# Europos Sąjungos L 152/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 152 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. birželio 13d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 152

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. birželio 13d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 617/2007 dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą | 1 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2007 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 617/2007 dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą

1

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas 2007/384/BUSP, nustatantis Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmą (ATHENA) (kodifikuota redakcija) | 14 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2007 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimas 2007/384/BUSP, nustatantis Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmą (ATHENA) (kodifikuota redakcija)

14

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 13.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 617/2007

2007 m. gegužės 14 d.

dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą partnerystės susitarimą (1), pataisytą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (2) (toliau — AKR ir EB partnerystės susitarimas),

atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansinę programą, vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu, ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis (3) (toliau — vidaus susitarimas), ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos investicijų banko nuomonę,

kadangi:

| (1) | AKR ir EB Ministrų Tarybos sprendimu Nr. 1/2006 (4) nustatoma 2008–2013 m. daugiametė finansinė programa, o AKR ir EB partnerystės susitarimas papildomas nauju Ib priedu. |
| --- | --- |

(1)

AKR ir EB Ministrų Tarybos sprendimu Nr. 1/2006 (4) nustatoma 2008–2013 m. daugiametė finansinė programa, o AKR ir EB partnerystės susitarimas papildomas nauju Ib priedu.

| (2) | Vidaus susitarime apibrėžiami įvairūs 10-ojo Europos plėtros fondo (toliau — EPF) finansiniai paketai, įnašų schema ir įnašai į 10-ąjį EPF, sudaromas EPF komitetas ir Investicinės priemonės komitetas (toliau — IP komitetas) bei nustatoma balsų paskirstymo ir kvalifikuotos daugumos taisyklė. |
| --- | --- |

(2)

Vidaus susitarime apibrėžiami įvairūs 10-ojo Europos plėtros fondo (toliau — EPF) finansiniai paketai, įnašų schema ir įnašai į 10-ąjį EPF, sudaromas EPF komitetas ir Investicinės priemonės komitetas (toliau — IP komitetas) bei nustatoma balsų paskirstymo ir kvalifikuotos daugumos taisyklė.

| (3) | Vidaus susitarimu nustatoma visa Bendrijos pagalbos Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės valstybėms (toliau — AKR valstybės) (išskyrus Pietų Afrikos Respubliką) bei užjūrio šalims ir teritorijoms suma šešerių metų laikotarpiui (2008–2013 m.) — 22 682 mln. EUR, kuri skiriama iš valstybių narių įnašais finansuojamo 10-ojo EPF. Iš vidaus susitarimu nustatytos 10-ojo EPF sumos 21 966 mln. EUR turėtų būti skiriama AKR valstybėms, kaip nurodyta AKR ir EB partnerystės susitarimo Ib priede pateiktoje 2008–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje, 286 mln. EUR turėtų būti skiriama užjūrio šalims ir teritorijoms, o 430 mln. EUR turėtų būti skiriama Komisijai paramos išlaidoms, susijusioms su Komisijos vykdomu EPF programavimu ir įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(3)

Vidaus susitarimu nustatoma visa Bendrijos pagalbos Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės valstybėms (toliau — AKR valstybės) (išskyrus Pietų Afrikos Respubliką) bei užjūrio šalims ir teritorijoms suma šešerių metų laikotarpiui (2008–2013 m.) — 22 682 mln. EUR, kuri skiriama iš valstybių narių įnašais finansuojamo 10-ojo EPF. Iš vidaus susitarimu nustatytos 10-ojo EPF sumos 21 966 mln. EUR turėtų būti skiriama AKR valstybėms, kaip nurodyta AKR ir EB partnerystės susitarimo Ib priede pateiktoje 2008–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje, 286 mln. EUR turėtų būti skiriama užjūrio šalims ir teritorijoms, o 430 mln. EUR turėtų būti skiriama Komisijai paramos išlaidoms, susijusioms su Komisijos vykdomu EPF programavimu ir įgyvendinimu.

| (4) | Iš 10-ojo EPF užjūrio šalims ir teritorijoms skiriamos lėšos reglamentuojamos 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (5), ir įgyvendinimo Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2304/2002 (6) bei vėlesnėmis atnaujintomis šių teisės aktų redakcijomis. |
| --- | --- |

(4)

Iš 10-ojo EPF užjūrio šalims ir teritorijoms skiriamos lėšos reglamentuojamos 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (5), ir įgyvendinimo Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2304/2002 (6) bei vėlesnėmis atnaujintomis šių teisės aktų redakcijomis.

| (5) | Priemonės, numatytos ir atitinkančios finansavimo reikalavimus pagal 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (7), tik išskirtinėmis aplinkybėmis turėtų būti finansuojamos iš 10-ojo EPF, kai tokios pagalbos reikia siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą pereinant nuo krizės prie stabilių vystymosi sąlygų ir kai jų negalima finansuoti iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto. |
| --- | --- |

(5)

Priemonės, numatytos ir atitinkančios finansavimo reikalavimus pagal 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (7), tik išskirtinėmis aplinkybėmis turėtų būti finansuojamos iš 10-ojo EPF, kai tokios pagalbos reikia siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą pereinant nuo krizės prie stabilių vystymosi sąlygų ir kai jų negalima finansuoti iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto.

| (6) | 2006 m. balandžio 11 d. Taryba patvirtino principą, kad Afrikos taikos priemonė būtų finansuojama iš 10-ojo EPF, neviršijant 300 mln. EUR sumos 2008–2010 m. laikotarpiu, ir susitarė dėl būsimų priemonės sąlygų ir struktūros. |
| --- | --- |

(6)

2006 m. balandžio 11 d. Taryba patvirtino principą, kad Afrikos taikos priemonė būtų finansuojama iš 10-ojo EPF, neviršijant 300 mln. EUR sumos 2008–2010 m. laikotarpiu, ir susitarė dėl būsimų priemonės sąlygų ir struktūros.

| (7) | Cukraus protokolo šalys, kaip nurodyta AKR ir EB partnerystės susitarimo 3 protokole, kurioms įtakos turėjo Bendrijos cukraus reforma, turėtų turėti galimybę pasinaudoti papildomomis priemonėmis, finansuojamomis pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonę (8). AKR šalys taip pat gaus Bendrijos pagalbą iš teminių programų, numatytų pagal vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonę ir pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (9). Šios teminės programos turėtų suteikti papildomos vertės iš EPF finansuojamoms geografinėms programoms, būti suderintos ir jas papildyti. |
| --- | --- |

(7)

Cukraus protokolo šalys, kaip nurodyta AKR ir EB partnerystės susitarimo 3 protokole, kurioms įtakos turėjo Bendrijos cukraus reforma, turėtų turėti galimybę pasinaudoti papildomomis priemonėmis, finansuojamomis pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonę (8). AKR šalys taip pat gaus Bendrijos pagalbą iš teminių programų, numatytų pagal vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonę ir pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (9). Šios teminės programos turėtų suteikti papildomos vertės iš EPF finansuojamoms geografinėms programoms, būti suderintos ir jas papildyti.

| (8) | AKR ir EB partnerystės susitarime pabrėžiama AKR valstybių, užjūrio šalių ir teritorijų bei atokiausių Bendrijos regionų regioninio bendradarbiavimo svarba. |
| --- | --- |

(8)

AKR ir EB partnerystės susitarime pabrėžiama AKR valstybių, užjūrio šalių ir teritorijų bei atokiausių Bendrijos regionų regioninio bendradarbiavimo svarba.

| (9) | Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų Sprendime 2005/446/EB (10)2007 m. gruodžio 31 d. nustatyta kaip data, po kurios Komisijos valdomų 9-ojo EPF lėšų, Europos investicijų banko (toliau — EIB) tvarkomų palūkanų subsidijų ir pajamų, sukauptų iš palūkanų nuo tų asignavimų, toliau skirstyti negalima. Prireikus šią datą būtų galima svarstyti iš naujo. |
| --- | --- |

(9)

Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų Sprendime 2005/446/EB (10)2007 m. gruodžio 31 d. nustatyta kaip data, po kurios Komisijos valdomų 9-ojo EPF lėšų, Europos investicijų banko (toliau — EIB) tvarkomų palūkanų subsidijų ir pajamų, sukauptų iš palūkanų nuo tų asignavimų, toliau skirstyti negalima. Prireikus šią datą būtų galima svarstyti iš naujo.

| (10) | Siekiant įgyvendinti EPF, reikėtų nuspręsti dėl pagalbos programavimo, patikrinimo ir patvirtinimo tvarkos bei išdėstyti išsamias pagalbos panaudojimo priežiūros taisykles. 2006 m. liepos 17 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovai priėmė Sprendimą 2006/610/EB laikinai taikyti vidaus susitarimą (11), siekiant priimti įgyvendinimo reglamentą ir finansinį reglamentą bei, inter alia, siekiant sudaryti EPF komitetą ir IP komitetą. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant įgyvendinti EPF, reikėtų nuspręsti dėl pagalbos programavimo, patikrinimo ir patvirtinimo tvarkos bei išdėstyti išsamias pagalbos panaudojimo priežiūros taisykles. 2006 m. liepos 17 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovai priėmė Sprendimą 2006/610/EB laikinai taikyti vidaus susitarimą (11), siekiant priimti įgyvendinimo reglamentą ir finansinį reglamentą bei, inter alia, siekiant sudaryti EPF komitetą ir IP komitetą.

| (11) | 2004 m. lapkričio 24 d. Taryba priėmė išvadas dėl ES išorės veiksmų veiksmingumo, įskaitant tolesnį Bendrijos ir valstybių narių vystomojo bendradarbiavimo papildomumo ir koordinavimo stiprinimą. 2005 m. gegužės 24 d. Taryba įsipareigojo laiku įgyvendinti Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir ES konkrečius įsipareigojimus, priimtus 2005 m. vasario 28 d.–kovo 2 d. Paryžiaus forume, ir stebėti, kaip tai vykdoma. 2006 m. balandžio 11 d. Taryba priėmė išvadas dėl bendros šalių strategijų dokumentų sistemos, tokiu būdu sudarydama sąlygas ES ir kitų suinteresuotų donorų bendram daugiamečiam programavimui. 2006 m. spalio 16 d. Taryba priėmė išvadas dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo, kaip priemonių, padedančių užtikrinti pagalbos veiksmingumą, svarbos. |
| --- | --- |

(11)

2004 m. lapkričio 24 d. Taryba priėmė išvadas dėl ES išorės veiksmų veiksmingumo, įskaitant tolesnį Bendrijos ir valstybių narių vystomojo bendradarbiavimo papildomumo ir koordinavimo stiprinimą. 2005 m. gegužės 24 d. Taryba įsipareigojo laiku įgyvendinti Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir ES konkrečius įsipareigojimus, priimtus 2005 m. vasario 28 d.–kovo 2 d. Paryžiaus forume, ir stebėti, kaip tai vykdoma. 2006 m. balandžio 11 d. Taryba priėmė išvadas dėl bendros šalių strategijų dokumentų sistemos, tokiu būdu sudarydama sąlygas ES ir kitų suinteresuotų donorų bendram daugiamečiam programavimui. 2006 m. spalio 16 d. Taryba priėmė išvadas dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo, kaip priemonių, padedančių užtikrinti pagalbos veiksmingumą, svarbos.

| (12) | 2005 m. gruodžio 22 d. Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių Vyriausybių atstovai, Europos Parlamentas ir Komisija priėmė bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos (12). Vėliau, 2005 m. gruodžio mėn., Europos Vadovų Taryba priėmė strategiją dėl Afrikos, o Taryba priėmė išvadas dėl strategijos dėl Karibų jūros regiono šalių (2006 m. balandžio 10 d.) ir dėl Ramiojo vandenyno regiono šalių (2006 m. liepos 17 d.). |
| --- | --- |

(12)

2005 m. gruodžio 22 d. Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių narių Vyriausybių atstovai, Europos Parlamentas ir Komisija priėmė bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos (12). Vėliau, 2005 m. gruodžio mėn., Europos Vadovų Taryba priėmė strategiją dėl Afrikos, o Taryba priėmė išvadas dėl strategijos dėl Karibų jūros regiono šalių (2006 m. balandžio 10 d.) ir dėl Ramiojo vandenyno regiono šalių (2006 m. liepos 17 d.).

| (13) | 2006 m. spalio 16 d. Taryba patvirtino išvadas dėl Valdymo Europos konsensuse dėl vystymosi: Siekiat suderinto požiūrio Europos Sąjungoje, primindama, kad valstybės narės ir Komisija turėtų išsamiai apsvarstyti valdymo skatinamojo rezervo paskirstymą, ir pabrėždama poreikį Komisijai įtraukti Tarybos kompetentingus organus, |
| --- | --- |

(13)

2006 m. spalio 16 d. Taryba patvirtino išvadas dėl Valdymo Europos konsensuse dėl vystymosi: Siekiat suderinto požiūrio Europos Sąjungoje, primindama, kad valstybės narės ir Komisija turėtų išsamiai apsvarstyti valdymo skatinamojo rezervo paskirstymą, ir pabrėždama poreikį Komisijai įtraukti Tarybos kompetentingus organus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRIEJI PRINCIPAI

1 straipsnis

Bendroji programavimo ir įgyvendinimo sistema

1.   Pirmasis ir svarbiausias bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslas — panaikinti skurdą šalyse partnerėse bei regionuose partneriuose siekiant tvaraus vystymosi, įskaitant Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimą.

2.   Geografinis bendradarbiavimas su AKR valstybėmis ir regionais 10-ojo EPF srityje grindžiamas pagrindiniais principais ir vertybėmis, kurie atsispindi bendrosiose AKR ir EB partnerystės susitarimo nuostatose, ir atsižvelgiant į Sutarties XX antraštinėje dalyje nustatytus vystymosi tikslus bei bendradarbiavimo strategijas.

2005 m. gruodžio 22 d. bendrame pareiškime dėl vystymosi politikos „Europos konsensuse“ numatoma bendra 10-ojo EPF programavimo ir įgyvendinimo sistema, įskaitant 2005 m. Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo išdėstytus principus.

3.   Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo apima savarankiškumo, reguliavimo, derinimo, pagalbos valdymo siekiant rezultatų ir abipusės atskaitomybės principus, kurie taikomi šalims partnerėms ir regionams partneriams bei donorams.

Šie principai sukuria sąlygas šalims partnerėms ir regionams partneriams veiksmingai vadovauti savo vystymosi politikai bei strategijoms ir leidžia vadovautis požiūriu, kuriame atsižvelgiama į konkrečios šalies ar regiono situaciją, arba kurį formuoja pati šalis ar regionas, plačiai konsultuojantis su suinteresuotais subjektais ir kuo labiau jį derinant su nacionaliniais ar regioniniais vystymosi tikslais bei strategijomis, visų pirma skurdo mažinimo srityje. Tam reikia veiksmingo donorų veiklos koordinavimo, pagrįsto papildomumo siekimu, visaapimančiu požiūriu ir donorų iniciatyvų skatinimu, suderinto su esamomis analizėmis, procesais, strategijomis ir konkrečiai šaliai ar regionui skirtomis procedūromis bei institucijomis ir jais grindžiamo.

4.   Neribojant poreikio užtikrinti bendradarbiavimo tęstinumą nuo krizės iki stabilių vystymosi sąlygų, pagal šį reglamentą paprastai nefinansuojamos priemonės, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1257/96, arba kurios atitinka finansavimo pagal tą reglamentą reikalavimus.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

PROGRAMAVIMAS

2 straipsnis

Programavimo procesas

1.   Pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą Komisijos valdomas pagalbos AKR valstybėms ir regionams programavimo procesas vyksta pagal to susitarimo IV priedo 1–14 straipsnius ir pagal šio reglamento 1 straipsnyje išdėstytus bendruosius principus.

2.   Taikant šį reglamentą programavimas, inter alia, yra:

| a) | paramos šaliai strategijos (toliau — šalies strategijos dokumentai) ir paramos regionui strategijos (toliau — regionų strategijos dokumentai) parengimas bei plėtojimas; |
| --- | --- |

a)

paramos šaliai strategijos (toliau — šalies strategijos dokumentai) ir paramos regionui strategijos (toliau — regionų strategijos dokumentai) parengimas bei plėtojimas;

| b) | aiškus Bendrijos nurodymas dėl orientacinės programuojamos finansinės pagalbos sumos, kuria šalys ir regionai gali pasinaudoti per 10-ojo EPF šešerių metų laikotarpį, skyrimo; |
| --- | --- |

b)

aiškus Bendrijos nurodymas dėl orientacinės programuojamos finansinės pagalbos sumos, kuria šalys ir regionai gali pasinaudoti per 10-ojo EPF šešerių metų laikotarpį, skyrimo;

| c) | šalies strategijos dokumentus ir regionų strategijos dokumentus įgyvendinančios daugiametės orientacinės programos parengimas ir patvirtinimas; |
| --- | --- |

c)

šalies strategijos dokumentus ir regionų strategijos dokumentus įgyvendinančios daugiametės orientacinės programos parengimas ir patvirtinimas;

| d) | peržiūros procesas, apimantis šalies strategijos dokumentus ir regionų strategijos dokumentus, daugiametes orientacines programas ir joms skirtus išteklius. |
| --- | --- |

d)

peržiūros procesas, apimantis šalies strategijos dokumentus ir regionų strategijos dokumentus, daugiametes orientacines programas ir joms skirtus išteklius.

3.   Programavimas nacionaliniu ir regioniniu lygiu atliekamas koordinuotai. Taikant šį reglamentą koordinavimas, inter alia, yra, kai:

| a) | atitinkama šalis partnerė ar regionas partneris siekia kuo labiau atlikti vadovaujantį vaidmenį programuojant Bendrijos pagalbą. Išskyrus 5 dalyje nustatytus atvejus, programavimas vyksta kartu su atitinkama šalimi partnere ar regionu partneriu ir kuo labiau derinamas su šalies partnerės ar regiono partnerio skurdo mažinimo ar panašiomis strategijomis; bendrame procese prireikus dalyvauja ir kiti suinteresuoti subjektai, įskaitant parlamentus, vietos valdžios institucijas ir nevalstybinio sektoriaus dalyvių atstovus, kurie įtraukiami į programavimo procesą, kai tik tai tampa reikalinga; |
| --- | --- |

a)

atitinkama šalis partnerė ar regionas partneris siekia kuo labiau atlikti vadovaujantį vaidmenį programuojant Bendrijos pagalbą. Išskyrus 5 dalyje nustatytus atvejus, programavimas vyksta kartu su atitinkama šalimi partnere ar regionu partneriu ir kuo labiau derinamas su šalies partnerės ar regiono partnerio skurdo mažinimo ar panašiomis strategijomis; bendrame procese prireikus dalyvauja ir kiti suinteresuoti subjektai, įskaitant parlamentus, vietos valdžios institucijas ir nevalstybinio sektoriaus dalyvių atstovus, kurie įtraukiami į programavimo procesą, kai tik tai tampa reikalinga;

| b) | rengdama ir plėtodama strategijos dokumentus Komisija dirba kartu su valstybių narių vietos atstovais ir EIB su jo kompetencija ir veikla susijusiais klausimais, įskaitant Investicinės priemonės klausimus. Prie tokio koordinavimo galės prisijungti valstybės narės, kurios neturi nuolatinių atstovų atitinkamoje šalyje ar regione; |
| --- | --- |

b)

rengdama ir plėtodama strategijos dokumentus Komisija dirba kartu su valstybių narių vietos atstovais ir EIB su jo kompetencija ir veikla susijusiais klausimais, įskaitant Investicinės priemonės klausimus. Prie tokio koordinavimo galės prisijungti valstybės narės, kurios neturi nuolatinių atstovų atitinkamoje šalyje ar regione;

| c) | Komisijos ir valstybių narių vietos atstovai, jei įmanoma ir tam tikrais atvejais, siekia dalyvauti bendro programavimo procese, įskaitant bendrą reagavimo strategiją. Prie bendro programavimo, pasitelkiant lanksčius mechanizmus, galės prisijungti valstybės narės, kurios neturi nuolatinių atstovų atitinkamoje šalyje ar regione; |
| --- | --- |

c)

Komisijos ir valstybių narių vietos atstovai, jei įmanoma ir tam tikrais atvejais, siekia dalyvauti bendro programavimo procese, įskaitant bendrą reagavimo strategiją. Prie bendro programavimo, pasitelkiant lanksčius mechanizmus, galės prisijungti valstybės narės, kurios neturi nuolatinių atstovų atitinkamoje šalyje ar regione;

| d) | Komisija ir valstybės narės siekia reguliariai ir dažnai keistis informacija, be kita ko su kitais donorais ir plėtros bankais, ir skatina geriau koordinuoti politikos sritis, derinti procedūras, siekti didesnio papildomumo ir darbo pasidalijimo, taip stiprinant didesnį politikos sričių ir programavimo poveikį. Donorų veiklą siekiama kuo labiau koordinuoti pasitelkiant dabartinius donorų veiklos koordinavimo mechanizmus ir remiantis esamais derinimo procesais atitinkamoje šalyje partnerėje ar regione partneryje. Atitinkama šalis partnerė ar regionas partneris turėtų kuo labiau atlikti vadovaujantį vaidmenį koordinuojant Bendrijos pagalbą su kitais donorais; tuo atveju, kai bendros strategijos jau rengiamos, kitiems donorams turėtų būti sudarytos galimybės prisijungti prie bendro programavimo, kuris turėtų papildyti ir sustiprinti vykstančius procesus bei, kai tai įmanoma, būti jų dalimi. |
| --- | --- |

d)

Komisija ir valstybės narės siekia reguliariai ir dažnai keistis informacija, be kita ko su kitais donorais ir plėtros bankais, ir skatina geriau koordinuoti politikos sritis, derinti procedūras, siekti didesnio papildomumo ir darbo pasidalijimo, taip stiprinant didesnį politikos sričių ir programavimo poveikį. Donorų veiklą siekiama kuo labiau koordinuoti pasitelkiant dabartinius donorų veiklos koordinavimo mechanizmus ir remiantis esamais derinimo procesais atitinkamoje šalyje partnerėje ar regione partneryje. Atitinkama šalis partnerė ar regionas partneris turėtų kuo labiau atlikti vadovaujantį vaidmenį koordinuojant Bendrijos pagalbą su kitais donorais; tuo atveju, kai bendros strategijos jau rengiamos, kitiems donorams turėtų būti sudarytos galimybės prisijungti prie bendro programavimo, kuris turėtų papildyti ir sustiprinti vykstančius procesus bei, kai tai įmanoma, būti jų dalimi.

