;

| b) | plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ning direktiivis 96/5/EÜ määratletud tooted; |
| --- | --- |

b)

plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ning direktiivis 96/5/EÜ määratletud tooted;

| c) | tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %. |
| --- | --- |

c)

tehnilise abiainena, mille kontsentratsioon valmistootes on kuni 0,1 %.

SML(T) = 9 mg/kg toidu mudelaines. (42)

79920

009003-11-6

106392-12-5

polü(etüleenpropüleen)glükool

81500

9003-39-8

polüvinüülpürrolidoon

Vastavalt V lisas sätestatud spetsifikatsioonidele.

93760

000077-90-7

tri-n-butüülatsetüültsitraat

95020

6846-50-0

2,2,4-trimetüül-1,3-pentaandiooldiisobutüraat

SML = 5mg/kg toidus. Kasutada üksnes ühekordsete kinnaste puhul.

95420

745070-61-5

1,3,5-tris(2,2-dimetüülpropaanamido)benseen

SML = 0,05 mg/kg toidus.”

| b) | järgmiste lisaainete osas asendatakse tabeli veergude nr 3 “Nimetus” ja nr 4 “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu järgmisega:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “43480 | 064365-11-3 | aktiivsüsi | kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega |
| 45200 | 001335-23-5 | vaskjodiid | SML(T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) ja SML = 1 mg/kg (11) (väljendatud joodina) |
| 76845 | 031831-53-5 | 1,4-butaandiooli ja kaprolaktooni polüester | Järgida viitenumbrite 14260 ja 13720 piiranguid.
  Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega |
| 81760 | — | valgevase, pronksi, vase, roostevaba terase, tina ning vase-, tina- ja rauasulamite pulbrid, helbed ja kiud | SML(T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena);
  SML = 48 mg/kg (väljendatud rauana) |
| 88640 | 008013-07-8 | epoksiiditud sojaõli | SML = 60 mg/kg direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegusid ja jätkupiimasegusid sisaldavate või direktiivis 96/5/EÜ määratletud imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiseid töödeldud toite ja muid imikutoite sisaldavate klaaspurkide sulgemisel kasutatavate PVC-tihendite puhul on SML-i vähendatud 30 milligrammini kilogrammi kohta.
  Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega.” |

b)

järgmiste lisaainete osas asendatakse tabeli veergude nr 3 “Nimetus” ja nr 4 “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu järgmisega:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“43480

064365-11-3

aktiivsüsi

kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega

45200

001335-23-5

vaskjodiid

SML(T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena) ja SML = 1 mg/kg (11) (väljendatud joodina)

76845

031831-53-5

1,4-butaandiooli ja kaprolaktooni polüester

Järgida viitenumbrite 14260 ja 13720 piiranguid.

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega

81760

—

valgevase, pronksi, vase, roostevaba terase, tina ning vase-, tina- ja rauasulamite pulbrid, helbed ja kiud

SML(T) = 5 mg/kg (7) (väljendatud vasena);

SML = 48 mg/kg (väljendatud rauana)

88640

008013-07-8

epoksiiditud sojaõli

SML = 60 mg/kg direktiivis 91/321/EMÜ määratletud imiku piimasegusid ja jätkupiimasegusid sisaldavate või direktiivis 96/5/EÜ määratletud imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiseid töödeldud toite ja muid imikutoite sisaldavate klaaspurkide sulgemisel kasutatavate PVC-tihendite puhul on SML-i vähendatud 30 milligrammini kilogrammi kohta.

Kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega.”

| c) | jäetakse välja järgmised lisaained:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “35760 | 001309-64-4 | antimontrioksiid | SML = 0,04 mg/kg (39) (väljendatud antimonina)” |

c)

jäetakse välja järgmised lisaained:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“35760

001309-64-4

antimontrioksiid

SML = 0,04 mg/kg (39) (väljendatud antimonina)”

| 2. | B-jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised lisaained numbrite järjekorras:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “35760 | 001309-64-4 | antimontrioksiid | SML = 0,04 mg/kg (39) (väljendatud antimonina) |
| 47500 | 153250-52-3 | N,N′-ditsükloheksüül-2,6-naftaleendikarboksamiid | SML = 5 mg/kg |
| 72081/10 | — | nafta süsivesinikpolümeerid (hüdrogeenitud) | SML = 5 mg/kg (1) ja kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega. |
| 93970 | — | Tritsüklodekaandimetanoolbis(heksahüdroftalaat) | SML = 0,05 mg/kg.” |

2.

B-jagu muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised lisaained numbrite järjekorras:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“35760

001309-64-4

antimontrioksiid

SML = 0,04 mg/kg (39) (väljendatud antimonina)

47500

153250-52-3

N,N′-ditsükloheksüül-2,6-naftaleendikarboksamiid

SML = 5 mg/kg

72081/10

—

nafta süsivesinikpolümeerid (hüdrogeenitud)

SML = 5 mg/kg (1) ja kooskõlas V lisa spetsifikatsioonidega.