4.   Be šalies strategijos ar regionų strategijos dokumentų, su AKR ir EB ambasadorių komitetu parengiama ir plėtojama AKR vidaus strategija ir su ja susijusi daugiametė orientacinė programa, pagrįstos kriterijais, išdėstytais AKR vidaus politikos gairėse, atitinkančiose papildomumo ir geografinės aprėpties principus, išdėstytus AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 12 straipsnyje.

5.   AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 4 dalyje ir 4 straipsnio 5 dalyje nurodytomis išskirtinėmis aplinkybėmis, kai šalys negali pasinaudoti įprastinėmis programuojamomis lėšomis ir (arba) kai nacionalinis įgaliojantis pareigūnas negali vykdyti savo pareigų, Bendrija numato šio reglamento 4 straipsnio 7 dalyje nustatytas konkrečias nuostatas.

6.   Programavimas turi vykti taip, kad kuo labiau atitiktų Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komiteto nustatytus oficialios vystymosi pagalbos (OVP) kriterijus.

7.   Programuojant atitinkamai bus užtikrinta, kad šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose būtų skleidžiama informacija apie Europą.

3 straipsnis

Išteklių paskirstymas

1.   Programavimo proceso pradžioje Komisija, remdamasi poreikiais ir veiklos rezultatų kriterijais, nurodytais AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 3, 9 ir 12 straipsniuose, paskiria daugiamečio finansavimo orientacinę sumą kiekvienai AKR valstybei ir regionui bei AKR vidaus paketui, kuria grindžiamas programavimo procesas, laikydamasi vidaus susitarimo 2 straipsnyje nustatytų ribų. Šie kriterijai yra standartiniai, objektyvūs ir skaidrūs.

2.   Paskirtų nacionalinių dotacijų orientacinių sumų atveju išteklius sudaro programuojama suma, įskaitant skatinimui skirtas dalis, paskirstytas pagal su valdymu susijusius kriterijus, vadovaujantis valdymo principais, kuriuos Taryba patvirtino 2006 m. spalio 16 d., ir suma nenumatytiems poreikiams, kaip nustatyta AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 2 dalies b punkte.

3.   11 straipsnyje nurodytas EPF komitetas, laikydamasis 11 straipsnio 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros, pateikia nuomonę apie metodą, naudojamą taikant Komisijos pateiktus bendruosius išteklių skirstymo kriterijus.

Konsoliduotos šalies ir regioninės pagalbos paskirtos sumos atitinka vidaus susitarimo 2 straipsnyje nurodytas sumas. Šios sumos įtraukiamos į šalies ir regiono strategijos dokumentus bei daugiametes orientacines programas, o Komisija jas patvirtina pagal 11 straipsnio 3 dalyje nustatytą valdymo procedūrą. Pagal 11 straipsnio 3 dalyje nustatytą valdymo procedūrą Komisija taip pat patvirtina 4 straipsnio 7 dalyje nurodytoms specialioms paramos programoms ir veiksmams skirtas lėšas.

4 straipsnis

Šalies ir regiono strategijos dokumentai bei daugiametis programavimas

1.   Šalies ir regiono strategijos dokumentai rengiami remiantis 1 ir 2 straipsniuose nurodytais bendraisiais koordinavimo, savarankiškumo ir pagalbos veiksmingumo principais, vadovaujantis 2006 m. balandžio 11 d. Tarybos patvirtintais šalies strategijų dokumentų bendra sistema ir jungtinės daugiametės programos principais.

2.   Strategijos dokumentais siekiama numatyti nuoseklią Bendrijos ir atitinkamos šalies partnerės ar regiono partnerio bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią AKR ir EB partnerystės susitarimo bendrąjį tikslą ir taikymo sritį, tikslus bei principus. Strategijos dokumente numatomas ne tik vystomasis bendradarbiavimas, finansuojamas iš EPF, bet atspindimos ir kitos Bendrijos priemonės, darančios poveikį šaliai partnerei arba regionui partneriui, kuriomis siekiama užtikrinti politikos suderinamumą su kitomis Bendrijos išorės veiksmų sritimis, įskaitant, kai tinka, EIB.

3.   Išskyrus 2 straipsnio 5 dalyje numatytų aplinkybių atveju, daugiametės orientacinės programos sudaromos remiantis atitinkamais strategijos dokumentais ir dėl jų susitariama su atitinkama šalimi ar regionu. Akcentuojamas bendras poreikių ir veiklos rezultatų įvertinimas, bendra sektoriaus analizė ir prioritetai. Taikant 11 straipsnio 3 dalį ir tais atvejais, kai Komisija dalyvauja bendrame programavimo procese, daugiametė orientacinė programa tam tikrais atvejais įtraukiama į kartu su kitais dalyvaujančiais donorais bendrai parengtą dokumentą. Daugiametėse orientacinėse programose numatoma:

| a) | prioritetinės sritys, atrinktos Bendrijos finansavimui, bendrieji tikslai, tiksliniai naudos gavėjai, bendrieji politiniai įsipareigojimai ir numatomas poveikis; |
| --- | --- |

a)

prioritetinės sritys, atrinktos Bendrijos finansavimui, bendrieji tikslai, tiksliniai naudos gavėjai, bendrieji politiniai įsipareigojimai ir numatomas poveikis;

| b) | orientacinė finansavimo suma (bendra ir pagal prioritetinę sritį). Tam tikrais atvejais skirstant finansavimą pagal prioritetinę sritį gali būti nurodomi riboti sumų intervalai. Bendrijos pagalba sutelkiama ribotam prioritetinių sričių skaičiui, prireikus pasitelkiant bendrojo biudžeto paramą, ir užtikrinama, kad būtų derinama su atitinkamos AKR šalies ar regiono finansuojamais veiksmais bei laikomasi papildomumo ir darnos su valstybių narių ir kitų donorų finansuojamais veiksmais principo; |
| --- | --- |

b)

orientacinė finansavimo suma (bendra ir pagal prioritetinę sritį). Tam tikrais atvejais skirstant finansavimą pagal prioritetinę sritį gali būti nurodomi riboti sumų intervalai. Bendrijos pagalba sutelkiama ribotam prioritetinių sričių skaičiui, prireikus pasitelkiant bendrojo biudžeto paramą, ir užtikrinama, kad būtų derinama su atitinkamos AKR šalies ar regiono finansuojamais veiksmais bei laikomasi papildomumo ir darnos su valstybių narių ir kitų donorų finansuojamais veiksmais principo;

| c) | kiekvienai prioritetinei sričiai, ir esant bendrojo biudžeto paramai, — konkretūs tikslai ir sektorių politikos įsipareigojimai, tinkamiausios priemonės ir veiksmai šiems tikslams ir uždaviniams pasiekti. Orientacinėje programoje taip pat apibūdinamas numatomas poveikis, apibrėžiami rezultatai ir kiekybiniai bei kokybiniai veiklos rodikliai, pateikiamas įgyvendinimo, įskaitant įsipareigojimus ir išteklių išmokėjimą, bei numatomų rezultatų tvarkaraštis. Rodikliai kuo labiau derinami su šalies partnerės ar regiono partnerio stebėsenos sistema ir ja grindžiami; |
| --- | --- |

c)

kiekvienai prioritetinei sričiai, ir esant bendrojo biudžeto paramai, — konkretūs tikslai ir sektorių politikos įsipareigojimai, tinkamiausios priemonės ir veiksmai šiems tikslams ir uždaviniams pasiekti. Orientacinėje programoje taip pat apibūdinamas numatomas poveikis, apibrėžiami rezultatai ir kiekybiniai bei kokybiniai veiklos rodikliai, pateikiamas įgyvendinimo, įskaitant įsipareigojimus ir išteklių išmokėjimą, bei numatomų rezultatų tvarkaraštis. Rodikliai kuo labiau derinami su šalies partnerės ar regiono partnerio stebėsenos sistema ir ja grindžiami;

| d) | ištekliai, numatyti programoms ir projektams, kurie nepriskiriami prioritetinėms sritims, ir, jei įmanoma, išsamus tokios veiklos aprašymas, taip pat išteklių, kurių reikės kiekvienai iš šios veiklos rūšių, nurodymas. Tai gali apimti prioritetus ir konkrečius išteklius bendradarbiavimui su atokiausiais Bendrijos regionais, užsienio šalimis ir teritorijomis arba šio reglamento 10 straipsnyje nurodytomis kaimyninėmis šalimis partnerėmis ir regionais partneriais stiprinti bei šių bendro intereso projektų nustatymo ir atrankos koordinavimo sąlygos; |
| --- | --- |

d)

ištekliai, numatyti programoms ir projektams, kurie nepriskiriami prioritetinėms sritims, ir, jei įmanoma, išsamus tokios veiklos aprašymas, taip pat išteklių, kurių reikės kiekvienai iš šios veiklos rūšių, nurodymas. Tai gali apimti prioritetus ir konkrečius išteklius bendradarbiavimui su atokiausiais Bendrijos regionais, užsienio šalimis ir teritorijomis arba šio reglamento 10 straipsnyje nurodytomis kaimyninėmis šalimis partnerėmis ir regionais partneriais stiprinti bei šių bendro intereso projektų nustatymo ir atrankos koordinavimo sąlygos;

| e) | nevalstybinio sektoriaus dalyvių, kurie atitinka finansavimo kriterijus, tipas ir, jei įmanoma, skirtini ištekliai ir remtinos veiklos tipas. |
| --- | --- |

e)

nevalstybinio sektoriaus dalyvių, kurie atitinka finansavimo kriterijus, tipas ir, jei įmanoma, skirtini ištekliai ir remtinos veiklos tipas.

Šaltiniai gali būti teikiami taikant įvairius būdus, kurie gali būti papildomi, atsižvelgiant į tai, kas geriausiai tiktų šaliai. Biudžeto parama naudojama taikant tinkamumo kriterijus, nustatytus AKR ir EB parterystės susitarimo 61.2 straipsnyje.

4.   Strategijos dokumentuose ir daugiametėse orientacinėse programose atsižvelgiama į priemones ir programas, atitinkančias finansavimo iš kitų EPF arba pagal kitas Bendrijos dokumentuose numatytas priemones reikalavimus, ir vengiama jų dubliavimo. Ypatingas dėmesys skiriamas nacionalinės, regioninės ir AKR vidaus paramos strategijų sąveikai bei suderinamumui su Bendrijos dokumentais, visų pirma Reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, Reglamentu (EB) Nr. 1889/2006 ir Reglamentu (EB) Nr. 1257/96, atsižvelgiant į veiksmus, kurių buvo imtasi pagal 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1717/2006, nustatantį stabilumo priemonę (13). Daugiamečio prisitaikymo strategijos AKR Cukraus protokolo šalims, numatytos vystomojo bendradarbiavimo priemonėje, įtraukiamos į šalies strategijos dokumentus.

5.   Komisija patvirtina 4 dalyje nurodytą strategijos dokumentą, įskaitant jo daugiametę orientacinę programą, pagal 11 straipsnio 3 dalyje nustatytą valdymo procedūrą. Tuo pačiu metu, kai strategijos dokumentai, nurodyti 1 dalyje, perduodami valstybėms narėms EPF komitete, Komisija informacijos tikslais taip perduoda juos Jungtinei parlamentinei asamblėjai, tuo pačiu metu visiškai laikantis šio reglamento IV antraštinėje dalyje nurodytos sprendimo priėmimo procedūros.

6.   Po to strategijos dokumentai, įskaitant daugiametes orientacines programas, tvirtinami bendru Komisijos ir atitinkamos AKR valstybės arba regiono susitarimu, o patvirtinti yra privalomi tiek Bendrijai, tiek tai valstybei arba regionui. Strategijos dokumento nepasirašiusios valstybės gali būti finansuojamos iš nenumatytų poreikių sumos, kaip nurodyta AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 2 dalies b punkte.

7.   Šio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje nurodytos nuostatos gali tapti specialiomis paramos programomis, pakeisdamos nacionalinį strategijos dokumentą AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 4 straipsnio 5 dalyje numatytais atvejais, kai šalies partnerės nacionalinis įgaliojantis pareigūnas negali atlikti savo pareigų, arba jos gali tapti veiksmais, finansuojamais iš nenumatytiems poreikiams skirtų sumų, nurodytų AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 2 dalies b punkte to priedo 3 straipsnio 4 dalyje numatytais atvejais, kai šalis partnerė negali naudotis to priedo 3 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytomis įprastinėmis programuojamomis lėšomis. Šios specialios paramos programos ir veiksmai, finansuojami iš nenumatytiems poreikiams skirtų sumų, atitinka pirmiau išdėstytas šio straipsnio dalis ir juose atsižvelgiama į šio reglamento 5 straipsnio 4 dalies c punkte išdėstytas ypatingas aplinkybes. Komisija juos patvirtina, remdamasi šio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta valdymo procedūra.

5 straipsnis

Peržiūros

1.   Atliekamos strategijos dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų, taip pat šio reglamento 4 straipsnio 7 dalyje nurodytų specialių paramos programų ir veiksmų metinės veiklos peržiūros, laikotarpio vidurio ir pabaigos peržiūros ir prireikus ad hoc peržiūros. Šias peržiūras vietoje atlieka Komisija ir atitinkama šalis partnerė ar regionas partneris pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 5 straipsnį ir jos rengiamos remiantis 1 ir 2 straipsniuose nurodytais bendrais koordinavimo, savarankiškumo ir pagalbos veiksmingumo principais. Nesulaukus metinės, laikotarpio vidurio ir pabaigos peržiūros, taip pat atliekamos strategijos dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų ad hoc peržiūros pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 5 dalį.

2.   Laikotarpio vidurio ir pabaigos peržiūros yra neatsiejama programavimo proceso dalis. Šių peržiūrų tikslas — įvertinti strategijos dokumentą, įskaitant daugiametes prisitaikymo strategijas Cukraus protokolo šalims ir visas kitas programas, finansuojamas pagal 4 straipsnio 4 dalyje nurodytus Bendrijos dokumentus, ir daugiametę orientacinę programą atsižvelgiant į dabartinius poreikius ir veiklos rezultatus. Vykstant peržiūrai, atliekamas kuo išsamesnis Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo poveikio įvertinimas atsižvelgiant 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrąjį tikslą dėl skurdo sumažinimo, į strategijos dokumentuose išdėstytus tikslus, skirtus išteklius ir rodiklius bei 1 ir 2 straipsniuose nurodytų pagalbos veiksmingumo principų laikymosi ir jų tobulinimo galimybių įvertinimas. Užbaigus laikotarpio vidurio arba pabaigos peržiūrą:

| a) | strategijos dokumentai ir daugiametės orientacinės programos gali būti patikslintos, jeigu peržiūros metu buvo atskleistos konkrečios problemos arba nepakankama pažanga siekiant tikslų ir nustatytų rezultatų, arba jeigu pasikeitė aplinkybės, be kita ko dėl vykstančio derinimo proceso, pavyzdžiui, darbo pasidalijimo tarp Komisijos ir valstybių narių bei galbūt kitų donorų; |
| --- | --- |

a)

strategijos dokumentai ir daugiametės orientacinės programos gali būti patikslintos, jeigu peržiūros metu buvo atskleistos konkrečios problemos arba nepakankama pažanga siekiant tikslų ir nustatytų rezultatų, arba jeigu pasikeitė aplinkybės, be kita ko dėl vykstančio derinimo proceso, pavyzdžiui, darbo pasidalijimo tarp Komisijos ir valstybių narių bei galbūt kitų donorų;

| b) | paskirta nacionalinio arba regioninio daugiamečio finansavimo orientacinė suma gali būti padidinta arba sumažinta, atsižvelgiant į dabartinius poreikius ir veiklos rezultatus. |
| --- | --- |

b)

paskirta nacionalinio arba regioninio daugiamečio finansavimo orientacinė suma gali būti padidinta arba sumažinta, atsižvelgiant į dabartinius poreikius ir veiklos rezultatus.

3.   Metinės veiklos peržiūros atliekamos pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 5 straipsnio 4 dalį. AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 5 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalyje nurodytų naujų arba specialių poreikių atveju, pavyzdžiui, atsirandančių po krizių, arba išskirtinių veiklos rezultatų atveju, kai visa daugiamečio finansavimo orientacinė suma jau yra paskirstyta ir kai papildomas finansavimas pasiteisintų atsižvelgiant į veiksmingas skurdo mažinimo politikos kryptis bei patikimą finansų valdymą, paskirta daugiamečio finansavimo orientacinė suma gali būti padidinta, užbaigus metinę veiklos peržiūrą.

Bendri metinės veiklos peržiūros rezultatai pagal šio reglamento 11 straipsnio 4 dalį pateikiami EPF komitetui nuomonių pasikeitimui.

4.   Naujų arba specialių poreikių atveju arba išskirtinių veiklos rezultatų atveju, kaip aprašyta šio straipsnio 3 dalyje, arba išskirtinėmis aplinkybėmis, nurodytomis AKR ir EB partnerystės susitarimo 72 ir 73 straipsniuose dėl humanitarinės ir neatidėliotinos pagalbos, ad hoc peržiūros gali būti atliekamos atitinkamos AKR valstybės arba Komisijos prašymu. Komisija atsižvelgia į valstybių narių prašymus atlikti ad hoc peržiūras. Netikėti ir nenumatyti rimti humanitariniai, ekonominiai ir socialiniai išskirtinio pobūdžio sunkumai, atsirandantys dėl stichinių nelaimių, žmogaus sukeltų krizių, pavyzdžiui, karo ir kitų konfliktų, situacijų po konfliktų, pavojaus demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms arba pagrindinėms laisvėms, arba panašų poveikį turinčios šalyje arba regione susidariusios nepaprastosios aplinkybės, gali būti laikomi atvejais, kuriais pateisinama ad hoc peržiūra.

| a) | Užbaigus ad hoc peržiūrą, gali būti siūlomos specialiosios priemonės, numatytos šio reglamento 8 straipsnyje. Prireikus daugiametės orientacinės programos arba specialių veiksmų programos suma gali būti padidinta laikantis vidaus susitarimo 2 straipsnyje nustatytų turimų lėšų ribų. Kai nėra pasirašyto strategijos dokumento, speciali parama gali būti finansuojama iš sumos, skirtos nenumatytiems poreikiams, kaip nurodyta AKR ir EB partnerytės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 2 dalies b punkte. |
| --- | --- |

a)

Užbaigus ad hoc peržiūrą, gali būti siūlomos specialiosios priemonės, numatytos šio reglamento 8 straipsnyje. Prireikus daugiametės orientacinės programos arba specialių veiksmų programos suma gali būti padidinta laikantis vidaus susitarimo 2 straipsnyje nustatytų turimų lėšų ribų. Kai nėra pasirašyto strategijos dokumento, speciali parama gali būti finansuojama iš sumos, skirtos nenumatytiems poreikiams, kaip nurodyta AKR ir EB partnerytės susitarimo IV priedo 3 straipsnio 2 dalies b punkte.

| b) | Taikomos priemonės yra nuoseklios ir suderintos su Bendrijos dokumentais nustatytomis kitomis priemonėmis ir jas papildo, įskaitant 4 straipsnio 4 dalyje nurodytą humanitarinės pagalbos priemonę. |
| --- | --- |

b)

Taikomos priemonės yra nuoseklios ir suderintos su Bendrijos dokumentais nustatytomis kitomis priemonėmis ir jas papildo, įskaitant 4 straipsnio 4 dalyje nurodytą humanitarinės pagalbos priemonę.

| c) | Kai šalys partnerės arba šalių partnerių grupės yra tiesiogiai susijusios su krize ar situacija po krizės arba yra tokių situacijų įtakojamos, vykdant daugiametį programavimą ypatingas dėmesys skiriamas paramos, atstatymo ir vystymosi koordinavimo stiprinimui, siekiant padėti toms šalims pereiti iš nepaprastosios padėties į vystymosi etapą; šalims ir regionams, kur dažnai vyksta stichinės nelaimės, skirtose programose numatomas pasirengimas nelaimėms ir jų prevencija. |
| --- | --- |

c)

Kai šalys partnerės arba šalių partnerių grupės yra tiesiogiai susijusios su krize ar situacija po krizės arba yra tokių situacijų įtakojamos, vykdant daugiametį programavimą ypatingas dėmesys skiriamas paramos, atstatymo ir vystymosi koordinavimo stiprinimui, siekiant padėti toms šalims pereiti iš nepaprastosios padėties į vystymosi etapą; šalims ir regionams, kur dažnai vyksta stichinės nelaimės, skirtose programose numatomas pasirengimas nelaimėms ir jų prevencija.

5.   Naujų poreikių atvejais, kaip apibrėžta VI bendroje deklaracijoje, kurioje daroma nuoroda į AKR ir EB partnerystės susitarimo VI priedo 12 straipsnio 2 dalį dėl AKR vidaus bendradarbiavimo, AKR vidaus programuojamo finansavimo sumos padidinimas gali būti finansuojamas ir iš AKR vidaus rezervų, laikantis vidaus susitarimo 2 straipsnio b punkte nurodytų bendrųjų ribų.

6.   Visus strategijos dokumentų ir (arba) išteklių paskirstymo pakeitimus dėl 1–4 dalyse nurodytos peržiūros patvirtina Komisija, remdamasi 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta valdymo procedūra. Po to strategijos dokumentų, įskaitant daugiametes orientacines programas, ir specialių paramos programų priedai tvirtinami bendru Komisijos ir atitinkamos AKR valstybės arba regiono susitarimu, o patvirtinti yra privalomi tiek Bendrijai, tiek tai valstybei arba regionui.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮGYVENDINIMAS

6 straipsnis

Bendra įgyvendinimo sistema

AKR valstybėms ir regionams teikiama pagalba, kurią pagal AKR ir EB partnerystės susitarimą valdo Komisija, įgyvendinama laikantis to susitarimo IV priedo ir vidaus susitarimo 10 straipsnio 2 dalyje nurodyto finansinio reglamento bei laikantis 1 straipsnyje nurodytų savarankiškumo ir pagalbos veiksmingumo principų.

7 straipsnis

Metinės veiksmų programos

1.   Komisija pavirtina metines veiksmų programas, pagrįstas 4 straipsnyje nurodytais strategijos dokumentais ir daugiametėmis orientacinėmis programomis.

Išskirtiniais atvejais, kai, pavyzdžiui, metinė veiksmų programa dar nepatvirtinta, Komisija, remdamasi strategijos dokumentais ir daugiametėmis orientacinėmis programomis, pagal tas pačias taisykles ir tvarką gali patvirtinti priemones, nenumatytas metinėje veiksmų programoje.

2.   Metines veiksmų programas rengia Komisija kartu su šalimi partnere ar regionu partneriu, dalyvaujant valstybių narių vietos atstovams bei prireikus koordinuojant veiklą su kitais donorais, visų pirma jungtinio programavimo atvejais, ir su EIB. Metinėse veiksmų programose aprašomos bendros aplinkybės ir įvertinama Bendrijos pagalba bei įgyta patirtis, įskaitant patirtį, susijusią su parama iš biudžeto, visų pirma remiantis 5 straipsnio 3 dalyje nurodytomis metinėmis veiklos peržiūromis. Jose nurodomi siekiami tikslai, intervencijos sritys, bendra planuojamo finansavimo suma ir kiekvienam veiksmui skirtos sumos. Į jas įtraukiamos išsamios atskiros duomenų santraukos kiekvienam numatytam veiksmui; santraukose pateikiama konkrečios sektoriaus padėties analizė, finansuotinų veiksmų aprašymas, pagrindiniai suinteresuoti subjektai, numatomi rezultatai, grindžiami kiekybiniais ir kokybiniais rodikliais, valdymo procedūra, orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis ir, paramos iš biudžeto atveju, išmokėjimo kriterijai, įskaitant galimas kintančias įnašo dalis. Tikslai turi būti konkretūs, išmatuojami, realistiški ir jiems turi būti nustatomi įgyvendinimo terminai, juos kuo labiau suderinant su šalies partnerės ar regiono partnerio tikslais ir standartais. Tiksluose nurodoma, kaip juose atsižvelgiama į vykdomą arba planuojamą EIB veiklą.

3.   Komisija patvirtina metines veiksmų programas laikydamasi šio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros. Kiekviena valstybė narė gali paprašyti, kad projektas arba programa būtų išbraukti iš metinės veiksmų programos. Jeigu šiam prašymui pritaria valstybių narių blokuojanti mažuma, kaip nustatyta 8 straipsnio 3 dalyje, siejamoje su vidaus susitarimo 8 straipsnio 2 dalimi, Komisija, vadovaudamasi šio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta valdymo procedūra, patvirtina metinę veiksmų programą neįtraukdama į ją atitinkamo projekto ar programos. Nebent Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių nuomonę EPF komitete, nenori tęsti išbraukto projekto ar programos, jis vėliau dar kartą EPF komitetui pateikiamas kaip pasiūlymas dėl finansavimo atskirai nuo metinės veiksmų programos, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje; Komisija priima šį pasiūlymą laikydamasi šio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros.

4.   Metinių veiklos programų arba metinėse veiksmų programose nenumatytų priemonių pakeitimai priimami laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros. Tais atvejais, kai metinių veiklos programų arba metinėse veiksmų programose nenumatytų priemonių pakeitimai neviršija 20 % pirminių projektų, programų arba jų konsoliduotos paskirtos sumos ir nesudaro daugiau negu 10 mln. EUR, tokius pakeitimus priima Komisija, jeigu jie nedaro įtakos Komisijos sprendime nustatytiems pradiniams tikslams. Komisija apie tokius pakeitimus EPF komitetą informuoja per vieną mėnesį.

5.   Vidaus susitarimo 6 straipsnio 2 dalyje nurodytoms paramos išlaidoms, kurios nepadengiamos pagal daugiametes orientacines programas, padengti Komisija patvirtina specialiąsias veiksmų programas laikydamasi šio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros. Veiksmų programų paramos išlaidoms padengti pakeitimai priimami laikantis šio straipsnio 4 dalies.

6.   Komisija reguliariai informuoja valstybių narių atstovus šalyje ar regione, kitas suinteresuotas valstybes nares ir prireikus EIB apie Bendrijos projektų ir programų įgyvendinimą. Savo ruožtu, kiekviena valstybė narė ir EIB taip pat reguliariai informuoja Komisiją šalies arba regiono lygiu apie bendradarbiavimo veiklą, kurią jie įgyvendina arba programuoja kiekvienoje konkrečioje šalyje ar regione.

7.   Pagal šio reglamento 11 straipsnio 4 dalį kiekviena valstybė narė bet kuriuo metu gali paprašyti į EPF komiteto darbotvarkę įtraukti pasikeitimą nuomonėmis apie įgyvendinimo klausimus, susijusius su Komisijos valdomu konkrečiu projektu ar programa. Šio pasikeitimo nuomonėmis metu gali būti apsvarstyta, kaip Komisija taiko paramos iš biudžeto išmokėjimo kriterijus, nurodytus šio straipsnio 2 dalyje.

8 straipsnis

Specialiųjų priemonių patvirtinimas

1.   5 straipsnio 4 dalyje nurodytais atvejais Komisija pagal 2 straipsnio 5 dalį gali patvirtinti specialiąsias priemones, nenumatytas strategijos dokumentuose ir daugiametėse orientacinėse programose.

2.   Specialiosiose priemonėse nurodomi siekiami tikslai, intervencijos sritys, tiksliniai naudos gavėjai, numatomi rezultatai, valdymo procedūra ir bendra finansavimo suma. Jose aprašomi finansuotini veiksmai, nurodomos kiekvienam veiksmui skirtos sumos ir orientacinis jų įgyvendinimo tvarkaraštis. Jose taip pat apibrėžiama veiklos rezultatų rodiklių, kurie turės būti stebimi įgyvendinant specialiąsias priemones, rūšis. Šiuose rodikliuose prireikus atsižvelgiama į šalies partnerės ar regiono partnerio stebėsenos sistemas.

3.   Kai tokių specialiųjų priemonių sąnaudos viršija 10 mln. EUR, Komisija jas patvirtina laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros. Komisija informuoja EPF komitetą apie specialiąsias priemones, kurių sąnaudos mažesnės negu 10 mln. EUR, per vieną mėnesį nuo jų patvirtinimo. Pagal 11 straipsnio 4 dalį kiekviena valstybė narė bet kuriuo metu gali paprašyti į EPF komiteto darbotvarkę įtraukti pasikeitimą nuomonėmis apie šiuos veiksmus. Po tokio pasikeitimo nuomonėmis gali būti parengtos rekomendacijos, į kurias Komisija turi atsižvelgti.

4.   Specialiųjų priemonių pakeitimų, pavyzdžiui, techninių patikslinimų, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimo, numatyto biudžeto lėšų perskirstymo, biudžeto apimties padidinimo arba sumažinimo ne daugiau kaip 20 % pradinės biudžeto sumos ir ne daugiau kaip 10 mln. EUR nereikia tvirtinti pagal 11 straipsnio 3 dalyje nustatytą valdymo procedūrą, jeigu tokie pakeitimai nedaro įtakos Komisijos sprendime nustatytiems pradiniams tikslams. Apie tokius techninius patikslinimus per vieną mėnesį pranešama valstybėms narėms.

5.   Specialiosios priemonės nagrinėjamos kasmetinio pasikeitimo nuomonėmis EPF komitete metu, remiantis Komisijos parengtu pranešimu.

9 straipsnis

Bendras finansavimas ir papildomi valstybių narių įnašai

1.   Bendrai finansuojama tada, kai projektas arba programa yra finansuojami iš skirtingų šaltinių:

| a) | lygiagretaus bendro finansavimo atveju projektas arba programa suskaidoma į kelias aiškiai atskiriamas dalis, kurių kiekvieną atskirai finansuoja skirtingi partneriai, teikiantys bendrą finansavimą, tokiu būdu, kad visuomet būtų galima nustatyti to finansavimo galutinę paskirtį; |
| --- | --- |

a)

lygiagretaus bendro finansavimo atveju projektas arba programa suskaidoma į kelias aiškiai atskiriamas dalis, kurių kiekvieną atskirai finansuoja skirtingi partneriai, teikiantys bendrą finansavimą, tokiu būdu, kad visuomet būtų galima nustatyti to finansavimo galutinę paskirtį;

| b) | jungtinio bendro finansavimo atveju visas projekto ar programos išlaidas pasidalija bendrą finansavimą teikiantys partneriai, o ištekliai yra sukaupiami taip, kad nebebūtų įmanoma nustatyti atskiros veiklos, vykdomos pagal projektą arba programą, finansavimo šaltinio. |
| --- | --- |

b)

jungtinio bendro finansavimo atveju visas projekto ar programos išlaidas pasidalija bendrą finansavimą teikiantys partneriai, o ištekliai yra sukaupiami taip, kad nebebūtų įmanoma nustatyti atskiros veiklos, vykdomos pagal projektą arba programą, finansavimo šaltinio.

2.   Kai Komisija dalyvauja teikiant jungtinį bendrą finansavimą, tokias lėšas reglamentuojanti įgyvendinimo tvarka, įskaitant, jei reikia, bendri įvertinimai ir galimų administracinių išlaidų, kurias patyrė už sukauptų lėšų valdymą atsakinga įstaiga, padengimas, išdėstoma finansavimo susitarime vadovaujantis taisyklėmis ir procedūromis, kurios išsamiai išdėstomos vidaus susitarimo 10 straipsnio 2 dalyje nurodytame finansiniame reglamente.

Jeigu Komisija gauna ir valdo lėšas:

| a) | valstybių narių ir jų regioninių bei vietos valdžios institucijų, visų pirma jų viešųjų ir pusiau valstybinių įstaigų vardu; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių ir jų regioninių bei vietos valdžios institucijų, visų pirma jų viešųjų ir pusiau valstybinių įstaigų vardu;

| b) | kitų šalių donorių, visų pirma jų viešųjų ir pusiau valstybinių įstaigų, vardu; |
| --- | --- |

b)

kitų šalių donorių, visų pirma jų viešųjų ir pusiau valstybinių įstaigų, vardu;

| c) | tarptautinių organizacijų, įskaitant regionines organizacijas, visų pirma tarptautinių ir regioninių finansų įstaigų vardu; |
| --- | --- |

c)

tarptautinių organizacijų, įskaitant regionines organizacijas, visų pirma tarptautinių ir regioninių finansų įstaigų vardu;

siekiant įgyvendinti jungtines priemones, pagal vidaus susitarimo 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą finansinį reglamentą tokios lėšos laikomos asignuotomis pajamomis ir todėl yra įtraukiamos į metines veiksmų programas. Užtikrinamas valstybių narių įnašų matomumas.

Jeigu pirmiau nurodytoje pastraipoje išvardytoms įstaigoms Komisija patiki valdžios institucijos užduočių, visų pirma EPF įgyvendinimo užduočių, finansavimui skirtas lėšas, toks bendras finansavimas nurodomas ir tinkamai pagrindžiamas metinėse veiksmų programose; taip pat užtikrinamas EPF įnašų matomumas.

3.   Kai EIB skiriamas jungtinio bendro finansavimo valdytoju, tokias lėšas reglamentuojančios įgyvendinimo nuostatos, prireikus įskaitant nuostatas dėl EIB patirtų administravimo išlaidų padengimo, parengiamos laikantis EIB įstatų ir vidaus tvarkos taisyklių.

4.   Pagal vidaus susitarimo 1 straipsnio 9 dalį valstybės narės taip pat gali savo iniciatyva teikti Komisijai arba EIB savanoriškus įnašus, nepriskiriamus jungtinio bendro finansavimo priemonėms, kad padėtų pasiekti AKR ir EB partnerystės susitarimo tikslus. Tokie įnašai nedaro įtakos bendram lėšų paskirstymui pagal 10-ąjį EPF, o lėšos skiriamos tik tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, atsižvelgiant į 5 straipsnio 4 dalyje nurodytas išskirtines aplinkybes. Papildomos lėšos įtraukiamos į programavimo bei peržiūros procesą ir į šiame reglamente nurodytas metines veiksmų programas, taip nurodant šalies partnerės ar regiono partnerio savarankiškumą. Pagal vidaus susitarimo 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą finansinį reglamentą Komisijai patikėti savanoriški įnašai laikomi asignuotomis pajamomis. Jos tvarkomos taip pat, kaip ir vidaus susitarimo 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti valstybių narių reguliarūs įnašai, išskyrus vidaus susitarimo 6 ir 7 straipsnių nuostatose numatytus atvejus, kuriems dvišaliame susitarime dėl įnašų gali būti nustatyta speciali tvarka.

5.   Valstybės narės, kurios Komisijai arba EIB patiki papildomus savanoriškus įnašus, kad padėtų pasiekti AKR ir EB partnerystės susitarimo tikslus, apie šiuos įnašus iš anksto praneša Tarybai ir EPF komitetui. Lėšų skyrimas tinkamai pagrindžiamas, o visus su tuo susijusius metinių veiksmų programų arba strategijos dokumentų pakeitimus Komisija priima laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros.

10 straipsnis

Trečiosios šalies arba regiono dalyvavimas

Siekdama užtikrinti Bendrijos pagalbos nuoseklumą ir veiksmingumą, Komisija gali nuspręsti, kad AKR nepriklausančios besivystančios šalys ir regioninės integracijos organizacijos, kuriose dalyvauja AKR valstybės ir kurios skatina regioninį bendradarbiavimą ir integraciją, atitinkančios reikalavimus Bendrijos pagalbai gauti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 ir 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (14), užjūrio šalys bei teritorijos, atitinkančios reikalavimus Bendrijos pagalbai gauti pagal Sprendimą 2001/822/EB, ir atokiausi Bendrijos regionai atitinka reikalavimus vidaus susitarimo 1 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nurodytoms lėšoms gauti, jeigu atitinkamas projektas arba programa yra regioninio arba tarpvalstybinio pobūdžio ir atitinka AKR ir EB partnerystės susitarimo IV priedo 6 straipsnį. Toks finansavimas gali būti numatytas strategijos dokumentuose ir daugiametėse orientacinėse programose bei šio reglamento 8 straipsnyje nurodytose specialiosiose priemonėse. Nuostatos dėl tokio finansavimo įtraukiamos į metines veiksmų programas.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

SPRENDIMŲ PRIĖMIMO PROCEDŪROS

11 straipsnis

EPF komiteto pareigos

1.   EPF komitetas, įsteigtas vidaus susitarimo 8 straipsniu, laikydamasis 3 dalyje nustatytos valdymo procedūros, pateikia nuomonę dėl esminių klausimų, susijusių su šalies, regiono arba AKR vidaus lygiu vykdomu vystomuoju bendradarbiavimu, finansuojamu iš 10-ojo EPF ir kitų 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų Bendrijos išteklių.

2.   EPF komiteto užduotys apima šio reglamento II ir III antraštinėse dalyse nurodytas pareigas:

| a) | Bendrijos pagalbos pagal 10-ąjį EPF programavimą ir programavimo peržiūras, ypač daug dėmesio skiriant šalies, regiono ar AKR vidaus strategijoms; ir |
| --- | --- |

a)

Bendrijos pagalbos pagal 10-ąjį EPF programavimą ir programavimo peržiūras, ypač daug dėmesio skiriant šalies, regiono ar AKR vidaus strategijoms; ir

| b) | Bendrijos pagalbos įgyvendinimo stebėseną, be kita ko atsižvelgiant į pagalbos poveikį mažinant skurdą, sektoriams būdingus aspektus, kompleksinius klausimus, veiklos koordinavimo vietos lygiu su valstybėmis narėmis ir kitais donorais veikimą ir pažangą įgyvendinant 1 straipsnyje nurodytus pagalbos veiksmingumo principus. |
| --- | --- |

b)

Bendrijos pagalbos įgyvendinimo stebėseną, be kita ko atsižvelgiant į pagalbos poveikį mažinant skurdą, sektoriams būdingus aspektus, kompleksinius klausimus, veiklos koordinavimo vietos lygiu su valstybėmis narėmis ir kitais donorais veikimą ir pažangą įgyvendinant 1 straipsnyje nurodytus pagalbos veiksmingumo principus.

3.   Kai EPF komiteto prašoma pateikti nuomonę, Komisijos atstovas per laikotarpį, nustatytą vidaus susitarimo 8 straipsnio 5 dalyje nurodytame Tarybos sprendime dėl EPF komiteto darbo tvarkos taisyklių, pateikia EPF komitetui priemonių, kurių reikia imtis, projektą. EPF komitetas savo nuomonę pateikia per laikotarpį, kurį gali nustatyti pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą, tačiau kuris neviršija 30 dienų. Keičiantis nuomonėmis, dalyvauja EIB. Nuomonė patvirtinama kvalifikuota balsų dauguma, kaip išdėstyta vidaus susitarimo 8 straipsnio 3 dalyje, remiantis valstybių narių balsais, kurie paskirstomi vidaus susitarimo 8 straipsnio 2 dalyje nustatytu būdu.

EPF komitetui pateikus savo nuomonę, Komisija patvirtina priemones, kurios taikomos nedelsiant. Tačiau, jeigu šios priemonės neatitinka EPF komiteto nuomonės, Komisija nedelsdama apie jas praneša Tarybai. Tokiu atveju Komisija atideda šių priemonių taikymą laikotarpiui, kuris iš esmės neviršija 30 dienų nuo tokio pranešimo dienos, tačiau kurį išskirtinėmis aplinkybėmis galima pratęsti dar vienam laikotarpiui iki 30 dienų. Taryba, spręsdama tokia pačia kvalifikuota balsų dauguma kaip EPF komitetas, per šį laikotarpį gali priimti kitokį sprendimą.

4.   EPF komitete pasikeičiama nuomonėmis dėl metinių veiklos peržiūrų ir 14 straipsnio 3 dalyje nurodyto metinio pranešimo bendrų išvadų. Kiekviena valstybė narė taip pat gali paraginti surengti pasikeitimą nuomonėmis dėl 15 straipsnio 3 dalyje nurodytų įvertinimų.

Kiekviena valstybė narė gali bet kuriuo metu paprašyti Komisijos suteikti informaciją EPF komitetui ir surengti pasikeitimą nuomonėmis dėl klausimų, susijusių su 2 dalyje aprašytomis užduotimis.

Po tokių pasikeitimų nuomonėmis valstybės narės gali parengti rekomendacijas, į kurias Komisija turi atsižvelgti.

5.   Remiantis Komisijos paruoštų nuomonių išvadomis, EPF komitetas taip pat išnagrinėja Bendrijos pagalbos ir valstybių narių bei prireikus kitų donorų teikiamos pagalbos suderinamumą ir papildomumą, atsižvelgdamas į 1 ir 2 straipsnius.