93970

—

Tritsüklodekaandimetanoolbis(heksahüdroftalaat)

SML = 0,05 mg/kg.”

| b) | järgmiste lisaainete osas asendatakse tabeli veergude nr 3 “Nimetus” ja nr 4 “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu järgmisega:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “47600 | 084030-61-5 | di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat) | SML(T) = 0,05 mg/kg toidu kohta (41) (kui mono-n-dodetsüültinatris(isooktüülmerkaptoatsetaadi), di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaadi), monododetsüültinatrikloriidi ja didodetsüültinadikloriidi summa), väljendatakse mono- ja didodetsüültinadikloriidi summana |
| 67360 | 067649-65-4 | mono-n-dodetsüültinatris(isooktüülmerkaptoatsetaat) | SML(T) = 0,05 mg/kg toidu kohta (41) (kui mono-n-dodetsüültinatris(isooktüülmerkaptoatsetaadi), di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaadi), monododetsüültinatrikloriidi ja didodetsüültinadikloriidi summa), väljendatakse mono- ja didodetsüültinadikloriidi summana” |

b)

järgmiste lisaainete osas asendatakse tabeli veergude nr 3 “Nimetus” ja nr 4 “Piirangud ja/või spetsifikatsioonid” sisu järgmisega:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“47600

084030-61-5

di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat)

SML(T) = 0,05 mg/kg toidu kohta (41) (kui mono-n-dodetsüültinatris(isooktüülmerkaptoatsetaadi), di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaadi), monododetsüültinatrikloriidi ja didodetsüültinadikloriidi summa), väljendatakse mono- ja didodetsüültinadikloriidi summana

67360

067649-65-4

mono-n-dodetsüültinatris(isooktüülmerkaptoatsetaat)

SML(T) = 0,05 mg/kg toidu kohta (41) (kui mono-n-dodetsüültinatris(isooktüülmerkaptoatsetaadi), di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaadi), monododetsüültinatrikloriidi ja didodetsüültinadikloriidi summa), väljendatakse mono- ja didodetsüültinadikloriidi summana”

| c) | jäetakse välja järgmised lisaained:








  Viitenumber | CASi nr | Nimetus | Piirangud ja/või spetsifikatsioonid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| “67180 | — | ftaalhappe n-detsüül-n-oktüülestri (50 massiprotsenti), ftaalhappe di-n-detsüülestri (25 massiprotsenti) ja ftaalhappe di-n-oktüülestri (25 massiprotsenti) segu | SML = 5 mg/kg (1) |
| 76681 | — | polütsüklopentadieen, hüdrogeenitud | SML = 5 mg/kg (1)” |

c)

jäetakse välja järgmised lisaained:

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

Piirangud ja/või spetsifikatsioonid

(1)

(2)

(3)

(4)

“67180

—

ftaalhappe n-detsüül-n-oktüülestri (50 massiprotsenti), ftaalhappe di-n-detsüülestri (25 massiprotsenti) ja ftaalhappe di-n-oktüülestri (25 massiprotsenti) segu

SML = 5 mg/kg (1)

76681

—

polütsüklopentadieen, hüdrogeenitud

SML = 5 mg/kg (1)”