12 straipsnis

Afrikos taikos priemonė

Atsižvelgiant į 2006 m. balandžio 11 d. Tarybos išvadomis iš 10-ojo EPF Afrikos taikos palaikymo priemonei skirti 300 mln. EUR trejų metų laikotarpiui, AKR vidaus orientacinėje programoje numatomas finansavimas Afrikos taikos priemonei. Taikoma konkreti valdymo procedūra:

| a) | Afrikos Sąjungos prašymu, kurį patvirtino AKR ir EB ambasadorių komitetas, Komisija rengia 2008-2010 m. veiksmų programą. Šioje veiksmų programoje be kita ko nurodomi siekiami tikslai, galimų intervencijų apimtis ir pobūdis, įgyvendinimo nuostatos ir sutarta informacinių dokumentų, prašymų bei ataskaitų pateikimo forma. Veiksmų programos priede aprašomos konkrečios sprendimų priėmimo procedūros, skirtos kiekvienai galimai intervencijai atsižvelgiant į jų pobūdį, dydį ir skubumą; |
| --- | --- |

a)

Afrikos Sąjungos prašymu, kurį patvirtino AKR ir EB ambasadorių komitetas, Komisija rengia 2008-2010 m. veiksmų programą. Šioje veiksmų programoje be kita ko nurodomi siekiami tikslai, galimų intervencijų apimtis ir pobūdis, įgyvendinimo nuostatos ir sutarta informacinių dokumentų, prašymų bei ataskaitų pateikimo forma. Veiksmų programos priede aprašomos konkrečios sprendimų priėmimo procedūros, skirtos kiekvienai galimai intervencijai atsižvelgiant į jų pobūdį, dydį ir skubumą;

| b) | prieš Komisijai patvirtinant veiksmų programą pagal šio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje nustatytą valdymo procedūrą, šią veiksmų programą, įskaitant a punkte nurodytą priedą, ir visus jos pakeitimus apsvarsto atitinkamos parengiamosios Tarybos darbo grupės bei Politinis ir saugumo komitetas ir kvalifikuota balsų dauguma patvirtina Nuolatinių atstovų komitetas, kaip apibrėžta vidaus susitarimo 8 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

b)

prieš Komisijai patvirtinant veiksmų programą pagal šio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje nustatytą valdymo procedūrą, šią veiksmų programą, įskaitant a punkte nurodytą priedą, ir visus jos pakeitimus apsvarsto atitinkamos parengiamosios Tarybos darbo grupės bei Politinis ir saugumo komitetas ir kvalifikuota balsų dauguma patvirtina Nuolatinių atstovų komitetas, kaip apibrėžta vidaus susitarimo 8 straipsnio 3 dalyje;

| c) | veiksmų programa, išskyrus a punkte nurodytą priedą, remiamasi sudarant Komisijos ir Afrikos Sąjungos finansavimo susitarimą; |
| --- | --- |

c)

veiksmų programa, išskyrus a punkte nurodytą priedą, remiamasi sudarant Komisijos ir Afrikos Sąjungos finansavimo susitarimą;

| d) | Politinis ir saugumo komitetas iš anksto patvirtina kiekvieną intervenciją, kuri turi būti įgyvendinta pagal finansavimo susitarimą; prieš pateikiant intervencijas Politiniam ir saugumo komitetui laikantis a punkte nurodytų konkrečių sprendimų priėmimo procedūrų, atitinkamos parengiamosios Tarybos darbo grupės laiku apie tai informuojamos arba su jomis laiku konsultuojamasi, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta ne tik į numatytų priemonių karinius ir saugumo aspektus, bet ir į su vystymusi susijusius aspektus. Ypatingas dėmesys skiriamas veiklai, kuri yra pripažinta OPV; |
| --- | --- |

d)

Politinis ir saugumo komitetas iš anksto patvirtina kiekvieną intervenciją, kuri turi būti įgyvendinta pagal finansavimo susitarimą; prieš pateikiant intervencijas Politiniam ir saugumo komitetui laikantis a punkte nurodytų konkrečių sprendimų priėmimo procedūrų, atitinkamos parengiamosios Tarybos darbo grupės laiku apie tai informuojamos arba su jomis laiku konsultuojamasi, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta ne tik į numatytų priemonių karinius ir saugumo aspektus, bet ir į su vystymusi susijusius aspektus. Ypatingas dėmesys skiriamas veiklai, kuri yra pripažinta OPV;

| e) | kasmet Tarybos arba EPF komiteto prašymu Komisija, kad informuotų Tarybą ir EPF komitetą, parengia lėšų panaudojimo veiklos ataskaitą, atskirdama su OVP susijusius ir su OVP nesusijusius įsipareigojimus ir išmokas; |
| --- | --- |

e)

kasmet Tarybos arba EPF komiteto prašymu Komisija, kad informuotų Tarybą ir EPF komitetą, parengia lėšų panaudojimo veiklos ataskaitą, atskirdama su OVP susijusius ir su OVP nesusijusius įsipareigojimus ir išmokas;

| f) | 2010 m. bus atliekamas įvertinimas, kurio metu bus peržiūrimos Afrikos taikos priemonės procedūros bei finansavimo iš alternatyvių būsimų šaltinių galimybės, įskaitant bendrą užsienio ir saugumo politikos finansavimą. |
| --- | --- |

f)

2010 m. bus atliekamas įvertinimas, kurio metu bus peržiūrimos Afrikos taikos priemonės procedūros bei finansavimo iš alternatyvių būsimų šaltinių galimybės, įskaitant bendrą užsienio ir saugumo politikos finansavimą.

13 straipsnis

IP komitetas

1.   IP komitetą, įsteigtą prie EIB pagal vidaus susitarimo 9 straipsnį, sudaro valstybių narių Vyriausybių atstovai ir Komisijos atstovas. Kiekviena Vyriausybė paskiria vieną atstovą ir vieną paskirtą pakaitinį narį. Komisija laikosi tokios pačios savo atstovo skyrimo tvarkos. Kad būtų išlaikytas tęstinumas, IP komiteto nariai iš savo tarpo išrenka IP komiteto pirmininką dvejų metų laikotarpiui. EIB teikia Komiteto sekretoriato ir pagalbines paslaugas. Balsuoja tik valstybių narių paskirti IP komiteto nariai arba jų pakaitiniai nariai.

Remdamasi EIB pasiūlymu, parengtu pasikonsultavus su Komisija, Taryba vienbalsiai priima IP komiteto darbo tvarkos taisykles.

IP komitetas priima sprendimus kvalifikuota balsų dauguma. Balsų paskirstymas yra toks, kaip nustatyta vidaus susitarimo 8 straipsnyje.

IP komitetas rengia posėdžius bent keturis kartus per metus. EIB arba komiteto narių prašymu gali būti šaukiami papildomi posėdžiai, kaip nustatyta darbo tvarkos taisyklėse. Be to, IP komitetas gali pateikti nuomonę taikydamas rašytinę procedūrą, laikydamasis darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų.

2.   IP komitetas tvirtina:

| a) | Investicinės priemonės įgyvendinimo gaires, jos poveikio vystymuisi įvertinimo sistemą ir pasiūlymus dėl jų peržiūros; |
| --- | --- |

a)

Investicinės priemonės įgyvendinimo gaires, jos poveikio vystymuisi įvertinimo sistemą ir pasiūlymus dėl jų peržiūros;

| b) | Investicinės priemonės investicijų strategijas ir verslo planus, įskaitant veiklos rezultatų rodiklius, vadovaudamasis AKR ir EB parterystės susitarime išdėstytais tikslais ir bendraisiais Bendrijos vystymosi politikos principais; |
| --- | --- |

b)

Investicinės priemonės investicijų strategijas ir verslo planus, įskaitant veiklos rezultatų rodiklius, vadovaudamasis AKR ir EB parterystės susitarime išdėstytais tikslais ir bendraisiais Bendrijos vystymosi politikos principais;

| c) | Investicinės priemonės metines ataskaitas; |
| --- | --- |

c)

Investicinės priemonės metines ataskaitas;

| d) | visus su Investicine priemone susijusius bendrosios politikos dokumentus, įskaitant vertinimo ataskaitas. |
| --- | --- |

d)

visus su Investicine priemone susijusius bendrosios politikos dokumentus, įskaitant vertinimo ataskaitas.

3.   Be to, IP komitetas pateikia savo nuomonę apie:

| a) | pasiūlymus suteikti palūkanų subsidiją pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalį ir 4 straipsnio 2 dalį. Tokiais atvejais IP komitetas taip pat pateikia nuomonę apie tokios palūkanų subsidijos naudojimą. Kad būtų supaprastintas nedidelės apimties veiksmų patvirtinimo procesas, IP komitetas gali pareikšti palankią nuomonę dėl EIB pasiūlymų dėl bendrai paskirstomų lėšų palūkanų subsidijoms, kurias vėliau, IP komitetui ir (arba) Komisijai nepareiškus kitos nuomonės, EIB paskirsto atskiriems projektams atsižvelgdamas į kriterijus, kurių buvo laikomasi bendrai skirstant lėšas, įskaitant maksimalų palūkanų subsidijos paskyrimą vienam projektui; |
| --- | --- |

a)

pasiūlymus suteikti palūkanų subsidiją pagal AKR ir EB partnerystės susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalį ir 4 straipsnio 2 dalį. Tokiais atvejais IP komitetas taip pat pateikia nuomonę apie tokios palūkanų subsidijos naudojimą. Kad būtų supaprastintas nedidelės apimties veiksmų patvirtinimo procesas, IP komitetas gali pareikšti palankią nuomonę dėl EIB pasiūlymų dėl bendrai paskirstomų lėšų palūkanų subsidijoms, kurias vėliau, IP komitetui ir (arba) Komisijai nepareiškus kitos nuomonės, EIB paskirsto atskiriems projektams atsižvelgdamas į kriterijus, kurių buvo laikomasi bendrai skirstant lėšas, įskaitant maksimalų palūkanų subsidijos paskyrimą vienam projektui;

| b) | pasiūlymus dėl IP investavimo į projektą, apie kurį Komisija pateikė neigiamą nuomonę; |
| --- | --- |

b)

pasiūlymus dėl IP investavimo į projektą, apie kurį Komisija pateikė neigiamą nuomonę;

| c) | kitus pasiūlymus, susijusius su Investicine priemone ir grindžiamus veiklos gairėse apibrėžtais bendraisiais principais. |
| --- | --- |

c)

kitus pasiūlymus, susijusius su Investicine priemone ir grindžiamus veiklos gairėse apibrėžtais bendraisiais principais.

Be to, EIB valdymo organai gali kartais paprašyti, kad IP komitetas pateiktų nuomonę dėl visų pasiūlymų dėl finansavimo arba dėl tam tikrų pasiūlymų dėl finansavimo kategorijų.

4.   EIB atsakomybė — laiku pateikti IP komitetui bet kuriuos klausimus, dėl kurių būtinas IP komiteto patvirtinimas arba nuomonė, kaip numatyta 1, 2 ir 3 dalyse. Visi Komitetui pateikiami pasiūlymai siekiant gauti jo nuomonę parengiami pagal atitinkamus veiklos gairėse nustatytus kriterijus ir principus.

5.   EIB glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir atitinkamais atvejais koordinuoja savo veiksmus su kitais donorais. Visų pirma:

| a) | EIB kartu su Komisija parengia arba peržiūri Investicinės priemonės įgyvendinimo gaires, nurodytas 2 dalies a punkte. EIB atsako už tai, kad būtų laikomasi gairių, ir užtikrina, kad rengiant EIB remiamus projektus būtų laikomasi tarptautinių socialinių ir aplinkosaugos standartų, ir kad jie atitiktų AKR ir EB partnerystės susitarimo tikslus ir bendruosius Bendrijos vystymosi politikos principus bei atitinkamas šalių ar regionų bendradarbiavimo strategijas; |
| --- | --- |

a)

EIB kartu su Komisija parengia arba peržiūri Investicinės priemonės įgyvendinimo gaires, nurodytas 2 dalies a punkte. EIB atsako už tai, kad būtų laikomasi gairių, ir užtikrina, kad rengiant EIB remiamus projektus būtų laikomasi tarptautinių socialinių ir aplinkosaugos standartų, ir kad jie atitiktų AKR ir EB partnerystės susitarimo tikslus ir bendruosius Bendrijos vystymosi politikos principus bei atitinkamas šalių ar regionų bendradarbiavimo strategijas;

| b) | EIB iš anksto prašo Komisijos nuomonės dėl investavimo strategijų, verslo planų ir bendrosios politikos dokumentų; |
| --- | --- |

b)

EIB iš anksto prašo Komisijos nuomonės dėl investavimo strategijų, verslo planų ir bendrosios politikos dokumentų;

| c) | pagal 14 straipsnio 2 dalį EIB informuoja Komisiją apie savo administruojamus projektus ir vertindamas projektus prašo, kad Komisija pateiktų nuomonę dėl projektų atitikties atitinkamos valstybės bendradarbiavimo strategijai arba regioninei bendradarbiavimo strategijai arba, atsižvelgiant į aplinkybes, Investicinės priemonės bendriesiems tikslams; |
| --- | --- |

c)

pagal 14 straipsnio 2 dalį EIB informuoja Komisiją apie savo administruojamus projektus ir vertindamas projektus prašo, kad Komisija pateiktų nuomonę dėl projektų atitikties atitinkamos valstybės bendradarbiavimo strategijai arba regioninei bendradarbiavimo strategijai arba, atsižvelgiant į aplinkybes, Investicinės priemonės bendriesiems tikslams;

| d) | išskyrus palūkanų subsidijas, susijusias su 3 dalies a punkte nurodytomis bendrai paskirstomomis lėšomis, vertindamas projektą EIB taip pat prašo Komisijos pritarimo siekiant nuspręsti, ar IP komitetui teikiamas pasiūlymas dėl palūkanų subsidijos atitinka AKR ir EB partnerystės susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalį ir 4 straipsnio 2 dalį bei Investicinės priemonės veiklos gairėse nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

d)

išskyrus palūkanų subsidijas, susijusias su 3 dalies a punkte nurodytomis bendrai paskirstomomis lėšomis, vertindamas projektą EIB taip pat prašo Komisijos pritarimo siekiant nuspręsti, ar IP komitetui teikiamas pasiūlymas dėl palūkanų subsidijos atitinka AKR ir EB partnerystės susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalį ir 4 straipsnio 2 dalį bei Investicinės priemonės veiklos gairėse nustatytus kriterijus.

Laikoma, kad Komisija pateikė palankią nuomonę apie pasiūlymą arba sutiko su juo, jeigu per dvi savaites nuo pasiūlymo pateikimo dienos ji nepraneša apie neigiamą nuomonę dėl tokio pasiūlymo. Nuomonių apie finansų arba viešojo sektoriaus projektus pateikimo bei pritarimo palūkanų subsidijoms atvejais Komisija gali prašyti, kad galutinis pasiūlymas dėl projekto jai būtų pateiktas likus dviem savaitėms iki jo išsiuntimo IP komitetui, kad ji galėtų pareikšti savo nuomonę arba pritarimą.

6.   EIB nesiima 2 dalyje nurodytų veiksmų, jeigu IP komitetas nepateikia palankios nuomonės.

Gavęs palankią IP komiteto nuomonę, EIB priima sprendimą dėl pasiūlymo, laikydamasis savo nustatytos tvarkos. Visų pirma jis gali nuspręsti nenagrinėti pasiūlymo. EIB reguliariai informuoja IP komitetą ir Komisiją apie tuos atvejus, kai jis nusprendžia nesiimti jokių veiksmų.

Paskolų, skiriamų iš nuosavų išteklių, ir IP investicijų, kurioms nereikia IP komiteto nuomonės, atveju EIB priima sprendimą dėl pasiūlymo vadovaudamasis savo nustatyta tvarka, o Investicinės priemonės atveju — pagal IP komiteto patvirtintas gaires bei investavimo strategijas.

Nepaisydamas neigiamos IP komiteto nuomonės dėl pasiūlymo suteikti palūkanų subsidiją, EIB gali skirti atitinkamą paskolą negaudamas palūkanų subsidijos teikiamos naudos. EIB reguliariai informuoja IP komitetą ir Komisiją kiekvienu atveju, kai jis nusprendžia imtis tokių veiksmų.

Atsižvelgdamas į veiklos gairėse nustatytas sąlygas ir su sąlyga, kad pagrindinis atitinkamos paskolos arba Investicinės priemonės investicijos tikslas liktų nepakitęs, EIB gali nuspręsti pakeisti Investicinės priemonės paskolos arba investicijos, dėl kurios IP komitetas pareiškė palankią nuomonę pagal 2 dalį, arba paskolos, dėl kurios IP komitetas pareiškė palankią nuomonę palūkanų subsidijų atžvilgiu, sąlygas. Visų pirma EIB gali nuspręsti padidinti paskolos arba Investicinės priemonės investicijos sumą iki 20 %.

Dėl tokio padidinimo su palūkanų subsidijomis susijusių AKR ir EB partnerystės susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalyje nurodytų projektų atveju gali proporcingai išaugti palūkanų subsidijos vertė. EIB reguliariai informuoja IP komitetą ir Komisiją kiekvienu atveju, kai jis nusprendžia imtis tokių veiksmų. AKR ir EB partnerystės susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalyje nurodytų projektų atveju, jeigu prašoma padidinti subsidijos vertę, IP komitetas turi pateikti savo nuomonę prieš EIB imantis atitinkamų veiksmų.

7.   EIB valdo Investicinės priemonės investicijas ir visas minėtos Investicinės priemonės vardu laikomas lėšas, atsižvelgdamas į susitarime išdėstytus tikslus. Visų pirma, laikydamasis veiklos gairių, jis gali dalyvauti juridinių asmenų, į kuriuos investuojamos Investicinės priemonės lėšos, valdymo ir priežiūros organų veikloje ir siekti kompromisų dėl Investicinei priemonei priklausančių teisių, jas įgyvendinti bei keisti.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

14 straipsnis

Pažangos įgyvendinant EPF pagalbą stebėsenos ir pranešimų teikimo reikalavimai

1.   Komisija ir EIB pagal savo atitinkamą kompetenciją stebi, kaip EPF pagalbos gavėjai ją naudoja.

2.   EIB, laikydamasis Investicinės priemonės veiklos gairėse išdėstytos tvarkos, reguliariai informuoja Komisiją apie projektų ir programų, finansuojamų iš jos administruojamų 10-ojo EPF išteklių, įgyvendinimą.

3.   Komisija nagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant 10-ąjį EPF, ir pateikia Tarybai metinį pranešimą apie įgyvendinimą ir rezultatus bei, kiek tai įmanoma, pagrindinius pagalbos rezultatus ir poveikį. Šis pranešimas taip pat siunčiamas EPF komitetui, kad būtų pasikeista nuomonėmis, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Jame pateikiama su praėjusias metais susijusi informacija apie finansuotas priemones, stebėsenos ir vertinimo veiklos rezultatus, partnerių dalyvavimą ir veiklos derinimą su jais, įskaitant įgyvendinimą pasitelkiant deleguotą bendradarbiavimą, kaip apibrėžta finansiniame reglamente, nurodytame vidaus susitarimo 10 straipsnio 2 dalyje, ir įsipareigojimų bei mokėjimų, suskirstytų pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo sektorius, vykdymą.

Naudojant kuo konkretesnius ir labiau išmatuojamus pagalbos vaidmens įgyvendinant AKR ir EB partnerystės susitarimo tikslus rodiklius, jame įvertinami pagalbos rezultatai skurdo panaikinimo srityje. Tokie rodikliai suderinami su šalies partnerės ar regiono partnerio stebėsenos sistemomis bei bendrais donorų bendruomenės ir šalies partnerės ar regiono partnerio rodikliais, skirtais jų vystymosi strategijos stebėsenai.

Ypatingas dėmesys skiriamas pažangai, padarytai įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus.

Pranešimuose taip pat nagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant šio reglamento 1 straipsnyje nurodytus koordinavimo, savarankiškumo ir pagalbos veiksmingumo principus, ir svarstomos Ekonominės partnerystės susitarimuose numatytos papildomos priemonės.

4.   EIB pateikia IP komitetui informaciją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Investicinės priemonės tikslus. Remiantis AKR ir EB partnerystės susitarimo II priedo 6b straipsniu, bendri Investicinės priemonės veiklos rezultatai vertinami atliekant bendrą 10-ojo EPF laikotarpio vidurio ir pabaigos peržiūrą. Laikotarpio vidurio peržiūrą, bendradarbiaudami su EIB, atlieka nepriklausomi išorės ekspertai; ji pateikiama IP komitetui.

5.   2010 m. Komisija pateiks Tarybai pasiūlymą dėl bendrų veiklos rezultatų peržiūros, kuri, remiantis AKR ir EB partnerystės susitarimo Ib priedo 7 dalimi, turi būti atlikta kartu su AKR valstybėmis. Atliekant šią peržiūrą bus vertinami finansiniai rezultatai, visų pirma įsipareigojimų ir mokėjimų įvykdymo lygis, bei kiekybiniai ir kokybiniai veiklos rezultatai, visų pirma rezultatai ir poveikis, vertinami atsižvelgiant į pažangą, padarytą įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Peržiūros metu taip pat bus nagrinėjamos galimybės labiau suderinti būsimą Bendrijos paramą AKR su šalies partnerės ar regiono partnerio dabartinėmis strategijomis, programavimo bei biudžeto ciklais ir toliau derinti donorų veiklą bei rekomenduojama, kaip tai padaryti.

15 straipsnis

Įvertinimas

1.   Komisija ir EIB reguliariai vertina geografinės ir teminės politikos bei programų ir sektorių politikos įgyvendinimo rezultatus, taip pat programavimo, susijusio su skurdo panaikinimu, veiksmingumą, prireikus naudodamiesi nepriklausomais išorės įvertinimais, kad nustatytų, ar buvo pasiekti tikslai, ir kad galėtų parengti rekomendacijas dėl būsimų veiksmų tobulinimo. Ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad būtų užtikrintas Bendrijos vystymosi politikos nuoseklumas, ir pažangai, padarytai įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus.

2.   Šie įvertinimai atliekami kartu su šalimi partnere arba regionu partneriu ir koordinuojant veiklą su valstybių narių vietos atstovais. Kitos suinteresuotos valstybės narės ir prireikus kiti donorai taip pat dalyvauja. Komisija siekia įgyvendinti pagalbos veiksmingumo rekomendacijas dėl bendrų įvertinimų.

3.   Komisija siunčia parengtas šalių ir regionų įvertinimo ataskaitas Tarybai, EPF komitetui ir EIB susipažinti. Pagal 11 straipsnio 4 dalį valstybės narės gali bet kuriuo metu paprašyti, kad EPF komitete būtų apsvarstyti tam tikri įvertinimai. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius, koordinuojant donorų veiklą bei pagalbos veiksmingumo srityje.

4.   Komisija į Bendrijos suteiktos pagalbos įvertinimo etapą įtraukia atitinkamus suinteresuotus subjektus, įskaitant nevalstybinius subjektus.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas tuo pačiu laikotarpiu kaip ir vidaus susitarimas.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

1

(2)  OL L 209, 2005 8 11, p. 27.

2

(3)  OL L 247, 2006 9 9, p. 32.

3

(4)  OL L 247, 2006 9 9, p. 22.

4

(5)  OL L 314, 2001 11 30, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/249/EB (OL L 109, 2007 4 26, p. 33).

5

(6)  OL L 348, 2002 12 21, p. 82.

6

(7)  OL L 163, 1996 7 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

7

(8)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

8

(9)  OL L 386, 2006 12 29, p. 1.

9

(10)  OL L 156, 2005 6 18, p. 19.

10

(11)  OL L 247, 2006 9 9, p. 30.

11

(12)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

12

(13)  OL L 327, 2006 11 24, p. 1.

13

(14)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.

14

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 13.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 152/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 152/14

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2007/384/BUSP

2007 m. gegužės 14 d.

nustatantis Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmą (ATHENA)

(kodifikuota redakcija)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 13 straipsnio 3 dalį ir 28 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendimas 2004/197/BUSP (1), nustatantis Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą, keletą kartų buvo iš esmės keistas (2). Siekiant aiškumo atitinkamos nuostatos turėtų būti kodifikuotos. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. vasario 23 d. Tarybos sprendimas 2004/197/BUSP (1), nustatantis Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų išlaidų finansavimo administravimo mechanizmą, keletą kartų buvo iš esmės keistas (2). Siekiant aiškumo atitinkamos nuostatos turėtų būti kodifikuotos.

| (2) | 1999 m. gruodžio 10–11 d. Helsinkio Europos Vadovų Taryba susitarė visų pirma dėl to, kad savanoriškai bendradarbiaudamos Europos Sąjungos vadovaujamose operacijose valstybės narės iki 2003 m. turi sugebėti per 60 dienų dislokuoti ir mažiausiai vienerius metus išlaikyti karines pajėgas, kurias sudaro nuo 50 000 iki 60 000 asmenų, kurios pajėgtų visapusiškai vykdyti Petersbergo uždavinius. |
| --- | --- |

(2)

1999 m. gruodžio 10–11 d. Helsinkio Europos Vadovų Taryba susitarė visų pirma dėl to, kad savanoriškai bendradarbiaudamos Europos Sąjungos vadovaujamose operacijose valstybės narės iki 2003 m. turi sugebėti per 60 dienų dislokuoti ir mažiausiai vienerius metus išlaikyti karines pajėgas, kurias sudaro nuo 50 000 iki 60 000 asmenų, kurios pajėgtų visapusiškai vykdyti Petersbergo uždavinius.

| (3) | 2002 m. birželio 17 d. Taryba patvirtino dokumentą 10155/02 dėl ES vadovaujamų karinio ar gynybinio pobūdžio krizių valdymo operacijų finansavimo. |
| --- | --- |

(3)

2002 m. birželio 17 d. Taryba patvirtino dokumentą 10155/02 dėl ES vadovaujamų karinio ar gynybinio pobūdžio krizių valdymo operacijų finansavimo.

| (4) | 2003 m. gegužės 14 d. išvadose Taryba patvirtino, kad greitojo reagavimo pajėgumai yra reikalingi visų pirma humanitarinėms ir gelbėjimo užduotims. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. gegužės 14 d. išvadose Taryba patvirtino, kad greitojo reagavimo pajėgumai yra reikalingi visų pirma humanitarinėms ir gelbėjimo užduotims.

| (5) | 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino 2003 m. gegužės 19 d. Tarybos posėdžio išvadas, kuriose visų pirma patvirtinta, kad Europos Sąjungos karinės greitojo reagavimo pajėgos yra reikalingos. |
| --- | --- |

(5)

2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino 2003 m. gegužės 19 d. Tarybos posėdžio išvadas, kuriose visų pirma patvirtinta, kad Europos Sąjungos karinės greitojo reagavimo pajėgos yra reikalingos.

| (6) | 2003 m. rugsėjo 22 d. Taryba nusprendė, kad Europos Sąjunga turėtų būti pajėgi lanksčiai valdyti bet kokio masto, sudėtingumo ar skubumo karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą, visų pirma iki 2004 m. kovo 1 d. įsteigdama nuolatinį finansavimo mechanizmą, kuris būtų atsakingas už visų būsimų Sąjungos karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. rugsėjo 22 d. Taryba nusprendė, kad Europos Sąjunga turėtų būti pajėgi lanksčiai valdyti bet kokio masto, sudėtingumo ar skubumo karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą, visų pirma iki 2004 m. kovo 1 d. įsteigdama nuolatinį finansavimo mechanizmą, kuris būtų atsakingas už visų būsimų Sąjungos karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimą.

| (7) | ES karinis komitetas 2004 m. kovo 3 d. pranešime išsamiai apibrėžė ES karinio greitojo reagavimo sąvoką. 2004 m. birželio 14 d. jis plačiau apibrėžė ES kovinių grupių sąvoką. |
| --- | --- |

(7)

ES karinis komitetas 2004 m. kovo 3 d. pranešime išsamiai apibrėžė ES karinio greitojo reagavimo sąvoką. 2004 m. birželio 14 d. jis plačiau apibrėžė ES kovinių grupių sąvoką.

| (8) | 2004 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino ESGP ataskaitą, kurioje pabrėžiama, kad turėtų būti plėtojami ES greitojo reagavimo pajėgumai siekiant iki 2005 m. pradžios sudaryti pradinius operatyvinius pajėgumus. |
| --- | --- |

(8)

2004 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino ESGP ataskaitą, kurioje pabrėžiama, kad turėtų būti plėtojami ES greitojo reagavimo pajėgumai siekiant iki 2005 m. pradžios sudaryti pradinius operatyvinius pajėgumus.

| (9) | Atsižvelgiant į šiuos pokyčius, ES karinių operacijų, ypač greitojo reagavimo operacijų, pradinis finansavimas turėtų būti pagerintas. Todėl nauja pradinio finansavimo schema pirmiausia numatyta greitojo reagavimo operacijoms; tam tikromis aplinkybėmis išankstinis įnašas gali būti naudojamas įprastos operacijos pradiniam finansavimui, visų pirma tuo atveju, kai priėmus bendruosius veiksmus dėl veiksmų, kurių turi būti imamasi, šiek tiek vėluojama priimti sprendimą pradėti operaciją. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į šiuos pokyčius, ES karinių operacijų, ypač greitojo reagavimo operacijų, pradinis finansavimas turėtų būti pagerintas. Todėl nauja pradinio finansavimo schema pirmiausia numatyta greitojo reagavimo operacijoms; tam tikromis aplinkybėmis išankstinis įnašas gali būti naudojamas įprastos operacijos pradiniam finansavimui, visų pirma tuo atveju, kai priėmus bendruosius veiksmus dėl veiksmų, kurių turi būti imamasi, šiek tiek vėluojama priimti sprendimą pradėti operaciją.

| (10) | Kiekvienu konkrečiu atveju Taryba nusprendžia, ar operacija yra karinio ar gynybinio pobūdžio, kaip apibrėžta Sutarties 28 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(10)

Kiekvienu konkrečiu atveju Taryba nusprendžia, ar operacija yra karinio ar gynybinio pobūdžio, kaip apibrėžta Sutarties 28 straipsnio 3 dalyje.

| (11) | Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad valstybės narės, kurių atstovai Taryboje yra padarę oficialius pareiškimus pagal 23 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, neprivalo prisidėti prie atitinkamos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijos finansavimo. |
| --- | --- |

(11)

Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad valstybės narės, kurių atstovai Taryboje yra padarę oficialius pareiškimus pagal 23 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, neprivalo prisidėti prie atitinkamos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijos finansavimo.

| (12) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant Europos Sąjungos gynybinio pobūdžio sprendimus bei veiksmus ir neprisideda prie mechanizmo finansavimo, |
| --- | --- |

(12)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant Europos Sąjungos gynybinio pobūdžio sprendimus bei veiksmus ir neprisideda prie mechanizmo finansavimo,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame sprendime:

| a) | dalyvaujančios valstybės narės — Europos Sąjungos valstybės narės, išskyrus Daniją; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančios valstybės narės — Europos Sąjungos valstybės narės, išskyrus Daniją;

| b) | prisidedančios valstybės — valstybės narės, prisidedančios prie atitinkamos karinės operacijos finansavimo pagal Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnio 3 dalį, ir trečiosios valstybės, prisidedančios prie šios operacijos bendrųjų sąnaudų finansavimo pagal tarpusavio susitarimus ir susitarimus su Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

b)

prisidedančios valstybės — valstybės narės, prisidedančios prie atitinkamos karinės operacijos finansavimo pagal Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnio 3 dalį, ir trečiosios valstybės, prisidedančios prie šios operacijos bendrųjų sąnaudų finansavimo pagal tarpusavio susitarimus ir susitarimus su Europos Sąjunga;

| c) | operacijos– karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijos; |
| --- | --- |

c)

operacijos– karinio ar gynybinio pobūdžio ES operacijos;

| d) | kariniai rėmimo veiksmai — ES operacijos ar jų dalys, dėl kurių Taryba priima sprendimą remdama trečiąją valstybę ar trečiąją organizaciją, ir kurios yra karinio ar gynybinio pobūdžio, tačiau kurioms nevadovauja ES štabas. |
| --- | --- |

d)

kariniai rėmimo veiksmai — ES operacijos ar jų dalys, dėl kurių Taryba priima sprendimą remdama trečiąją valstybę ar trečiąją organizaciją, ir kurios yra karinio ar gynybinio pobūdžio, tačiau kurioms nevadovauja ES štabas.

1 SKYRIUS

MECHANIZMAS

2 straipsnis

Mechanizmo sukūrimas

1.   Sukuriamas mechanizmas operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimui administruoti.

2.   Mechanizmui suteikiamas pavadinimas ATHENA.

3.   ATHENA veikia dalyvaujančių valstybių narių vardu arba, vykdant ypatingas operacijas, prisidedančių valstybių, kaip apibrėžta 1 straipsnyje, vardu.

3 straipsnis

Teisnumas ir veiksnumas

Karinio ar gynybinio pobūdžio Europos Sąjungos operacijų finansavimui administruoti ATHENA turi tam reikalingą teisnumą ir veiksnumą, kuris visų pirma leidžia turėti banko sąskaitą, įsigyti, turėti ar disponuoti turtu, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus ir būti teismo proceso šalimi. ATHENA yra pelno nesiekiantis mechanizmas.

4 straipsnis

Veiksmų su trečiosiomis šalimis koordinavimas

Tokiu lygiu, koks yra būtinas užduotims vykdyti ir remdamasi Europos Sąjungos tikslais bei politika, ATHENA derina savo veiksmus su valstybėmis narėmis, Bendrijos institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis.

2 SKYRIUS

ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA

5 straipsnis

Valdymo organai ir personalas

1.   Pagal Specialiojo komiteto suteiktus įgaliojimus ATHENA valdo:

| a) | administratorius; |
| --- | --- |

a)

administratorius;

| b) | operacijos vadas, kai tai susiję su ta operacija, kuriai jis vadovauja (toliau — operacijos vadas); |
| --- | --- |

b)

operacijos vadas, kai tai susiję su ta operacija, kuriai jis vadovauja (toliau — operacijos vadas);

| c) | apskaitos pareigūnas. |
| --- | --- |

c)

apskaitos pareigūnas.

2.   ATHENA kuo daugiau naudojasi esamomis Europos Sąjungos administracinėmis struktūromis. Prireikus ATHENA naudojasi ES institucijų darbuotojais ir valstybių narių komandiruotais darbuotojais.

3.   Remdamasis dalyvaujančios valstybės narės pasiūlymu Tarybos Generalinis sekretorius gali administratoriui ar apskaitos pareigūnui suteikti jų funkcijoms vykdyti reikalingą personalą.

4.   ATHENA organai ir personalas pradeda veikti remdamiesi veiklos poreikiais.

6 straipsnis

Specialusis komitetas

1.   Įsteigiamas Specialusis komitetas, kurį sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės (toliau — Specialusis komitetas). Komisija dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.

2.   ATHENA valdomas pagal Specialiojo komiteto suteiktus įgaliojimus.

3.   Tais atvejais, kai Specialusis komitetas svarsto tam tikros operacijos bendrųjų sąnaudų finansavimo klausimą:

| a) | Specialųjį komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos prisidedančios valstybės narės; |
| --- | --- |

a)

Specialųjį komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos prisidedančios valstybės narės;

| b) | prisidedančių trečiųjų valstybių atstovai dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose. Jie nedalyvauja balsavime ir nebalsuoja; |
| --- | --- |

b)

prisidedančių trečiųjų valstybių atstovai dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose. Jie nedalyvauja balsavime ir nebalsuoja;

| c) | operacijos vadas ar jo atstovas dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime. |
| --- | --- |

c)

operacijos vadas ar jo atstovas dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.

4.   Specialiojo komiteto posėdžius šaukia ir jiems pirmininkauja Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė. Administratorius suteikia sekretoriatą Specialiojo komiteto posėdžiams. Jis rengia Komiteto diskusijose pasiektų rezultatų protokolą. Jis nedalyvauja Komiteto balsavime.

5.   Apskaitos pareigūnas prireikus dalyvauja Specialiojo komiteto posėdžiuose, bet nedalyvauja balsavime.

6.   Dalyvaujančiai valstybei narei, administratoriui ar operacijos vadui paprašius, pirmininkaujanti valstybė narė ne vėliau kaip per 15 dienų sušaukia Specialiojo komiteto posėdį.

7.   Administratorius deramai informuoja Specialųjį komitetą apie visas ATHENA skirtas pretenzijas ar ginčus.

8.   Specialiojo komiteto sprendimai jo narių priimami vieningai, atsižvelgiant į jo sudėtį, kaip apibrėžta 1 ir 3 dalyse. Jo sprendimai yra privalomi.

9.   Specialusis komitetas patvirtina visus biudžetus, atsižvelgdamas į atitinkamas orientacines sumas, ir paprastai naudojasi 20, 21, 22, 23, 26, 27, 29, 31, 33, 34, 38, 39, 40 ir 41 straipsniuose numatyta kompetencija.

10.   Informaciją Specialiajam komitetui teikia administratorius, operacijos vadas ir apskaitos pareigūnas, kaip numatyta šiame sprendime.

11.   Specialiojo komiteto pagal 20, 21, 22, 23, 24, 26, 29, 31, 33, 34, 39, 40 ir 41 straipsnius priimamus aktus pasirašo Specialiojo komiteto pirmininkas ir administratorius.

7 straipsnis

Administratorius

1.   Informavęs Specialųjį komitetą Tarybos Generalinis sekretorius trejiems metams skiria administratorių ir bent vieną pavaduotoją.

2.   Administratorius vykdo savo pareigas ATHENA vardu.

3.   Administratorius:

| a) | rengia ir teikia Specialiajam komitetui biudžeto projektus. Biudžeto projektuose operacijai numatytų išlaidų dalis nustatoma remiantis operacijos vado pasiūlymu; |
| --- | --- |

a)

rengia ir teikia Specialiajam komitetui biudžeto projektus. Biudžeto projektuose operacijai numatytų išlaidų dalis nustatoma remiantis operacijos vado pasiūlymu;

| b) | priima biudžetus po to, kai juos patvirtina Specialusis komitetas; |
| --- | --- |

b)

priima biudžetus po to, kai juos patvirtina Specialusis komitetas;

| c) | yra įgaliojimus dėl pajamų, bendrųjų sąnaudų, patirtų rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir operacijos bendrųjų veiklos sąnaudų, patirtų ne aktyviuoju operacijos etapu, suteikiantis pareigūnas; |
| --- | --- |

c)

yra įgaliojimus dėl pajamų, bendrųjų sąnaudų, patirtų rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir operacijos bendrųjų veiklos sąnaudų, patirtų ne aktyviuoju operacijos etapu, suteikiantis pareigūnas;

| d) | pajamų srityje įgyvendina su trečiosiomis šalimis sudarytus finansinius susitarimus, susijusius su Sąjungos karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimu. |
| --- | --- |

d)

pajamų srityje įgyvendina su trečiosiomis šalimis sudarytus finansinius susitarimus, susijusius su Sąjungos karinių operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimu.

4.   Administratorius užtikrina, kad būtų laikomasi šiuo sprendimu nustatytų taisyklių ir kad būtų vykdomi Specialiojo komiteto sprendimai.

5.   Administratoriui suteikiami įgaliojimai tvirtinti priemones, kurios jo nuomone, yra būtinos ATHENA finansuojamoms išlaidoms daryti. Apie tai jis informuoja Specialųjį komitetą.

6.   Administratorius koordinuoja darbą, susijusį su Sąjungos karinių operacijų finansiniais klausimais. Jis yra asmuo, į kurį gali kreiptis nacionalinės administracijos ir atitinkamai tarptautinės organizacijos.

7.   Administratorius atsiskaito Specialiajam komitetui.

8 straipsnis

Operacijos vadas

1.   Operacijos vadas ATHENA vardu vykdo savo pareigas, susijusias su operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrųjų sąnaudų finansavimu.

2.   Vadovaudamas operacijai, operacijos vadas:

| a) | siunčia administratoriui savo pasiūlymus dėl biudžeto projekto dalies „Išlaidos — bendrosios veiklos sąnaudos“; |
| --- | --- |

a)

siunčia administratoriui savo pasiūlymus dėl biudžeto projekto dalies „Išlaidos — bendrosios veiklos sąnaudos“;

| b) | kaip įgaliojimus suteikiantis pareigūnas vykdo su bendrosiomis veiklos sąnaudomis susijusius asignavimus; jis naudojasi suteiktais įgaliojimais asmenų, dalyvaujančių vykdant šiuos asignavimus, įskaitant išankstinį finansavimą, atžvilgiu; jis gali sudaryti sutartis ATHENA vardu; ATHENA vardu jis atidaro operacijos, kuriai jis vadovauja, banko sąskaitą. |
| --- | --- |

b)

kaip įgaliojimus suteikiantis pareigūnas vykdo su bendrosiomis veiklos sąnaudomis susijusius asignavimus; jis naudojasi suteiktais įgaliojimais asmenų, dalyvaujančių vykdant šiuos asignavimus, įskaitant išankstinį finansavimą, atžvilgiu; jis gali sudaryti sutartis ATHENA vardu; ATHENA vardu jis atidaro operacijos, kuriai jis vadovauja, banko sąskaitą.

3.   Operacijos vadui suteikiami įgaliojimai tvirtinti visas priemones, kurios, jo nuomone, yra būtinos jo vadovaujamos operacijos išlaidoms, kurias finansuoja ATHENA, daryti. Jis praneša apie tai administratoriui ir Specialiajam komitetui.

9 straipsnis

Apskaitos pareigūnas

1.   Tarybos Generalinis sekretorius dvejiems metams skiria apskaitos pareigūną ir bent vieną pavaduotoją.

2.   Apskaitos pareigūnas vykdo savo pareigas ATHENA vardu.

3.   Apskaitos pareigūnas:

| a) | atsako už tinkamą mokėjimų vykdymą, pajamų surinkimą ir gautinų sumų išieškojimą; |
| --- | --- |

a)

atsako už tinkamą mokėjimų vykdymą, pajamų surinkimą ir gautinų sumų išieškojimą;

| b) | atsako už kiekvienų metų ATHENA ataskaitų rengimą, o užbaigus operaciją už tos operacijos ataskaitų rengimą; |
| --- | --- |

b)

atsako už kiekvienų metų ATHENA ataskaitų rengimą, o užbaigus operaciją už tos operacijos ataskaitų rengimą;

| c) | padeda administratoriui pateikti Specialiajam komitetui patvirtinti metines ataskaitas ar konkrečios operacijos ataskaitas; |
| --- | --- |

c)

padeda administratoriui pateikti Specialiajam komitetui patvirtinti metines ataskaitas ar konkrečios operacijos ataskaitas;

| d) | atsako už ATHENA sąskaitų tvarkymą; |
| --- | --- |

d)

atsako už ATHENA sąskaitų tvarkymą;

| e) | atsako už apskaitos taisyklių ir tvarkos bei buhalterinės apskaitos sąskaitų plano nustatymą; |
| --- | --- |

e)

atsako už apskaitos taisyklių ir tvarkos bei buhalterinės apskaitos sąskaitų plano nustatymą;

| f) | atsako už pajamų apskaitos sistemų nustatymą ir patvirtinimą, o tam tikrais atvejais — už įgaliojimus suteikiančio pareigūno nustatytų patvirtinimo sistemų, skirtų apskaitos informacijai teikti ar jos teisėtumui pagrįsti; |
| --- | --- |

f)

atsako už pajamų apskaitos sistemų nustatymą ir patvirtinimą, o tam tikrais atvejais — už įgaliojimus suteikiančio pareigūno nustatytų patvirtinimo sistemų, skirtų apskaitos informacijai teikti ar jos teisėtumui pagrįsti;

| g) | atsako už patvirtinamųjų dokumentų tvarkymą; |
| --- | --- |

g)

atsako už patvirtinamųjų dokumentų tvarkymą;

| h) | kartu su administratoriumi atsako už iždo valdymą. |
| --- | --- |

h)

kartu su administratoriumi atsako už iždo valdymą.