IV LISA

“IVa LISA

LIPOFIILSED AINED, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RASVAVÄHENDUSKOEFITSIENTI

| Viitenumber | CASi nr | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| 31520 | 061167-58-6 | akrüülhappe 2-tert-butüül-6-(3-tert-butüül-2-hüdroksü-5-metüülbensüül)-4-metüülfenüülester |
| 31530 | 123968-25-2 | akrüülhappe 2,4-di-tert-pentüül-6-[1-(3,5-di-tert-pentüül-2-hüdroksüfenüül)etüül]fenüülester |
| 31920 | 000103-23-1 | adipiinhappe bis(2-etüülheksüül)ester |
| 38240 | 000119-61-9 | bensofenoon |
| 38515 | 001533-45-5 | 4,4′-bis(2-bensoksasolüül)stilbeen |
| 38560 | 007128-64-5 | 2,5-bis(5-tert-butüül-2-bensoksasolüül)tiofeen |
| 38700 | 063397-60-4 | bis(2-karbobutoksüetüül)tinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat) |
| 38800 | 032687-78-8 | N,N′-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionüül)hüdrasiid |
| 38810 | 080693-00-1 | bis(2,6-di-tert-butüül-4-metüülfenüül)pentaerütritooldifosfit |
| 38820 | 026741-53-7 | bis(2,4-di-tert-butüülfenüül)pentaerütritooldifosfit |
| 38840 | 154862-43-8 | bis(2,4-dikumüülfenüül)pentaerütritooldifosfit |
| 39060 | 035958-30-6 | 1,1-bis(2-hüdroksü-3,5-di-tert-butüülfenüül)etaan |
| 39925 | 129228-21-3 | 3,3-bis(metoksümetüül)-2,5-dimetüülheksaan |
| 40000 | 000991-84-4 | 2,4-bis(oktüülmerkapto)-6-(4-hüdroksü-3,5-di-tert-butüülaniliin)-1,3,5-triasiin |
| 40020 | 110553-27-0 | 2,4-bis(oktüültiometüül)-6-metüülfenool |
| 40800 | 013003-12-8 | 4,4′-butülideen-bis(6-tert-butüül-3-metüülfenüül-ditridetsüülfosfit |
| 42000 | 063438-80-2 | (2-karbobutoksüetüül)tinatris(isooktüülmerkaptoatsetaat) |
| 45450 | 068610-51-5 | p-kresooli, ditsüklopentadieeni ja isobutüleeni kopolümeer |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-tsükloheksaandikarboksüülhappe diisononüülester |
| 46720 | 004130-42-1 | 2,6-di-tert-butüül-4-etüülfenool |
| 47540 | 027458-90-8 | di-tert-dodetsüüldisulfiid |
| 47600 | 084030-61-5 | di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat) |
| 48800 | 000097-23-4 | 2,2′-dihüdroksü-5,5′-diklorodifenüülmetaan |
| 48880 | 000131-53-3 | 2,2′-dihüdroksü-4-metoksübensofenoon |
| 49485 | 134701-20-5 | 2,4-dimetüül-6-(1-metüülpentadetsüül)-fenool |
| 49840 | 002500-88-1 | dioktadetsüüldisulfiid |
| 51680 | 000102-08-9 | N,N′-difenüültiokarbamiid |
| 52320 | 052047-59-3 | 2-(4-dodetsüülfenüül)indool |
| 53200 | 023949-66-8 | 2-etoksü-2′-etüüloksaniliid |
| 54300 | 118337-09-0 | 2,2′-etülideenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)fluorofosfoniit |
| 59120 | 023128-74-7 | 1,6-heksametüleen-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionamiid) |
| 59200 | 035074-77-2 | 1,6-heksametüleen-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat) |
| 60320 | 070321-86-7 | 2-[2-hüdroksü-3,5-bis(1,1-dimetüülbensüül)fenüül]bensotriasool |
| 60400 | 003896-11-5 | 2-(2′-hüdroksü-3′-tert-butüül-5′-metüülfenüül)-5-klorobensotriasool |
| 60480 | 003864-99-1 | 2-(2′-hüdroksü-3,5′-di-tert-butüülfenüül)-5-klorobensotriasool |
| 61280 | 003293-97-8 | 2-hüdroksü-4-n-heksüüloksübensofenoon |
| 61360 | 000131-57-7 | 2-hüdroksü-4-metoksübensofenoon |
| 61600 | 001843-05-6 | 2-hüdroksü-4-n-oktüüloksübensofenoon |
| 66360 | 085209-91-2 | 2,2′-metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)naatriumfosfaat |
| 66400 | 000088-24-4 | 2,2′-metüleenbis(4-etüül-6-tert-butüülfenool) |
| 66480 | 000119-47-1 | 2,2′-metüleenbis(4-metüül-6-tert-butüülfenool) |
| 66560 | 004066-02-8 | 2,2′-metüleenbis(4-metüül-6-tsükloheksüülfenool) |
| 66580 | 000077-62-3 | 2,2′-metüleenbis(4-metüül-6-(1-metüül-tsükloheksüül)fenool) |
| 68145 | 080410-33-9 | 2,2′,2′′-nitriil[trietüültris(3,3′,5,5′-tetra-tert-butüül-1,1′-bi-fenüül-2,2′-diüül)fosfit] |
| 68320 | 002082-79-3 | oktadetsüül 3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat |
| 68400 | 010094-45-8 | oktadetsüülerukamiid |
| 69840 | 016260-09-6 | oleüülpalmitiinamiid |
| 71670 | 178671-58-4 | pentaerütritooltetrakis(2-tsüano-3,3-difenüülakrülaat) |
| 72081/10 | — | nafta süsivesinikpolümeerid (hüdrogeenitud) |
| 72160 | 000948-65-2 | 2-fenüülindool |
| 72800 | 001241-94-7 | fosforhappe difenüül 2-etüülheksüülester |
| 73160 | — | fosforhappe mono- ja di-n-alküül (C16 ja C18) estrid |
| 74010 | 145650-60-8 | fosforhappe bis(2,4-di-tert-butüül-6-metüülfenüül)etüülester |
| 74400 | — | fosforhappe tris(nonüül- ja/või dinonüülfenüül)ester |
| 76866 | — | 1,2-propaandiooli ja/või 1,3- ja/või 1,4-butaandiooli ja/või polüpropüleenglükooli polüestrid adipiinhappega, ka äädikhappe või rasvhapete () või n-oktanooli ja/või n-dekanooliga blokeeritud otstega C12–C18 |
| 77440 | — | polüetüleenglükooldiritsinoleaat |
| 78320 | 009004-97-1 | polüetüleenglükoolmonoritsinoleaat |
| 81200 | 071878-19-8 | polü[6-[(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)amino]-1,3,5-triasiin-2,4-diüül]-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)-imino]heksametüleen[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino] |
| 83599 | 068442-12-6 | oleiinhappe 2-merkaptoetüülestri ja diklorodimetüültina, naatriumsulfiidi ja triklorometüültina vahelise reaktsiooni saadused |
| 83700 | 000141-22-0 | ritsinoolhape |
| 84800 | 000087-18-3 | salitsüülhappe 4-tert-butüülfenüülester |
| 92320 | — | glükoolhappe tetradetsüül-polüetüleenglükool(EO=3-8)eeter |
| 92560 | 038613-77-3 | tetrakis(2,4-di-tert-butüül-fenüül)-4,4′-bifenüülüleendifosfonit |
| 92700 | 078301-43-6 | 2,2,4,4-tetrametüül-20-(2,3-epoksüpropüül)-7-oksa-3,20-diasadispiro[5.1.11.2]-heneikosaan-21-ooni polümeer |
| 92800 | 000096-69-5 | 4,4′-tiobis(6-tert-butüül-3-metüülfenool) |
| 92880 | 041484-35-9 | tiodietanool-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat) |
| 93120 | 000123-28-4 | tiodipropioonhappe didodetsüülester |
| 93280 | 000693-36-7 | tiodipropioonhappe dioktadetsüülester |
| 95270 | 161717-32-4 | 2,4,6-tris(tert-butüül)fenüül-2-butüül-2-etüül-1,3-propaandioolfosfit |
| 95280 | 040601-76-1 | 1,3,5-tris(4-tert-butüül-3-hüdroksü-2,6-dimetüülbensüül)-1,3,5-triasiin-2,4,6-(1H,3H,5H)-trioon |
| 95360 | 027676-62-6 | 1,3,5-tris(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksübensüül)-1,3,5-triasiin-2,4,6-(1H,3H,5H)-trioon |
| 95600 | 001843-03-4 | 1,1,3-tris(2-metüül-4-hüdroksü-5-tert-butüülfenüül)butaan” |

Viitenumber

CASi nr

Nimetus

31520

061167-58-6

akrüülhappe 2-tert-butüül-6-(3-tert-butüül-2-hüdroksü-5-metüülbensüül)-4-metüülfenüülester

31530

123968-25-2

akrüülhappe 2,4-di-tert-pentüül-6-[1-(3,5-di-tert-pentüül-2-hüdroksüfenüül)etüül]fenüülester

31920

000103-23-1

adipiinhappe bis(2-etüülheksüül)ester

38240

000119-61-9

bensofenoon

38515

001533-45-5

4,4′-bis(2-bensoksasolüül)stilbeen

38560

007128-64-5

2,5-bis(5-tert-butüül-2-bensoksasolüül)tiofeen

38700

063397-60-4

bis(2-karbobutoksüetüül)tinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat)

38800

032687-78-8

N,N′-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionüül)hüdrasiid

38810

080693-00-1

bis(2,6-di-tert-butüül-4-metüülfenüül)pentaerütritooldifosfit

38820

026741-53-7

bis(2,4-di-tert-butüülfenüül)pentaerütritooldifosfit

38840

154862-43-8

bis(2,4-dikumüülfenüül)pentaerütritooldifosfit

39060

035958-30-6

1,1-bis(2-hüdroksü-3,5-di-tert-butüülfenüül)etaan

39925

129228-21-3

3,3-bis(metoksümetüül)-2,5-dimetüülheksaan

40000

000991-84-4

2,4-bis(oktüülmerkapto)-6-(4-hüdroksü-3,5-di-tert-butüülaniliin)-1,3,5-triasiin

40020

110553-27-0

2,4-bis(oktüültiometüül)-6-metüülfenool

40800

013003-12-8

4,4′-butülideen-bis(6-tert-butüül-3-metüülfenüül-ditridetsüülfosfit

42000

063438-80-2

(2-karbobutoksüetüül)tinatris(isooktüülmerkaptoatsetaat)

45450

068610-51-5

p-kresooli, ditsüklopentadieeni ja isobutüleeni kopolümeer

45705

166412-78-8

1,2-tsükloheksaandikarboksüülhappe diisononüülester

46720

004130-42-1

2,6-di-tert-butüül-4-etüülfenool

47540

027458-90-8

di-tert-dodetsüüldisulfiid

47600

084030-61-5

di-n-dodetsüültinabis(isooktüülmerkaptoatsetaat)

48800

000097-23-4

2,2′-dihüdroksü-5,5′-diklorodifenüülmetaan

48880

000131-53-3

2,2′-dihüdroksü-4-metoksübensofenoon

49485

134701-20-5

2,4-dimetüül-6-(1-metüülpentadetsüül)-fenool

49840

002500-88-1

dioktadetsüüldisulfiid

51680

000102-08-9

N,N′-difenüültiokarbamiid

52320

052047-59-3

2-(4-dodetsüülfenüül)indool

53200

023949-66-8

2-etoksü-2′-etüüloksaniliid

54300

118337-09-0

2,2′-etülideenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)fluorofosfoniit

59120

023128-74-7

1,6-heksametüleen-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionamiid)

59200

035074-77-2

1,6-heksametüleen-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat)