4.   Administratorius ir operacijos vadas teikia apskaitos pareigūnui visą ataskaitų rengimui reikalingą informaciją, kurioje tiksliai atspindi ATHENA finansinis turtas ir ATHENA administruojamas biudžeto vykdymas. Jie garantuoja, kad ta informacija yra patikima.

5.   Apskaitos pareigūnas atsiskaito Specialiajam komitetui.

10 straipsnis

Bendrosios nuostatos, taikomos administratoriui, apskaitos pareigūnui ir ATHENA darbuotojams

1.   Administratoriaus ar jo pavaduotojo ir apskaitos pareigūno ar jo pavaduotojo funkcijos tarpusavyje nesuderinamos.

2.   Administratoriaus pavaduotojai veikia pagal administratoriaus jiems suteiktus įgaliojimus. Apskaitos pareigūno pavaduotojai veikia pagal apskaitos pareigūno jiems suteiktus įgaliojimus.

3.   Administratoriaus pavaduotojas eina administratoriaus pareigas, pastarajam nesant arba kai jis negali dalyvauti. Apskaitos pareigūno pavaduotojas eina apskaitos pareigūno pareigas, pastarajam nesant arba kai jis negali dalyvauti.

4.   Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams, vykdantiems funkcijas ATHENA vardu, tebegalioja jiems taikomos taisyklės ir nuostatai.

5.   Valstybių narių ATHENA suteiktiems darbuotojams taikomos tos pačios taisyklės, kurios yra nustatytos Tarybos sprendime dėl komandiruotiems nacionaliniams ekspertams taikomų taisyklių, ir nuostatos, dėl kurių jų nacionalinė administracija susitarė su Bendrijos institucija ar ATHENA.

6.   Prieš paskyrimą ATHENA darbuotojai turi gauti leidimą dirbti su Tarybos turima įslaptinta informacija, pažymėta ne mažesnio nei „Secret UE“ slaptumo žyma, arba lygiavertį valstybės narės leidimą.

7.   Administratorius gali vesti derybas ir sudaryti susitarimus su valstybėmis narėmis ar Bendrijos institucijomis, siekdamas, kad iš anksto būtų paskirti darbuotojai, kurie prireikus galėtų nedelsiant dirbti ATHENA.

3 SKYRIUS

ADMINISTRACINIAI SUSITARIMAI SU VALSTYBĖMIS NARĖMIS, ES INSTITUCIJOMIS, TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS IR TARPTAUTINĖMIS ORGANIZACIJOMIS

11 straipsnis

Administraciniai susitarimai su valstybėmis narėmis ar ES institucijomis

1.   Siekiant, kad operacijų metu pirkimai būtų vykdomi ekonominiu požiūriu palankiausiomis sąlygomis, gali būti deramasi dėl administracinių susitarimų su valstybėmis narėmis ar ES institucijomis. Šie susitarimai sudaromi ATHENA, kuriai atstovauja operacijos vadas ar, nesant operacijos vado — administratorius, ir atitinkamų valstybių narių ar ES institucijų kompetentingoms administracinėms institucijoms pasikeičiant laiškais.

2.   Prieš pasirašant tokius susitarimus konsultuojamasi su Specialiuoju komitetu.

12 straipsnis

Administraciniai susitarimai su trečiąja valstybe ar tarptautine organizacija

1.   Siekiant, kad operacijos vietoje pirkimai būtų vykdomi ekonominiu požiūriu palankiausiomis sąlygomis atsižvelgiant į veiklos apribojimus, gali būti deramasi dėl administracinių susitarimų su trečiąja valstybe ar tarptautine organizacija. Šie susitarimai sudaromi ATHENA, kuriai atstovauja operacijos vadas ar, nesant operacijos vado — administratorius, ir atitinkamos trečiosios valstybės ar tarptautinės organizacijos kompetentingoms administracinėms institucijoms pasikeičiant laiškais.

2.   Prieš pasirašant tokius susitarimus jie pateikiami Specialiajam komitetui patvirtinti.

13 straipsnis

Nuolatiniai ir ad hoc administraciniai susitarimai dėl trečiųjų valstybių įnašų mokėjimo sąlygų

1.   Remdamasis ES ir trečiųjų valstybių, kurias Taryba nurodo kaip galinčias prisidėti prie ES operacijų ar prie konkrečios ES operacijos, sudarytais susitarimais, administratorius su tomis trečiosiomis valstybėmis derasi atitinkamai dėl nuolatinių ar ad hoc administracinių susitarimų. Šie susitarimai sudaromi ATHENA ir susijusioms trečiųjų valstybių kompetentingoms administracinėms tarnyboms pasikeičiant laiškais; juose nustatomos sąlygos, būtinos siekiant palengvinti skubių įnašų, skirtų būsima ES karinei operacijai, mokėjimą.

2.   Kol bus sudaryti 1 dalyje nurodyti susitarimai, administratorius gali imtis priemonių, būtinų būtų prisidedančių trečiųjų valstybių mokėjimams palengvinti.

3.   Apie numatomus susitarimus administratorius Specialiajam komitetui praneša iš anksto, prieš pasirašydamas juos ATHENA vardu.

4.   Sąjungai pradėjus vykdyti karinę operaciją, administratorius, atsižvelgdamas į Tarybos nustatytus įnašų dydžius, įgyvendina su prie tos operacijos prisidedančiomis trečiosiomis valstybėmis sudarytus susitarimus.

4 SKYRIUS

BANKO SĄSKAITOS

14 straipsnis

Banko sąskaitų atidarymas ir paskirtis

1.   Administratorius atidaro vieną ar kelias banko sąskaitas ATHENA vardu.

2.   Banko sąskaita atidaroma patikimoje finansų įstaigoje, kuri turi centrinę būstinę valstybėje narėje.

3.   Prisidedančios valstybės moka įnašus į šias sąskaitas. Įnašai naudojami ATHENA administruojamoms sąnaudoms apmokėti ir būtiniems avansiniams mokėjimams, kuriuos operacijos vadas naudos išlaidoms, susijusioms su karinės operacijos bendrosiomis sąnaudomis, padengti. Banko sąskaitos kreditas negali būti pereikvojamas.

15 straipsnis

Lėšų valdymas

1.   Mokėjimams iš ATHENA sąskaitos atlikti reikalingas bendras administratoriaus ar jo pavaduotojo bei apskaitos pareigūno ar jo pavaduotojo parašas.

2.   ATHENA administruojamos lėšos, įskaitant operacijos vadui patikėtas lėšas, gali būti deponuojamos tiktai patikimoje finansų įstaigoje ir tik eurais einamojoje sąskaitoje arba kaip trumpalaikis indėlis.

5 SKYRIUS

BENDROSIOS SĄNAUDOS

16 straipsnis

Bendrųjų sąnaudų apibrėžimas ir atitikimo reikalavimams laikotarpiai

1.   I priede išvardytas bendrąsias sąnaudas ATHENA padengia savo sąskaita. Kai sąnaudos įrašomos į biudžeto straipsnį, kuriame nurodoma operacija, su kuria tos sąnaudos yra labiausiai susijusios, jos laikomos šios operacijos veiklos sąnaudomis. Priešingu atveju jos laikomos bendrosiomis sąnaudomis, patirtomis rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą patirtomis sąnaudomis.

2.   Be to, laikotarpiui nuo operacijai skirtos krizių valdymo koncepcijos patvirtinimo iki operacijos vado paskyrimo, ATHENA padengia II priede išvardytas bendrąsias veiklos sąnaudas. Ypatingomis aplinkybėmis Specialusis komitetas, pasikonsultavęs su Politiniu ir saugumo komitetu, gali pakeisti laikotarpį, kuriuo ATHENA padengia šias sąnaudas.

3.   Aktyviuoju operacijos vykdymo etapu, kurio trukmė — nuo operacijos vado paskyrimo dienos iki tos dienos, kai operacijos štabas nutraukia veiklą, kaip bendrosios veiklos sąnaudas ATHENA padengia šias sąnaudas:

| a) | III-A priede išvardytas bendrąsias sąnaudas; |
| --- | --- |

a)

III-A priede išvardytas bendrąsias sąnaudas;

| b) | III-B priede išvardytas bendrąsias sąnaudas, jei taip nusprendžia Taryba. |
| --- | --- |

b)

III-B priede išvardytas bendrąsias sąnaudas, jei taip nusprendžia Taryba.

4.   Karinių rėmimo veiksmų aktyviuoju etapu, kurį nustato Taryba, kaip bendrąsias veiklos sąnaudas ATHENA padengia tas veiklos sąnaudas, kurias Taryba nustato kiekvienu konkrečiu atveju pagal III priedą.

5.   Į operacijos bendrąsias veiklos sąnaudas taip pat įtraukiamos operacijai nutraukti būtinos išlaidos, išvardytos IV priede.

Operacija laikoma nutraukta tuomet, kai operacijai vykdyti skirta bendrai finansuojama įranga ir infrastruktūra patenka į savo galutinę paskirties vietą ir parengiamos visos operacijos ataskaitos.

6.   Išlaidos, patirtos siekiant padengti sąnaudas, kurios bet kokiu atveju būtų tekusios vienai ar kelioms prisidedančioms valstybėms, Bendrijos institucijai ar tarptautinei organizacijai, neatsižvelgiant į operaciją vykdančią organizaciją, negali būti laikomos reikalavimus atitinkančiomis bendrosioms sąnaudomis.

7.   Specialusis komitetas kiekvienu konkrečiu atveju gali nuspręsti, kad atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, tam tikros kitos papildomos sąnaudos nei išvardytos III-B priede, konkrečios operacijos vykdymo aktyviuoju etapu bus laikomos šios operacijos bendrosiomis sąnaudomis.

8.   Valstybės narės per administratorių informuoja Tarybą ir Specialųjį komitetą apie sąnaudų pasidalinimo susitarimus, kurių šalimis jos yra vykdydamos ES operaciją.

17 straipsnis

Karinės pratybos

1.   Europos Sąjungos karinių pratybų bendrosios sąnaudos yra finansuojamos per ATHENA, laikantis taisyklių ir procedūrų, panašių į tas, kurios galioja operacijoms, prie kurių prisideda visos dalyvaujančios valstybės narės.

2.   Šias karinių pratybų rengimo bendrąsias sąnaudas visų pirma sudaro dislokuojamo ar nuolatinio štabo papildomos sąnaudos ir papildomos sąnaudos, kurios atsiranda ES naudojantis NATO bendru turtu ir pajėgumais, suteiktais karinėms pratyboms.

3.   Karinių pratybų bendrosioms sąnaudoms nepriklauso sąnaudos, susijusios su:

| a) | kapitalo įsigijimu, įskaitant sąnaudas, susijusias su pastatais, infrastruktūra ir įranga; |
| --- | --- |

a)

kapitalo įsigijimu, įskaitant sąnaudas, susijusias su pastatais, infrastruktūra ir įranga;

| b) | karinių pratybų planavimu ir pasiruošimu; |
| --- | --- |

b)

karinių pratybų planavimu ir pasiruošimu;

| c) | transportu, kareivinėmis ir pajėgų buveinėmis. |
| --- | --- |

c)

transportu, kareivinėmis ir pajėgų buveinėmis.

18 straipsnis

Orientacinė suma

Bendruosiuose veiksmuose, kuriais Taryba nusprendžia, kad Sąjunga vykdys karinę operaciją, ir bendruosiuose veiksmuose ar sprendime, kuriuo Taryba nusprendžia pratęsti Sąjungos vykdomą operaciją, nurodoma operacijos bendrųjų sąnaudų orientacinė suma. Administratorius, visų pirma padedant Sąjungos kariniams darbuotojams, o jeigu administratorius komandiruotėje, operacijos vadas įvertina, kokia suma reikalinga planuojamu laikotarpiu vykdomos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti. Administratorius pirmininkaujančiai valstybei narei pateikia pasiūlymą dėl šios sumos dydžio, kuri jį perduoda Tarybos organams, atsakingiems už bendrųjų veiksmų ar sprendimo projekto nagrinėjimą.

6 SKYRIUS

BIUDŽETAS

19 straipsnis

Biudžeto principai

1.   Eurais sudarytas biudžetas yra dokumentas, kuriame kiekvienais finansiniais metais nustatomos ir patvirtinamos visos ATHENA administruojamos pajamos ir išlaidos.

2.   Visos išlaidos susiejamos su konkrečia operacija, išskyrus tuos atvejus, kai jas galima priskirti I priede išvardytoms sąnaudoms.

3.   Į biudžetą įtraukti asignavimai patvirtinami finansinių metų, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi tų pačių metų gruodžio 31 d., laikotarpiui.

4.   Biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

5.   Gali būti gaunamos tik tos pajamos ir daromos tik tos išlaidos, kurios yra įtrauktos į biudžeto tam tikras eilutes ir neviršija jose įrašytos asignavimų sumos.

20 straipsnis

Metinio biudžeto sudarymas ir priėmimas

1.   Kiekvienais metais administratorius parengia kitų finansinių metų biudžeto projektą; atskirų operacijų vadai padeda parengti „bendrųjų veiklos sąnaudų“ dalį. Ne vėliau nei iki spalio 31 d. administratorius pateikia biudžeto projekto pasiūlymą Specialiajam komitetui.

2.   Į biudžeto projektą įtraukiami:

| a) | asignavimai, kurie laikomi būtinais, rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą patirtoms bendrosioms sąnaudoms padengti; |
| --- | --- |

a)

asignavimai, kurie laikomi būtinais, rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą patirtoms bendrosioms sąnaudoms padengti;

| b) | asignavimai, kurie laikomi būtinais vykdomų ar planuojamų operacijų bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, tam tikrais atvejais įskaitant bendrosioms sąnaudoms, kurioms buvo gautas išankstinis kurios nors valstybės ar trečiosios šalies finansavimas, kompensuoti; |
| --- | --- |

b)

asignavimai, kurie laikomi būtinais vykdomų ar planuojamų operacijų bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, tam tikrais atvejais įskaitant bendrosioms sąnaudoms, kurioms buvo gautas išankstinis kurios nors valstybės ar trečiosios šalies finansavimas, kompensuoti;

| c) | išlaidoms padengti numatomos reikalingos pajamos. |
| --- | --- |

c)

išlaidoms padengti numatomos reikalingos pajamos.

3.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius, grupuojant išlaidas pagal rūšį ar paskirtį, prireikus suskirstant į straipsnius. Į biudžeto projektą įtraukiamos išsamios pastabos dėl kiekvieno skyriaus arba straipsnio. Kiekvienai atskirai operacijai skiriama konkreti biudžeto antraštinė dalis. Bendrosios sąnaudos, atsirandančios rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, priskiriamos konkrečiai biudžeto antraštinei daliai, kuri vadinama bendrąją biudžeto dalimi.

4.   Kiekvienoje biudžeto antraštinėje dalyje gali būti skyrius „numatomi asignavimai“. Šie asignavimai įrašomi, jei dėl rimtų priežasčių nežinomas reikalingų asignavimų dydis ar įrašytų asignavimų panaudojimo apimtis.

5.   Pajamas sudaro:

| a) | dalyvaujančių ir prisidedančių valstybių narių ir atitinkamais atvejais prisidedančių trečiųjų valstybių mokėtini įnašai; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančių ir prisidedančių valstybių narių ir atitinkamais atvejais prisidedančių trečiųjų valstybių mokėtini įnašai;

| b) | įvairios pagal biudžeto antraštines dalis išskirstytos pajamos: gautos palūkanos, pardavimų pajamos ir ankstesnių finansinių metų likusi neišnaudota biudžeto dalis, kurias yra nustatęs Specialusis komitetas. |
| --- | --- |

b)

įvairios pagal biudžeto antraštines dalis išskirstytos pajamos: gautos palūkanos, pardavimų pajamos ir ankstesnių finansinių metų likusi neišnaudota biudžeto dalis, kurias yra nustatęs Specialusis komitetas.

6.   Specialusis komitetas iki gruodžio 31 d. patvirtina biudžeto projektą Administratorius priima patvirtintą biudžetą ir apie tai praneša dalyvaujančioms ir prisidedančioms valstybėms.

21 straipsnis

Taisomasis biudžetas

1.   Neišvengiamų, išskirtinių ar nenumatytų aplinkybių atveju, visų pirma kai operacija pradedama vykdyti finansiniais metais, administratorius siūlo taisomojo biudžeto projektą. Jei taisomojo biudžeto projekte iš esmės viršijama atitinkamai operacijai skirta orientacinė suma, Specialusis komitetas gali prašyti Tarybos jį patvirtinti.

2.   Taisomojo biudžeto projektas sudaromas, siūlomas, tvirtinamas ir priimamas bei apie jo priėmimą pranešama laikantis tos pačios tvarkos, kuri taikoma metiniam biudžetui. Tačiau, jei taisomasis biudžetas yra susijęs su Sąjungos vykdomos karinės operacijos pradžia, prie taisomojo biudžeto pridedama išsami bendrųjų visai operacijai numatomų sąnaudų finansinė ataskaita. Specialusis komitetas jį svarsto, atsižvelgdamas į jo skubumą.

22 straipsnis

Pervedimai

1.   Prireikus remdamasis operacijos vado pasiūlymu, administratorius gali daryti asignavimų pervedimus. Kai būtina dėl padėties skubumo, ne vėliau kaip prieš vieną savaitę administratorius apie savo ketinimus praneša Specialiajam komitetui. Tačiau būtinas išankstinis Specialiojo komiteto pritarimas, jeigu:

| a) | dėl planuojamo pervedimo pasikeis bendra operacijai numatytų asignavimų suma;
  arba |
| --- | --- |

a)

dėl planuojamo pervedimo pasikeis bendra operacijai numatytų asignavimų suma;

arba

| b) | per finansinius metus planuojami pervedimai iš vieno skyriaus į kitą viršija 10 % asignavimų sumos, priskirtos tam skyriui, iš kurio perkeliami asignavimai, kurie buvo nurodyti patvirtintame finansinių metų biudžete tą dieną, kai buvo pateiktas pasiūlymas dėl aptariamo pervedimo. |
| --- | --- |

b)

per finansinius metus planuojami pervedimai iš vieno skyriaus į kitą viršija 10 % asignavimų sumos, priskirtos tam skyriui, iš kurio perkeliami asignavimai, kurie buvo nurodyti patvirtintame finansinių metų biudžete tą dieną, kai buvo pateiktas pasiūlymas dėl aptariamo pervedimo.

2.   Jeigu, operacijos vado manymu, tai būtina tinkamam operacijos vykdymui užtikrinti, per tris mėnesius nuo operacijos pradžios operacijos vadas biudžeto dalyje „bendrosios veiklos sąnaudos“ gali daryti operacijai numatytų asignavimų pervedimus tarp straipsnių ir tarp skyrių. Apie tai jis praneša administratoriui ir Specialiajam komitetui.

23 straipsnis

Asignavimų perkėlimas

1.   Paprastai asignavimai, numatyti bendrosioms sąnaudoms, patirtoms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, padengti, kurie dar nebuvo įvykdyti, finansinių metų pabaigoje panaikinami.

2.   ATHENA administruojami asignavimai, numatyti medžiagų ir įrangos laikymo sąnaudoms padengti, gali būti vieną kartą perkeliami į kitus finansinius metus, jeigu tai atlikti buvo įsipareigota iki einamųjų finansinių metų gruodžio 31 d. Bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti numatyti asignavimai gali būti perkeliami, jeigu jie būtini operacijai, kuri nebuvo visiškai baigta.

3.   Pasiūlymus dėl asignavimų perkėlimo iš ankstesnių finansinių metų administratorius Specialiajam komitetui pateikia iki vasario 15 d. Šie pasiūlymai laikomi patvirtintais, išskyrus atvejus, kai Specialusis komitetas iki kovo 15 d. nusprendžia kitaip.

24 straipsnis

Išankstinis įgyvendinimas

Patvirtinus metinį biudžetą, asignavimai gali būti naudojami įsipareigojimams ir mokėjimams padengti, jei tai būtina veiklos tikslais.

7 SKYRIUS

ĮNAŠAI IR KOMPENSUOTINOS SUMOS

25 straipsnis

Įnašų dydžio nustatymas

1.   Bendrosioms sąnaudoms, atsiradusioms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, padengti numatyti mokėjimų asignavimai, kurie nėra padengiami iš įvairių pajamų, finansuojami iš dalyvaujančių valstybių narių įnašų.

2.   Operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti numatyti mokėjimų asignavimai dengiami iš valstybių narių įnašų ir prie operacijos prisidedančių trečiųjų valstybių įnašų.

3.   Valstybių narių operacijai mokėtinų įnašų suma lygi į biudžetą įtrauktai mokėjimų asignavimų sumai, skirtai tos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti, atėmus tai pačiai operacijai skirtus įnašus, kuriuos pagal 13 straipsnį turi sumokėti trečiosios valstybės.

4.   Valstybių narių mokėtini įnašai nustatomi pagal bendrojo nacionalinio produkto dydį, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnio 3 dalyje ir vadovaujantis 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimu 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (3) ar kitu jį galinčiu pakeisti Tarybos sprendimu.