60320

070321-86-7

2-[2-hüdroksü-3,5-bis(1,1-dimetüülbensüül)fenüül]bensotriasool

60400

003896-11-5

2-(2′-hüdroksü-3′-tert-butüül-5′-metüülfenüül)-5-klorobensotriasool

60480

003864-99-1

2-(2′-hüdroksü-3,5′-di-tert-butüülfenüül)-5-klorobensotriasool

61280

003293-97-8

2-hüdroksü-4-n-heksüüloksübensofenoon

61360

000131-57-7

2-hüdroksü-4-metoksübensofenoon

61600

001843-05-6

2-hüdroksü-4-n-oktüüloksübensofenoon

66360

085209-91-2

2,2′-metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)naatriumfosfaat

66400

000088-24-4

2,2′-metüleenbis(4-etüül-6-tert-butüülfenool)

66480

000119-47-1

2,2′-metüleenbis(4-metüül-6-tert-butüülfenool)

66560

004066-02-8

2,2′-metüleenbis(4-metüül-6-tsükloheksüülfenool)

66580

000077-62-3

2,2′-metüleenbis(4-metüül-6-(1-metüül-tsükloheksüül)fenool)

68145

080410-33-9

2,2′,2′′-nitriil[trietüültris(3,3′,5,5′-tetra-tert-butüül-1,1′-bi-fenüül-2,2′-diüül)fosfit]

68320

002082-79-3

oktadetsüül 3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat

68400

010094-45-8

oktadetsüülerukamiid

69840

016260-09-6

oleüülpalmitiinamiid

71670

178671-58-4

pentaerütritooltetrakis(2-tsüano-3,3-difenüülakrülaat)

72081/10

—

nafta süsivesinikpolümeerid (hüdrogeenitud)

72160

000948-65-2

2-fenüülindool

72800

001241-94-7

fosforhappe difenüül 2-etüülheksüülester

73160

—

fosforhappe mono- ja di-n-alküül (C16 ja C18) estrid

74010

145650-60-8

fosforhappe bis(2,4-di-tert-butüül-6-metüülfenüül)etüülester

74400

—

fosforhappe tris(nonüül- ja/või dinonüülfenüül)ester

76866

—

1,2-propaandiooli ja/või 1,3- ja/või 1,4-butaandiooli ja/või polüpropüleenglükooli polüestrid adipiinhappega, ka äädikhappe või rasvhapete () või n-oktanooli ja/või n-dekanooliga blokeeritud otstega C12–C18

77440

—

polüetüleenglükooldiritsinoleaat

78320

009004-97-1

polüetüleenglükoolmonoritsinoleaat

81200

071878-19-8

polü[6-[(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)amino]-1,3,5-triasiin-2,4-diüül]-[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)-imino]heksametüleen[(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidüül)imino]

83599

068442-12-6

oleiinhappe 2-merkaptoetüülestri ja diklorodimetüültina, naatriumsulfiidi ja triklorometüültina vahelise reaktsiooni saadused

83700

000141-22-0

ritsinoolhape

84800

000087-18-3

salitsüülhappe 4-tert-butüülfenüülester

92320

—

glükoolhappe tetradetsüül-polüetüleenglükool(EO=3-8)eeter

92560

038613-77-3

tetrakis(2,4-di-tert-butüül-fenüül)-4,4′-bifenüülüleendifosfonit

92700

078301-43-6

2,2,4,4-tetrametüül-20-(2,3-epoksüpropüül)-7-oksa-3,20-diasadispiro[5.1.11.2]-heneikosaan-21-ooni polümeer

92800

000096-69-5

4,4′-tiobis(6-tert-butüül-3-metüülfenool)

92880

041484-35-9

tiodietanool-bis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat)

93120

000123-28-4

tiodipropioonhappe didodetsüülester

93280

000693-36-7

tiodipropioonhappe dioktadetsüülester

95270

161717-32-4

2,4,6-tris(tert-butüül)fenüül-2-butüül-2-etüül-1,3-propaandioolfosfit

95280

040601-76-1

1,3,5-tris(4-tert-butüül-3-hüdroksü-2,6-dimetüülbensüül)-1,3,5-triasiin-2,4,6-(1H,3H,5H)-trioon

95360

027676-62-6

1,3,5-tris(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksübensüül)-1,3,5-triasiin-2,4,6-(1H,3H,5H)-trioon

95600

001843-03-4

1,1,3-tris(2-metüül-4-hüdroksü-5-tert-butüülfenüül)butaan”

V LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | A-osa asendatakse järgmisega:
  “A-osa   Üldnõded
  Plastmterjalid ja -esemed ei tohi eraldada avastatavas koguses primaarseid aromaatseid amiine (DL = 0,01 mg/kg toidu või mudelaine kohta). Kõnealusest piirangust on välja jäetud II ja III lisa loeteludes sisalduvate primaarsete aromaatsete amiinide migratsioon.” |
| --- | --- |

1.

A-osa asendatakse järgmisega:

“A-osa   Üldnõded

Plastmterjalid ja -esemed ei tohi eraldada avastatavas koguses primaarseid aromaatseid amiine (DL = 0,01 mg/kg toidu või mudelaine kohta). Kõnealusest piirangust on välja jäetud II ja III lisa loeteludes sisalduvate primaarsete aromaatsete amiinide migratsioon.”

| 2. | B-ossa lisatakse järgmised uued spetsifikatsioonid vastavalt numbrite järjekorrale:






  Viitenumber | MUUD SPETSIFIKATSIOONID |
| --- | --- | --- |
| “42080 | Tahmapigment

  Spetsifikatsioonid:







  — | tolueeniga ekstraheeritavad: maksimaalselt 0,1 %, määratud meetodiga ISO 6209, |

2.

B-ossa lisatakse järgmised uued spetsifikatsioonid vastavalt numbrite järjekorrale:

Viitenumber

MUUD SPETSIFIKATSIOONID

“42080

Tahmapigment

Spetsifikatsioonid:

—

tolueeniga ekstraheeritavad: maksimaalselt 0,1 %, määratud meetodiga ISO 6209,

| — | tsükloheksaani ekstrakti UV-absorptsioon lainepikkusel 386 nm: 1 cm küvetiga < 0,02 optilise tiheduse ühikut (AU) või 5 cm küvetiga < 0,1 AU, määratud üldtunnustatud analüüsimeetodiga, |
| --- | --- |

—

tsükloheksaani ekstrakti UV-absorptsioon lainepikkusel 386 nm: 1 cm küvetiga < 0,02 optilise tiheduse ühikut (AU) või 5 cm küvetiga < 0,1 AU, määratud üldtunnustatud analüüsimeetodiga,

| — | benso(a)püreeni sisaldus: maksimaalselt 0,25 mg tahmapigmendi 1 kg kohta, |
| --- | --- |

—

benso(a)püreeni sisaldus: maksimaalselt 0,25 mg tahmapigmendi 1 kg kohta,

| — | tahmapigmendi maksimaalne sisaldus polümeeris: 2,5 massiprotsenti. |
| --- | --- |

—

tahmapigmendi maksimaalne sisaldus polümeeris: 2,5 massiprotsenti.

72081/10

Nafta süsivesinikpolümeerid (hüdrogeenitud)

Spetsifikatsioonid:

Nafta hüdrogeenitud süsivesinikpolümeere toodetakse katalüütilise või termilise polümerisatsiooni teel (sellele järgneva destilleerimise, hüdrogeenimise ja täiendava töötlemisega) krakitud nafta destillaatidest (keemistemperatuuriga mitte üle 220 °C) saadud alifaatsetest, alitsüklilistest ja/või monobenseenilaadsetest arüülalkeeni tüüpi dieenidest ja olefiinidest ning samuti neis destillaadifraktsioonides sisalduvatest puhastest monomeeridest.

Omadused:

| | Viskoossus: > 3 Pa.s temperatuuril 120 °C. |
| --- | --- |

Viskoossus: > 3 Pa.s temperatuuril 120 °C.

| | Pehmenemistemperatuur: > 95 °C, määratud ASTM meetodiga E 28-67. |
| --- | --- |

Pehmenemistemperatuur: > 95 °C, määratud ASTM meetodiga E 28-67.

| | Broomiarv: < 40 (ASTM D1159) |
| --- | --- |

Broomiarv: < 40 (ASTM D1159)

| | 50 % tolueenilahuse värvus < 11 Gardneri skaala järgi |
| --- | --- |

50 % tolueenilahuse värvus < 11 Gardneri skaala järgi

| | Aromaatse monomeeri jäägid ≤ 50 miljondikku |
| --- | --- |

Aromaatse monomeeri jäägid ≤ 50 miljondikku

76845

1,4-butaandiooli ja kaprolaktooni polüester

Molekulmassi fraktsioon < 1 000 alla 0,5 massiprotsendi

81500

Polüvinüülpürrolidoon

Aine peab vastama komisjoni direktiivis 96/77/EÜ (18) kehtestatud puhtusnõudele.

88640

Epoksiiditud sojaõli

Oksiraan < 8 %, joodiarv <6

VI LISA

Direktiivi 2002/72/EÜ VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Märkus 8 asendatakse järgmisega:






  “(8) | SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725.” |
| --- | --- | --- |

1.

Märkus 8 asendatakse järgmisega:

“(8)

SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 ja 95725.”

| 2. | Lisatakse märkused 41 ja 42:






  “(41) | SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 47600, 67360. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse märkused 41 ja 42:

“(41)

SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 47600, 67360.

| (42) | SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 75100 ja 75105.” |
| --- | --- |

(42)

SML(T) tähendab kõnealusel juhul, et järgmiste viitenumbritega tähistatud ainete migreerunud koguste summa ei tohi piirangut ületada: 75100 ja 75105.”