5.   Įnašų apskaičiavimui reikalingi duomenys yra nurodyti prie naujausio Europos Bendrijų priimto biudžeto pridėtos lentelės „Bendrojo biudžeto finansavimo santrauka pagal nuosavų išteklių rūšis ir pagal valstybes nares“ skiltyje „BNP nuosavi ištekliai“. Kiekvienos valstybės narės mokėtino įnašo suma yra proporcinga tos valstybės narės bendrųjų nacionalinių (BNP) pajamų daliai, kuri yra tai valstybei narei tenkanti bendros įnašus mokančių valstybių narių BNP sumos dalis.

26 straipsnis

Įnašų mokėjimo grafikas

1.   Tarybai patvirtinus Sąjungos karinei operacijai skirtą orientacinę sumą, prisidedančios valstybės narės sumoka 30 % orientacinės sumos dydžio įnašą, išskyrus atvejus, kai Taryba nustato, kad reikia sumokėti didesnę procentinę dalį.

2.   Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus pateiktu pasiūlymu, gali nuspręsti, kad prieš priimant operacijai skirtą taisomąjį biudžetą, būtina reikalauti papildomų įnašų. Specialusis komitetas gali nuspręsti dėl šio klausimo kreiptis į Tarybos kompetentingus parengiamuosius organus.

3.   Į biudžetą įtraukus asignavimus, skirtus operacijos bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, valstybės narės moka likusią tai operacijai skirtų pagal 25 straipsnį nustatytų įnašų nesumokėtą dalį, atėmus tai pačiai operacijai skirtus įnašus, kuriuos jos buvo paprašytos sumokėti tais pačiais finansiniais metais. Tačiau jeigu planuojama, kad operacija tęsis ilgiau nei šešis mėnesius, likusi įnašų dalis mokama dalimis kas pusmetį. Tokiu atveju pirmoji dalis sumokama per du mėnesius nuo operacijos pradžios; antroji dalis sumokama iki laikotarpio, kurį turi nustatyti Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus pasiūlymu ir atsižvelgdamas į veiklos poreikius, pabaigos. Specialusis komitetas gali nukrypti nuo šių nuostatų.

4.   Priėmus orientacinę sumą ar biudžetą, administratorius nacionalinėms administracijoms, apie kurias informacija jam buvo pateikta, laišku siunčia atitinkamus pareikalavimus sumokėti įnašus.

5.   Nepažeidžiant kitų šio sprendimo nuostatų, įnašai sumokami per 30 dienų nuo atitinkamo pareikalavimo mokėti įnašus išsiuntimo dienos.

6.   Visos prisidedančios valstybės pačios sumoka su įnašo mokėjimu susijusius banko nustatytus mokesčius.

7.   Administratorius patvirtina, kad gavo įnašus.

27 straipsnis

Pradinis finansavimas

1.   ES karinių greitojo reagavimo operacijų atveju orientacinės sumos dydžio įnašus moka prisidedančiosios valstybės narės. Nepažeidžiant 26 straipsnio 3 dalies, mokėjimai atliekami toliau nurodyta tvarka.

2.   ES karinių greitojo reagavimo operacijų pradiniam finansavimui dalyvaujančios valstybės narės:

| a) | moka išankstinius įnašus ATHENA; |
| --- | --- |

a)

moka išankstinius įnašus ATHENA;

| b) | arba Tarybai nusprendus vykdyti ES karinę greitojo reagavimo operaciją, prie kurios finansavimo jos prisideda, moka orientacinės sumos dydžio įnašus tos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti per penkias dienas nuo pareikalavimo išsiuntimo dienos, išskyrus atvejus, kai Taryba priima kitokį sprendimą. |
| --- | --- |

b)

arba Tarybai nusprendus vykdyti ES karinę greitojo reagavimo operaciją, prie kurios finansavimo jos prisideda, moka orientacinės sumos dydžio įnašus tos operacijos bendrosioms sąnaudoms padengti per penkias dienas nuo pareikalavimo išsiuntimo dienos, išskyrus atvejus, kai Taryba priima kitokį sprendimą.

3.   Pirmiau minėtu tikslu, Specialusis komitetas, kurį sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės, pasirinkusios mokėti išankstinius įnašus (toliau — iš anksto mokančios valstybės narės), nustato laikinuosius asignavimus, įrašomus konkrečioje biudžeto antraštinėje dalyje. Šiuos laikinuosius asignavimus sudaro įnašai, kuriuos moka iš anksto mokančios valstybės narės turi sumokėti per 90 dienų nuo pareikalavimo mokėti tokius įnašus išsiuntimo dienos.

4.   Nepažeidžiant 26 straipsnio 3 dalies, įnašai, kuriuos turi mokėti iš anksto mokanti valstybė narė greitojo reagavimo operacijai, ir kurios neviršija įnašo, kurią ji sumokėjo šio straipsnio 3 dalyje nurodytiems laikiniesiems asignavimams padengti, dydžio, sumokami per 90 dienų nuo pareikalavimo išsiuntimo dienos. Panašia išankstinių įnašų suma gali naudotis operacijos vadas.

5.   Nepaisant 22 straipsnio, bet kokie šio straipsnio 3 dalyje nurodyti operacijai naudojami laikinieji asignavimai papildomi per 90 dienų nuo pareikalavimo išsiuntimo dienos.

6.   Nepažeidžiant 1 dalies, bet kuri iš anksto mokanti valstybė narė tam tikromis aplinkybėmis gali įgalioti administratorių jos iš anksto sumokėtą įnašą panaudoti įnašui, skirtam kitai operacijai, nei greitojo reagavimo operacija, padengti. Atitinkama valstybė narė papildo išankstinį įnašą per 90 dienų nuo pareikalavimo išsiuntimo dienos.

7.   Jei operacijai, kuri nėra greitojo reagavimo operacija, reikia lėšų anksčiau nei gaunama pakankamai įnašų, skirtų tai operacijai ir patvirtinus iš anksto mokančioms valstybėms narėms, gali būti panaudota iki 50 % prie tos operacijos finansavimo prisidedančių valstybių narių sumokėtų išankstinių įnašų sumos tai operacijai skirtiems įnašams padengti. Iš anksto mokančios valstybės narės papildo išankstinį įnašą per 90 dienų nuo pareikalavimo išsiuntimo dienos.

8.   Nepaisant 33 straipsnio 3 dalies, operacijos vadas gali skirstyti ir mokėti sumas, kuriomis jam galima naudotis.

9.   Bet kuri valstybė narė gali pakeisti savo pasirinkimą mažiausiai prieš tris mėnesius apie tai pranešdama administratoriui.

28 straipsnis

Išankstinio finansavimo kompensavimas

1.   Valstybė narė, trečioji valstybė ar atitinkamai tarptautinė organizacija, kuriai Taryba suteikė įgaliojimus vykdyti išankstinį operacijos bendrųjų sąnaudų dalies finansavimą, gali gauti iš ATHENA kompensaciją nuo atitinkamos operacijos pabaigos datos praėjus ne daugiau kaip dviem mėnesiams pateikusi administratoriui prašymą ir reikalingus patvirtinamuosius dokumentus.

2.   Prašymas kompensacijai gauti nepatenkinamas, jeigu jo nepatvirtino operacijos vadas ir administratorius.

3.   Jeigu prisidedančios valstybės pateiktas prašymas kompensacijai gauti patvirtinamas, kompensacijos suma gali būti išskaityta iš tai valstybei administratoriaus nurodyto kito pareikalavimo mokėti įnašus sumos.

4.   Jeigu patvirtinus prašymą kompensacijai gauti pareikalavimų mokėti įnašus nenumatoma arba jeigu patvirtinto prašymo kompensacijai gauti suma viršytų numatyto įnašo sumą, administratorius sumoka kompensuotiną sumą per trisdešimt dienų atsižvelgdamas į ATHENA grynųjų pinigų srautą ir į tai kiek pinigų reikia skirti atitinkamos operacijos bendrosioms sąnaudoms finansuoti.

5.   Remiantis šiuo sprendimu kompensaciją privaloma išmokėti ir tuo atveju, jeigu operacija atšaukiama.

29 straipsnis

ATHENA vykdomas išlaidų, neįtrauktų į bendrąsias sąnaudas, valdymas

1.   Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus arba valstybės narės pasiūlymu, gali priimti sprendimą, kad administracinis tam tikrų su operacija susijusių išlaidų valdymas, ypač srityse, susijusiose su parama personalu/maitinimu ir skalbimo paslaugomis, nors lieka atitinkamos valstybės narės atsakomybėje, turėtų būti pavedamas ATHENA.

2.   Specialusis komitetas savo sprendimu gali suteikti operacijos vadui įgaliojimą operacijoje dalyvaujančios valstybės narės vardu sudaryti sutartis dėl nurodytų išteklių įsigijimo. Jis gali suteikti įgaliojimus valstybių narių išlaidų išankstiniam finansavimui panaudoti ATHENA biudžeto lėšas arba nuspręsti, kad ATHENA iš anksto surinks iš valstybių narių sudarytoms sutartims vykdyti reikalingas lėšas.

3.   ATHENA tvarko visų jai pavestų tvarkyti valstybių narių išlaidų apskaitą. Kiekvieną mėnesį ATHENA siunčia visoms valstybėms narėms jų ar jų darbuotojų praėjusio mėnesio patirtų išlaidų ataskaitą ir pareikalauja šioms išlaidoms apmokėti reikalingų lėšų. Valstybės narės sumoka ATHENA reikalaujamas sumas per 30 dienų nuo pareikalavimo sumokėti išsiuntimo dienos.

30 straipsnis

Palūkanos už pavėluotą mokėjimą

1.   Jeigu valstybė nevykdo savo finansinių įsipareigojimų, pagal analogiją taikomos Bendrijos taisyklės dėl palūkanų už pavėluotą mokėjimą, kurios nustatytos 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) 71 straipsnyje, kiek tai susiję su įnašų mokėjimu į Bendrijos biudžetą.

2.   Kai sumokėti vėluojama ne daugiau nei dešimt dienų, palūkanos nemokamos. Kai sumokėti vėluojama daugiau nei dešimt dienų, palūkanos mokamos už visą vėlavimo laikotarpį.

8 SKYRIUS

IŠLAIDŲ VYKDYMAS

31 straipsnis

Principai

1.   ATHENA asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų, t. y. vadovaujantis ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo principais.

2.   Įgaliojimus suteikiantys pareigūnai atsako už tai, kad ATHENA pajamos ar išlaidos būtų vykdomos laikantis patikimo finansų valdymo principų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teisėtumo ir reguliarumo reikalavimų. Prieš vykdydami šiuos asignavimus įgaliojimus suteikiantys pareigūnai prisiima biudžetinius ir teisinius įsipareigojimus, patikrina ir patvirtina išlaidas bei atlieka reikiamus veiksmus. Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas savo sprendimu gali savo pareigas deleguoti kitiems asmenims, nustatydamas:

| a) | darbuotojus, kurie atitinka tokiam delegavimui reikiamą lygį; |
| --- | --- |

a)

darbuotojus, kurie atitinka tokiam delegavimui reikiamą lygį;

| b) | suteikiamų galių apimtį ir |
| --- | --- |

b)

suteikiamų galių apimtį ir

| c) | galių, kurias įgaliotieji gali deleguoti kitiems asmenims, apimtį. |
| --- | --- |

c)

galių, kurias įgaliotieji gali deleguoti kitiems asmenims, apimtį.

3.   Užtikrinama, kad asignavimai vykdomi laikantis įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigų atskyrimo principo. Įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos tarpusavyje nesuderinamos. Mokėjimui iš ATHENA administruojamų lėšų atlikti reikalingi įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno parašai.

4.   Nepažeidžiant šio sprendimo, tais atvejais, kai bendrųjų išlaidų vykdymas pavedamas valstybei narei, Bendrijos institucijai ar atitinkamai tarptautinei organizacijai, ta valstybė, institucija ar organizacija taiko taisykles, kurios yra taikomos jos išlaidų vykdymui. Jeigu administratorius vykdo išlaidas tiesiogiai, jis laikosi Europos Bendrijų bendrojo biudžeto skirsniui „Taryba“ taikomų išlaidų vykdymo taisyklių.

5.   Tačiau administratorius gali pateikti pirmininkaujančiai valstybei narei tam tikrus duomenis, kuriais remdamasis jis teikia Tarybai ar Specialiajam komitetui pasiūlymą dėl bendrųjų išlaidų vykdymo taisyklių.

6.   Specialusis komitetas gali patvirtinti bendrųjų išlaidų vykdymo taisykles, kuriomis nukrypstama nuo 4 dalies.

32 straipsnis

Bendrosios sąnaudos, atsiradusios rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą

Administratorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis padengiant bendrąsias sąnaudas, atsiradusias rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą.

33 straipsnis

Bendrosios veiklos sąnaudos

1.   Operacijos vadas vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis padengiant operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrąsias veiklos sąnaudas. Tačiau administratorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su išlaidomis padengiant operacijos bendrąsias veiklos sąnaudas, atsiradusias pasirengimo konkrečiai operacijai etapu, kurias tiesiogiai vykdo ATHENA, arba susijusiomis su ta operacija pasibaigus jos aktyviam etapui.

2.   Operacijos išlaidų vykdymui reikalingas sumas iš ATHENA banko sąskaitos administratorius perveda operacijos vadui, gavęs jo prašymą, į ATHENA vardu atidarytą banko sąskaitą, kurios rekvizitus yra nurodęs operacijos vadas.

3.   Nukrypstant nuo 19 straipsnio 5 dalies, patvirtinus orientacinę sumą, administratorius ir operacijos vadas įgyja teisę savo kompetencijos ribose turėti išlaidų ir padengti atitinkamos operacijos išlaidas, kurios nėra didesnės nei 30 % orientacinės sumos, jeigu Taryba nėra nustačiusi didesnės procentinės dalies. Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus pasiūlymu, gali nuspręsti, kad galima turėti papildomų išlaidų ir jas padengti. Specialusis komitetas gali nuspręsti per pirmininkaujančią valstybę narę perduoti šį klausimą kompetentingiems Tarybos parengiamiesiems organams. Patvirtinus atitinkamos operacijos biudžetą, ši leidžianti nukrypti nuostata nebetaikoma.

4.   Prieš patvirtinant operacijos biudžetą administratorius ir operacijos vadas ar jo atstovas kiekvieną mėnesį Specialųjį komitetą informuoja su savo veikla susijusiais klausimais, pvz.: apie išlaidas, kurios atitinka tos operacijos bendrųjų sąnaudų reikalavimus. Šiuo laikotarpiu Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus, operacijos vado ar valstybės narės pasiūlymu, gali parengti nurodymus dėl išlaidų vykdymo.

5.   Nukrypstant nuo 19 straipsnio 5 dalies, tais atvejais, kai Sąjungos karinėje operacijoje dalyvaujančių darbuotojų gyvybei gresia neišvengiamas pavojus, tos operacijos vadas gali vykdyti tų darbuotojų gyvybei išgelbėti būtinas išlaidas, viršijančias į biudžetą įtrauktus asignavimus. Jis kuo greičiau apie tai informuoja administratorių ir Specialųjį komitetą. Tokiu atveju administratorius, bendradarbiaudamas su operacijos vadu, siūlo pervesti nenumatytoms išlaidoms finansuoti būtinas lėšas. Jei pervedimo būdu neįmanoma užtikrinti pakankamo tokių išlaidų finansavimo, administratorius siūlo taisomąjį biudžetą.

9 SKYRIUS

BENDRAI FINANSUOJAMOS ĮRANGOS IR INFRASTRUKTŪROS GALUTINĖS PASKIRTIES VIETA

34 straipsnis

1.   Operacijos vadas, siekdamas nutraukti operaciją, kuriai vadovavo, atlieka būtinus veiksmus, kad būtų rasta tai operacijai bendrai įsigytos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vieta. Prireikus jis siūlo Specialiajam komitetui atitinkamą nusidėvėjimo koeficientą.

2.   Pasibaigus aktyviam operacijos etapui likusią įrangą ir infrastruktūrą tvarko administratorius, siekdamas, jei tai būtina, rasti jų galutinės paskirties vietą. Prireikus jis siūlo Specialiajam komitetui atitinkamą nusidėvėjimo koeficientą.

3.   Specialusis komitetas kuo greičiau tvirtina įrangos, infrastruktūros ir kito turto nusidėvėjimo koeficientą.

4.   Bendrai finansuojamos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vietą tvirtina Specialusis komitetas, atsižvelgdamas į veiklos poreikius ir finansinius kriterijus. Galutinės paskirties vieta gali būti ši:

| a) | infrastruktūrą ATHENA gali parduoti arba perduoti priimančiajai šaliai, valstybei narei ar trečiajai šaliai; |
| --- | --- |

a)

infrastruktūrą ATHENA gali parduoti arba perduoti priimančiajai šaliai, valstybei narei ar trečiajai šaliai;

| b) | įranga per ATHENA gali būti parduota valstybei narei, priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai arba gali būti laikoma ir prižiūrima ATHENA, valstybės narės ar trečiosios šalies. |
| --- | --- |

b)

įranga per ATHENA gali būti parduota valstybei narei, priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai arba gali būti laikoma ir prižiūrima ATHENA, valstybės narės ar trečiosios šalies.

5.   Įranga ir infrastruktūra prisidedančiai valstybei, priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai parduodama jų rinkos kaina arba, jei rinkos kainos nustatyti neįmanoma, atsižvelgiant į atitinkamą nusidėvėjimo koeficientą.

6.   Pardavimas ar perdavimas priimančiajai šaliai ar trečiajai šaliai vykdomas laikantis galiojančių saugumo taisyklių, visų pirma atitinkamai Tarybos, prisidedančių valstybių ar NATO taisyklių.

7.   Kai operacijai įsigytą įrangą nusprendžiama palikti ATHENA, prisidedančios valstybės narės gali paprašyti finansinės kompensacijos iš kitų dalyvaujančių valstybių narių. Iš visų dalyvaujančių valstybių narių atstovų sudarytas Specialusis komitetas priima atitinkamus sprendimus remdamasis administratoriaus pasiūlymu.

10 SKYRIUS

APSKAITA IR INVENTORIUS

35 straipsnis

Principai

Bendrųjų išlaidų vykdymą pavedus valstybei narei, Bendrijos institucijai ar atitinkamai tarptautinei organizacijai, ta valstybė, institucija ar organizacija jų apskaitai taiko tas pačias taisykles, kurios yra taikomos jų išlaidų ir inventoriaus apskaitai.

36 straipsnis

Bendrųjų veiklos sąnaudų apskaita

Operacijos vadas tvarko iš ATHENA gautų pervedimų, savo patirtų išlaidų ir atliktų mokėjimų apskaitą bei iš ATHENA biudžeto finansuoto ir jo vadovaujamai operacijai panaudoto kilnojamojo turto inventoriaus apskaitą.

37 straipsnis

Konsoliduotosios ataskaitos

1.   Apskaitos pareigūnas tvarko pareikalautų įnašų ir atliktų pervedimų apskaitą. Jis taip pat parengia ataskaitas dėl bendrųjų sąnaudų, atsiradusių rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ir veiklos išlaidų, už kurių vykdymą yra tiesiogiai atsakingas administratorius.

2.   Apskaitos pareigūnas parengia konsoliduotąsias ATHENA pajamų ir išlaidų ataskaitas. Kiekvienas operacijos vadas apskaitos pareigūnui siunčia savo padarytų išlaidų ir atliktų mokėjimų ataskaitas bei operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrųjų veiklos sąnaudų savo patvirtinto išankstinio finansavimo ataskaitas.

11 SKYRIUS

AUDITAS IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

38 straipsnis

Reguliarios ataskaitos Specialiajam komitetui

Kas tris mėnesius administratorius pateikia Specialiajam komitetui ankstesnių trijų mėnesių ir laikotarpio nuo finansinių metų pradžios pajamų ir išlaidų vykdymo ataskaitą. Šiuo tikslu kiekvienas operacijos vadas laiku pateikia administratoriui išlaidų, susijusių su operacijos, kuriai jis vadovauja, bendrosiomis veiklos sąnaudomis, ataskaitą.

39 straipsnis

Apskaitos auditas

1.   Tais atvejais, kai ATHENA išlaidų vykdymas buvo pavestas valstybei narei, Bendrijos institucijai ar tarptautinei organizacijai, ta valstybė, institucija ar organizacija taiko taisykles, kurios taikomos savo išlaidų auditui.

2.   Tačiau administratorius arba jo paskirti asmenys bet kada gali atlikti ATHENA bendrųjų sąnaudų, atsiradusių rengiantis operacijoms arba vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, ar operacijos bendrųjų veiklos sąnaudų auditą. Be to, Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus ar valstybės narės pasiūlymu, gali bet kada paskirti išorės auditorius ir nustatyti jų užduotis bei darbo sąlygas.