VII LISA

“VIa LISA

VASTAVUSDEKLARATSIOON

Artiklis 9 nimetatud kirjalik deklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid:

| 1) | plastmaterjalide või -esemete ning nende tootmiseks vajalike ainete tootja või importija nimi ja aadress; |
| --- | --- |

1)

plastmaterjalide või -esemete ning nende tootmiseks vajalike ainete tootja või importija nimi ja aadress;

| 2) | materjalide, esemete või nende materjalide ja esemete tootmiseks ettenähtud ainete nimetused; |
| --- | --- |

2)

materjalide, esemete või nende materjalide ja esemete tootmiseks ettenähtud ainete nimetused;

| 3) | deklaratsiooni kuupäev; |
| --- | --- |

3)

deklaratsiooni kuupäev;

| 4) | kinnitus plastmaterjalide või -esemete vastavuse kohta asjakohastele käesolevas direktiivis ja määruses (EÜ) nr 1935/2004 kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

4)

kinnitus plastmaterjalide või -esemete vastavuse kohta asjakohastele käesolevas direktiivis ja määruses (EÜ) nr 1935/2004 kehtestatud nõuetele;

| 5) | piisav teave kasutatud ainete kohta, mille suhtes on käesoleva direktiiviga kehtestatud piirangud ja/või spetsifikatsioonid, et võimaldada tootmisahela järgmisel etapil tegutseval ettevõtjal tagada vastavus neile piirangutele; |
| --- | --- |

5)

piisav teave kasutatud ainete kohta, mille suhtes on käesoleva direktiiviga kehtestatud piirangud ja/või spetsifikatsioonid, et võimaldada tootmisahela järgmisel etapil tegutseval ettevõtjal tagada vastavus neile piirangutele;

| 6) | ainete puhul, mille toidus kasutamise kohta kohaldatakse piiranguid, katseandmete või teoreetilise arvutuse põhjal saadud piisav teave nende ainete erimigratsiooni määra ja vajaduse korral puhtusekriteeriumide kohta vastavalt komisjoni direktiivide 95/31/EÜ, 95/45/EÜ ja 96/77/EÜ nõuetele, et võimaldada nende materjalide või esemete kasutajatel täita asjakohaseid ühenduse sätteid või toidu suhtes kohaldatavaid siseriiklikke sätteid, kui ühenduse sätted puuduvad; |
| --- | --- |

6)

ainete puhul, mille toidus kasutamise kohta kohaldatakse piiranguid, katseandmete või teoreetilise arvutuse põhjal saadud piisav teave nende ainete erimigratsiooni määra ja vajaduse korral puhtusekriteeriumide kohta vastavalt komisjoni direktiivide 95/31/EÜ, 95/45/EÜ ja 96/77/EÜ nõuetele, et võimaldada nende materjalide või esemete kasutajatel täita asjakohaseid ühenduse sätteid või toidu suhtes kohaldatavaid siseriiklikke sätteid, kui ühenduse sätted puuduvad;

| 7) | nõuded materjali või eseme kasutamisele, näiteks:






  i) | millist tüüpi toidu või toitudega kokkupuutumiseks on see ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

7)

nõuded materjali või eseme kasutamisele, näiteks:

i)

millist tüüpi toidu või toitudega kokkupuutumiseks on see ette nähtud;

| ii) | töötlemise ja säilitamise aeg ning temperatuur toiduga kokkupuutumisel; |
| --- | --- |

ii)

töötlemise ja säilitamise aeg ning temperatuur toiduga kokkupuutumisel;

| iii) | materjali või eseme vastavuse kindlaksmääramiseks kasutatav toiduga kokkupuutuva materjali või eseme pindala ja toidu koguse suhe; |
| --- | --- |

iii)

materjali või eseme vastavuse kindlaksmääramiseks kasutatav toiduga kokkupuutuva materjali või eseme pindala ja toidu koguse suhe;

| 8) | kui mitmekihilises plastmaterjalis või -esemes kasutatakse funktsionaalset plasttõkkekihti, kinnitatakse materjali või eseme vastavust käesoleva direktiivi artikli 7a lõigetele 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

8)

kui mitmekihilises plastmaterjalis või -esemes kasutatakse funktsionaalset plasttõkkekihti, kinnitatakse materjali või eseme vastavust käesoleva direktiivi artikli 7a lõigetele 2, 3 ja 4.

Kirjalik deklaratsioon peab võimaldama materjale ja esemeid ning aineid, mille kohta see on väljastatud, kergesti tuvastada ning seda uuendatakse, kui migratsioon muutub tootmises toimunud oluliste muudatuste tulemusena või kui saavad kättesaadavaks uued teaduslikud andmed.”

VIII LISA

Direktiivi 85/572/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 3 asendatakse järgmisega:






  “3. | Kui X-le järgneb kaldkriips ja number, siis tuleb migratsioonikatse tulemus jagada vastava numbriga. Teatud rasvaste toitude puhul kasutatakse seda kokkuleppelist arvu, mudelaine D vähenduskoefitsienti, selleks, et võtta arvesse mudelaine suuremat ekstraktsioonivõimet võrreldes nende toiduainetega.” |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 3 asendatakse järgmisega:

“3.

Kui X-le järgneb kaldkriips ja number, siis tuleb migratsioonikatse tulemus jagada vastava numbriga. Teatud rasvaste toitude puhul kasutatakse seda kokkuleppelist arvu, mudelaine D vähenduskoefitsienti, selleks, et võtta arvesse mudelaine suuremat ekstraktsioonivõimet võrreldes nende toiduainetega.”

| 2) | Lisatakse punkt 4a:






  “4a. | Kui X-i järel on sulgudes täht “b”, tuleb ettenähtud katse sooritada 50mahuprotsendilise etanooliga.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse punkt 4a:

“4a.

Kui X-i järel on sulgudes täht “b”, tuleb ettenähtud katse sooritada 50mahuprotsendilise etanooliga.”

| 3) | Tabeli 07 jagu asendatakse järgmisega:










  “07 | Piimatooted | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 07.01 | Piim: | | | | |
| | A. | täispiim |

3)

Tabeli 07 jagu asendatakse järgmisega:

“07

Piimatooted

07.01

Piim:

A.

täispiim

X(b)

| B. | osaliselt kuivatatud |
| --- | --- |

B.

osaliselt kuivatatud

X(b)

| C. | kooritud või osaliselt kooritud |
| --- | --- |

C.

kooritud või osaliselt kooritud

X(b)

| D. | piimapulber |
| --- | --- |

D.

piimapulber

07.02

Fermenteeritud piim, nt jogurt, petipiim ja muud sarnased tooted

X

X(b)

07.03

Koor ja hapukoor

X(a)

X(b)

07.04

Juustud:

| A. | terved, mittesöödava koorega |
| --- | --- |

A.

terved, mittesöödava koorega

| B. | kõik ülejäänud |
| --- | --- |

B.

kõik ülejäänud

X(a)

X(a)

X/3*

07.05

Laap

| A. | vedelal või viskoossel kujul |
| --- | --- |

A.

vedelal või viskoossel kujul

X(a)

X(a)

| B. | pulbrina või kuivatatult” |
| --- | --- |

B.

pulbrina või kuivatatult”

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

1

(2)  EÜT L 220, 15.8.2002, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/79/EÜ (ELT L 302, 19.11.2005, lk 35).

2

(3)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 575/2006 (ELT L 100, 8.4.2006, lk 3).

3

(4)  ELT L 7, 13.1.2004, lk 45.

4

(5)  EFSA Teataja (2005) 219, 1–36.

5

(6)  Toidu teaduskomitee 4. detsembri 2002. aasta arvamus rasvade (tarbimise) vähendamise koefitsiendi kasutuselevõtmise kohta toiduga kokkupuutuvate materjalide migreeruva ainega kokkupuute hindamisel.

6

http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out149_en.pdf

(7)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni komisjoni palvel esitatud arvamus seoses rasva (tarbimise) vähendamise koefitsiendi kasutuselevõtmisega imikute ja laste suhtes. EFSA Teataja (2004) 103, 1–8.

7

(8)  EFSA Teataja (2005) 218, 1–9.

8

EFSA Teataja (2005) 248, 1–16.

EFSA Teataja (2005) 273, 1–26.

EFSA Teataja (2006) 316–318, 1–10.

EFSA Teataja (2006) 395–401, 1–21.

(9)  ELT L 302, 19.11.2005, lk 35.

9

(10)  EFSA Teataja (2006) 332, 1–9.

10

(11)  EFSA Teataja (2005) 244, 1–18.

11

FSA Teataja (2005) 245, 1–14.

FSA Teataja (2005) 243, 1–20.

FSA Teataja (2005) 242, 1–17.

FSA Teataja (2005) 241, 1–14.

(12)  EÜT L 372, 31.12.1985, lk 14.

12

(13)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.”

13

(14)  EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35.

14

(15)  EÜT L 49, 28.2.1996, lk 17.”

15

(16)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

16

(17)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.”

17

(18)  EÜT L 339, 30.12.1996, lk 1.”

18

---

| 12.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 97/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 97/70

---

Komisjoni 2. aprilli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 372/2007 (millega sätestatakse ajutised erimigratsiooni piirnormid toiduga kokkupuutuvate kaante tihendites kasutatavate plastifikaatorite suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 92, 3. aprill 2007
  )

Leheküljel 9 asendatakse põhjendus 2 järgmisega:

| “(2) | Komisjoni 2. aprilli 2007. aasta direktiivis 2007/19/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta) (3) selgitatakse, et kaante tihendid kuuluvad direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse. Selles sätestatakse, et liikmesriigid peavad võtma meetmed 1. maiks 2008, millega lubatakse kaante tihendid vabasse ringlusse, kui need vastavad erimigratsiooni piirnormile. Mittevastavad kaante tihendid keelustatakse alates 1. juulist 2008.” |
| --- | --- |

“(2)

Komisjoni 2. aprilli 2007. aasta direktiivis 2007/19/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta) (3) selgitatakse, et kaante tihendid kuuluvad direktiivi 2002/72/EÜ kohaldamisalasse. Selles sätestatakse, et liikmesriigid peavad võtma meetmed 1. maiks 2008, millega lubatakse kaante tihendid vabasse ringlusse, kui need vastavad erimigratsiooni piirnormile. Mittevastavad kaante tihendid keelustatakse alates 1. juulist 2008.”

Leheküljel 9 asendatakse joonealune märkus 3 järgmisega:

“ELT L 91, 31.3.2007, lk 17, parandatud ELTs L 97, 12.4.2007, lk 50.”

---