3.   Išorės auditui atlikti sudaroma šešių auditorių kolegija. Kiekvienais metais Specialusis komitetas iš valstybių narių pasiūlytų kandidatų paskiria du narius trejų metų laikotarpiui nuo kitų metų sausio 1 d. (šis laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą). Specialusis komitetas gali pratęsti nario įgaliojimus ne ilgiau kaip 6 mėnesiams. Kandidatai turi būti valstybės narės nacionalinės audito įstaigos nariai, galintys užtikrinti deramas saugumo ir nepriklausomumo garantijas. Jie turi galėti ATHENA vardu tinkamai atlikti užduotis. Šių užduočių vykdymo laikotarpiu:

| a) | auditorių kolegijos nariams ir toliau moka jų valstybės audito įstaiga, o iš ATHENA jie gauna tik kompensaciją už misijoje patirtas išlaidas, vadovaujantis taisyklėmis, taikomomis Europos Bendrijų lygiaverčio laipsnio pareigūnams; |
| --- | --- |

a)

auditorių kolegijos nariams ir toliau moka jų valstybės audito įstaiga, o iš ATHENA jie gauna tik kompensaciją už misijoje patirtas išlaidas, vadovaujantis taisyklėmis, taikomomis Europos Bendrijų lygiaverčio laipsnio pareigūnams;

| b) | jie kreipiasi dėl nurodymų tik į Specialųjį komitetą ir gauna nurodymus tik iš jo; pagal audito įgaliojimus auditorių kolegija ir jos nariai yra visiškai nepriklausomi ir atsako išimtinai tik už išorės audito atlikimą; |
| --- | --- |

b)

jie kreipiasi dėl nurodymų tik į Specialųjį komitetą ir gauna nurodymus tik iš jo; pagal audito įgaliojimus auditorių kolegija ir jos nariai yra visiškai nepriklausomi ir atsako išimtinai tik už išorės audito atlikimą;

| c) | auditorių kolegija teikia ataskaitas tik Specialiajam komitetui apie savo užduočių įvykdymą; |
| --- | --- |

c)

auditorių kolegija teikia ataskaitas tik Specialiajam komitetui apie savo užduočių įvykdymą;

| d) | finansiniais metais ir ex post, atlikdami patikrinimus vietoje ir tikrindami patvirtinamuosius dokumentus, jie patikrina, ar ATHENA finansuotos ar iš anksto finansuotos išlaidos buvo vykdytos pagal taikomus teisės aktus ir patikimo finansų valdymo principus, t. y. vadovaujantis ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo principais, ir ar veikia tinkama vidaus kontrolė. |
| --- | --- |

d)

finansiniais metais ir ex post, atlikdami patikrinimus vietoje ir tikrindami patvirtinamuosius dokumentus, jie patikrina, ar ATHENA finansuotos ar iš anksto finansuotos išlaidos buvo vykdytos pagal taikomus teisės aktus ir patikimo finansų valdymo principus, t. y. vadovaujantis ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo principais, ir ar veikia tinkama vidaus kontrolė.

Kiekvienais metais auditorių kolegija pratęsia pirmininko įgaliojimus arba iš savo narių išrenka pirmininką. Kolegija priima taisykles, taikomas jos narių atliekamam auditui pagal griežčiausius tarptautinius standartus. Auditorių kolegija patvirtina jos narių parengtas audito ataskaitas prieš perduodama jas administratoriui ir Specialiajam komitetui.

4.   Specialusis komitetas kiekvienu atskiru atveju ir nurodęs konkrečius motyvus gali nuspręsti pasinaudoti kitų išorės įstaigų paslaugomis.

5.   Už ATHENA išlaidų auditą atsakingi asmenys, prieš atlikdami savo užduotį, turi būti gavę leidimą susipažinti su Tarybos turima įslaptinta informacija, pažymėta bent „Secret UE“ slaptumo žyma, arba lygiavertį atitinkamai valstybės narės ar NATO leidimą. Tie asmenys užtikrina, kad jie laikysis informacijos konfidencialumo ir saugos duomenis, su kuriais jie susipažįsta vykdydami auditą, vadovaudamiesi tai informacijai ir duomenims taikomomis taisyklėmis.

6.   Administratorius ir už ATHENA sąnaudų auditą atsakingi asmenys nedelsiant ir be išankstinio pranešimo gauna dokumentus ir gali susipažinti su visais tas išlaidas patvirtinančiais duomenimis bei gali laisvai patekti į patalpas, kuriose tie dokumentai ar duomenys laikomi. Jie gali daryti dokumentų kopijas. ATHENA išlaidas vykdantys asmenys suteikia administratoriui ir už tų išlaidų auditą atsakingiems asmenims jų užduotims vykdyti reikalingą pagalbą.

7.   Audito, kurį ATHENA vardu atlieka auditoriai, sąnaudos laikomos bendrosiomis ATHENA sąnaudomis.

40 straipsnis

Metinis ataskaitų teikimas

1.   Pasibaigus finansiniams metams iki kovo 31 d. arba per keturis mėnesius nuo vadovaujamos operacijos pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė, kiekvienas operacijos vadas pateikia ATHENA apskaitos pareigūnui būtiną informaciją, kurios reikia parengti metinėms bendrųjų sąnaudų ataskaitoms, metinėms iš anksto finansuotų ir kompensuotų pagal 29 straipsnį išlaidų ataskaitoms ir metinei veiklos atskaitai parengti.

2.   Pasibaigus finansiniams metams iki balandžio 30 d. administratorius, padedant apskaitos pareigūnui ir kiekvienos operacijos vadui, parengia ir pateikia Specialiajam komitetui bei Auditorių kolegijai preliminarias metines ataskaitas ir metinę veiklos ataskaitą.

3.   Pasibaigus finansiniams metams iki liepos 31 d. Auditorių kolegija pateikia Specialiajam komitetui metinę audito ataskaitą, o administratorius, padedant apskaitos pareigūnui ir kiekvienos operacijos vadui — ATHENA galutines metines ataskaitas. Pasibaigus finansiniams metams iki rugsėjo 30 d. Specialusis komitetas, atsižvelgdamas į Auditorių kolegijos audito ataskaitą, išnagrinėja metines ataskaitas, kad galėtų patvirtinti, jog administratorius, apskaitos pareigūnas ir kiekvienos operacijos vadas įvykdė su išlaidomis susijusius įsipareigojimus.

4.   Apskaitos pareigūnas ir kiekvienos operacijos vadas atsižvelgiant į jų įgaliojimų lygį saugo visas ataskaitas ir inventoriaus aprašą penkerių metų laikotarpį nuo atitinkamo patvirtinimo datos.

5.   Specialusis komitetas priima sprendimą finansinių metų, kurių ataskaitos buvo patvirtintos, biudžeto įvykdymo likutį taisomuoju biudžetu įtraukti į kitų finansinių metų biudžetą kaip pajamas ar išlaidas, atsižvelgiant į aplinkybes.

6.   Ta finansinių metų biudžeto įvykdymo likučio dalis, kuri atsiranda dėl asignavimų, kurie buvo numatyti bendrosioms sąnaudoms, atsiradusioms rengiantis operacijoms ar vykdant tolesnę su jomis susijusią veiklą, įskaitoma kaip dalyvaujančių valstybių narių kiti įnašai.

7.   Ta biudžeto įvykdymo likučio dalis, kuri atsiranda dėl asignavimų, kurie buvo numatyti konkrečios operacijos bendrosioms veiklos sąnaudoms padengti, įskaitoma kaip valstybių narių, kurios sumokėjo įnašus tai operacijai, kiti įnašai.

8.   Tais atvejais, kai neįmanoma išmokėti kompensacijos, išskaičiuojant kompensacijų sumas iš ATHENA mokėtinų įnašų, atitinkamoms valstybėms narėms kompensuotinos sumos pervedamos iš biudžeto įvykdymo likučio.

9.   Visos operacijoje dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais iki kovo 31 d. savanoriškai pateikia administratoriui, atitinkamais atvejais per operacijos vadą, informaciją apie papildomas sąnaudas, kurias praėjusiais finansiniais metais jos patyrė vykdant operaciją. Ši informacija paskirstoma nurodant pagrindines išlaidų rūšis. Šią informaciją renka administratorius, kad pateiktų Specialiajam komitetui papildomų operacijos sąnaudų apžvalgą.

41 straipsnis

Operacijos ataskaitų teikimas

1.   Užbaigus operaciją, Specialusis komitetas, remdamasis administratoriaus arba valstybės narės pasiūlymu, gali priimti sprendimą, kad apskaitos pareigūnui ir operacijos vadui padedant administratorius Specialiajam komitetui pateikia valdymo ataskaitas ir konkrečių operacijų balansus bent už laikotarpį iki operacijos užbaigimo dienos ir, jeigu įmanoma, iki operacijos nutraukimo dienos. Administratoriui nustatytas pateikimo terminas negali būti trumpesnis negu keturi mėnesiai nuo operacijos užbaigimo dienos.

2.   Jeigu per nurodytą terminą valdymo ataskaitose ir balanse neįmanoma įtraukti su tos operacijos nutraukimu susijusių pajamų ir išlaidų, tos pajamos ir išlaidos įtraukiamos į ATHENA metinę valdymo ataskaitą ir metinį balansą, kuriuos metinių ataskaitų pateikimo požiūriu patikrina Specialusis komitetas.

3.   Specialusis komitetas patvirtina jam pateiktą konkrečios operacijos valdymo ataskaitą ir balansą. Jis patvirtina, kad administratorius, apskaitos pareigūnas ir atitinkamos operacijos vadas įvykdė susijusius įsipareigojimus.

4.   Tais atvejais, kai neįmanoma išmokėti kompensacijos, išskaičiuojant kompensacijų sumas iš ATHENA mokėtinų įnašų, atitinkamoms valstybėms narėms kompensuotinos sumos pervedamos iš biudžeto įvykdymo likučio.

12 SKYRIUS

TEISINĖ ATSAKOMYBĖ

42 straipsnis

1.   Sąlygas, reglamentuojančias operacijos vado, administratoriaus ir kitų darbuotojų, visų pirma skirtų Bendrijos institucijų ar valstybių narių, drausminę ir baudžiamąją atsakomybę netinkamo ar aplaidaus biudžeto vykdymo atvejais, reglamentuoja Tarnybos nuostatai arba jiems taikomi susitarimai. Be to, ATHENA savo iniciatyva arba prisidedančios valstybės prašymu pirmiau nurodytiems darbuotojams gali iškelti civilinį ieškinį.

2.   Europos Bendrijos ar Tarybos Generalinis sekretorius jokiais atvejais negali būti prisidedančios valstybės laikomi atsakingais dėl administratoriaus, apskaitos pareigūno ar jiems paskirto personalo pareigų vykdymo.

3.   Pagal sutartis, sudarytas vykdant biudžetą, galinčius atsirasti sutartinius įsipareigojimus pasitelkdamos ATHENA vykdo prisidedančios valstybės. Juos reglamentuoja atitinkamoms sutartims taikytina teisė.

4.   Deliktinės atsakomybės atveju bet kokia operacijos štabo, karinių pajėgų vadavietės ir krizių valdymo struktūrų karinio komponento vadavietės, kurių sudėtį tvirtina operacijos vadas, ar jų darbuotojų pareigų vykdymo metu padarytą žalą per ATHENA atlygina prisidedančios valstybės, vadovaudamosi bendraisiais valstybėse narėse galiojančių teisės aktų nustatytais įprastais žalos atlyginimo principais ir konkrečios operacijos veiksmų vietoje taikomais pajėgų tarnybos nuostatais.

5.   Europos Bendrijos ar valstybės narės jokiu atveju negali būti prisidedančios valstybės laikomos atsakingomis už sutartis, sudarytas vykdant biudžetą, ar krizių valdymo struktūros skyrių ar padalinių, kurių sudėtį tvirtina operacijos vadas, ar jų darbuotojų pareigų vykdymo metu padarytą žalą.

43 straipsnis

Peržiūra

Šis sprendimas, įskaitant jo priedus, peržiūrimas po kiekvienos operacijos arba bent kas 18 mėnesių. Pirmoji peržiūra atliekama ne vėliau kaip iki 2004 m. pabaigos. ATHENA valdymo organai prisideda atliekant tokias peržiūras.

44 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2004/197/BUSP panaikinamas.

Nuorodos daromos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir turėtų būti skaitomos pagal VI priede pateikiamą atitikmenų lentelę.

45 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

46 straipsnis

Paskelbimas

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 14 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OL L 63, 2004 2 28, p. 68. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/91/BUSP (OL L 41, 2007 2 13, p. 11).

1

(2)  Žr. V priedą.

2

(3)  OL L 253, 2000 10 7, p. 42.

3

(4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

4

---

I PRIEDAS

Bendrosios sąnaudos, kurias apmoka ATHENA, neatsižvelgiant į tai, kada jos atsiranda

Tais atvejais, kai toliau išvardytos bendrosios sąnaudos negali būti tiesiogiai susiejamos su konkrečia operacija, Specialusis komitetas gali nuspręsti atitinkamus asignavimus įtraukti į bendrąją metinio biudžeto dalį. Šie asignavimai turėtų būti įtraukiami, kiek tai įmanoma, į straipsnius, atspindinčius labiausiai su jais susijusią operaciją.

| 1. | Operacijos vado ir jo personalo misijos išlaidos operacijos ataskaitoms Specialiajam komitetui pateikti. |
| --- | --- |

1.

Operacijos vado ir jo personalo misijos išlaidos operacijos ataskaitoms Specialiajam komitetui pateikti.

| 2. | Išmokos, mokėtinos pasitelkiant ATHENA, už žalą ir sąnaudas, susijusias su ieškiniais ir bylinėjimusi. |
| --- | --- |

2.

Išmokos, mokėtinos pasitelkiant ATHENA, už žalą ir sąnaudas, susijusias su ieškiniais ir bylinėjimusi.

| 3. | Sąnaudos, atsiradusios dėl priimto sprendimo saugoti operacijos vykdymui bendrai įsigytas medžiagas (jeigu šios sąnaudos priskiriamos metinio biudžeto bendrajai daliai, nurodoma sąsaja su konkrečia operacija). |
| --- | --- |

3.

Sąnaudos, atsiradusios dėl priimto sprendimo saugoti operacijos vykdymui bendrai įsigytas medžiagas (jeigu šios sąnaudos priskiriamos metinio biudžeto bendrajai daliai, nurodoma sąsaja su konkrečia operacija).

Be to, į metinio biudžeto bendrąją dalį įtraukiami asignavimai šioms operacijų, prie kurių finansavimo prisidėjo dalyvaujančios valstybės narės, bendrosioms sąnaudoms padengti:

| 1. | Mokesčiai už banko paslaugas |
| --- | --- |

1.

Mokesčiai už banko paslaugas

| 2. | Mokesčiai už audito paslaugas |
| --- | --- |

2.

Mokesčiai už audito paslaugas

| 3. | Bendrosios sąnaudos, susijusios su pasirengimo operacijai etapu, kaip apibrėžta II priede. |
| --- | --- |

3.

Bendrosios sąnaudos, susijusios su pasirengimo operacijai etapu, kaip apibrėžta II priede.

---

II PRIEDAS

Bendrosios veiklos sąnaudos, susijusios su pasirengimo operacijai etapu, kurias apmoka ATHENA

Papildomos transporto ir apgyvendinimo sąnaudos, būtinos tiriamosioms misijoms ir karinių pajėgų parengimui (visų pirma faktų nustatymo misijos ir išžvalgymas) konkrečioms Sąjungos karinėms operacijoms.

Medicinos paslaugos: asmenų, dalyvaujančių tiriamosiose misijose ir karinių pajėgų parengime konkrečioms Sąjungos karinėms operacijoms, neatidėliotinos medicininės evakuacijos (medicininė evakuacija), kai operacijos veiksmų vietoje medicininio gydymo negalima suteikti, sąnaudos.

---

III PRIEDAS

III-A

Bendrosios veiklos sąnaudos, susijusios su aktyviuoju operacijų etapu, kurias visada apmoka ATHENA

Sąjungos karinių operacijų atveju ATHENA kaip bendrąsias veiklos sąnaudas apmokės toliau nurodytas papildomas sąnaudas, kurios yra būtinos operacijai:

| 1. | ES vadovaujamų operacijų ar karinių pratybų metu dislokuojamo ar nuolatinio štabo papildomos sąnaudos












  a) | Štabas (HQ): |
| --- | --- | --- |

1.

ES vadovaujamų operacijų ar karinių pratybų metu dislokuojamo ar nuolatinio štabo papildomos sąnaudos

a)

Štabas (HQ):

operacijos štabas, karinių pajėgų ir komponento vadavietė;

| b) | Operacijos štabas (OHQ): |
| --- | --- |

b)

Operacijos štabas (OHQ):

operacijos vado, atsakingo už ES karinių pajėgų tam tikrai operacijai suformavimą, operacijos pradžią, palaikymą ir atkūrimą, pastovus, ne operacijos veiksmų lauke esantis štabas;

Konkrečios operacijos štabui taikoma bendrųjų sąnaudų sąvoka taip pat taikoma Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir ATHENA tiek, kiek jų veikla tiesiogiai susijusi su ta operacija;

| c) | Karinių pajėgų vadavietė (FHQ): |
| --- | --- |

c)

Karinių pajėgų vadavietė (FHQ):

operacijos teritorijoje dislokuotų ES pajėgų vadavietė;

| d) | Karinio komponento vadavietė (CCHQ): |
| --- | --- |

d)

Karinio komponento vadavietė (CCHQ):

operacijai dislokuoto ES karinio komponento vado vadavietė (t. y. sausumos, oro, jūrų ir kitų ypatingų funkcijų vadai, kuriuos atsižvelgiant į operacijos pobūdį gali prireikti paskirti);

| e) | transporto sąnaudos: |
| --- | --- |

e)

transporto sąnaudos:

transportavimas į ir iš operacijos veiksmų vietą FHQ ir CCHQ dislokuoti, palaikyti ir atkurti; OHQ transporto sąnaudos, būtinos operacijai;

| f) | administravimas: |
| --- | --- |

f)

administravimas:

papildoma biuro ir apgyvendinimo įranga, sutartinės ir komunalinės paslaugos, pastatų priežiūros sąnaudos;

| g) | vietoje samdomas personalas: |
| --- | --- |

g)

vietoje samdomas personalas:

civilinis personalas, tarptautiniai konsultantai ir vietoje samdomas personalas (piliečiai ir užsienyje dirbantys darbuotojai), reikalingas operacijai, kuriai vykdyti neužtenka įprastų išteklių, vykdyti (įskaitant apmokėjimą už viršvalandžius);

| h) | ryšiai: |
| --- | --- |

h)

ryšiai:

kapitalo išlaidos perkant ir naudojant papildomą ryšio ir IT įrangą ir sąnaudos, susijusios su suteiktomis paslaugomis (modemų, telefonų linijų, palydovinių telefonų, faksų su kodavimo sistema, saugių linijų, interneto prieigos, duomenų perdavimo linijų, vietinio tinklo nuoma ir priežiūra);

| i) | transportas/kelionės išlaidos, susijusios su transporto (išskyrus sąnaudas dienpinigiams) priemonės pervežimu ir štabo operacijų teritorijoje: |
| --- | --- |

i)

transportas/kelionės išlaidos, susijusios su transporto (išskyrus sąnaudas dienpinigiams) priemonės pervežimu ir štabo operacijų teritorijoje:

kitokiomis kelionėmis pasitelkus kitas transporto priemones bei krovinių pervežimo sąnaudos, įskaitant nacionalinių savanorių pajėgų ir lankytojų kelionės išlaidas; papildomos degalų sąnaudos, viršijančios įprastas operacijos degalų sąnaudas; papildomų transporto priemonių nuoma; oficialių kelionių iš operacijos vykdymo vietos į Briuselį ir (arba) ES organizuojamus susitikimus sąnaudos; trečiosios šalies draudimo sąnaudos tam tikroms šalims reikalaujant, kad tarptautinės organizacijos, vykdančios operacijas jų teritorijoje, būtų apdraustos;

| j) | kareivinės ir pajėgų buveinė/infrastruktūra: |
| --- | --- |

j)

kareivinės ir pajėgų buveinė/infrastruktūra:

operacijos veiksmų lauke vadavietėms reikalingų įrenginių įsigijimo, nuomos ar remonto išlaidos (prireikus pastatų, slėptuvių ir palapinių nuoma);

| k) | visuomenės informavimas: |
| --- | --- |

k)

visuomenės informavimas:

su informavimo kampanijomis susijusios sąnaudos bei operacijos štabo ir karinių pajėgų vadavietės informacijos teikimo žiniasklaidai laikantis einamojo karinių pajėgų vadavietės sukurtos informavimo strategijos sąnaudos;

| l) | atstovavimas ir priėmimai: |
| --- | --- |

l)

atstovavimas ir priėmimai:

reprezentacinės sąnaudos; operacijos vykdymui būtinos štabo lygio sąnaudos.

| 2. | Papildomos sąnaudos, atsiradusios teikiant bendro pobūdžio paramą karinėms pajėgoms:
  Toliau nurodytos sąnaudos yra karinių pajėgų dislokavimo operacijos vietoje sąnaudos:












  a) | dislokavimo darbai/infrastruktūra: |
| --- | --- | --- |

2.

Papildomos sąnaudos, atsiradusios teikiant bendro pobūdžio paramą karinėms pajėgoms:

Toliau nurodytos sąnaudos yra karinių pajėgų dislokavimo operacijos vietoje sąnaudos:

a)

dislokavimo darbai/infrastruktūra:

neišvengiamos išlaidos, būtinos, kad visos karinės pajėgos galėtų vykdyti savo misiją (bendrai naudojami oro uostai, geležinkeliai, uostai, įskaitant keleivių išlaipinimo vietas ir susirinkimo zonas; elektros energijos ir vandens tiekimas, pastovių pajėgų apsauga, saugyklos, automobilių stovėjimo aikštelės; techninė parama);

| b) | tapatybės ženklinimas: |
| --- | --- |

b)

tapatybės ženklinimas:

konkretūs tapatybės ženklai, „Europos Sąjungos“ tapatybės kortelės, ženkleliai, medaliai, Europos Sąjungos spalvų vėliavos ir kitoks karinių pajėgų ar štabų tapatybės ženklinimas (išskyrus drabužius, kepures ar uniformas);

| c) | medicinos paslaugos: |
| --- | --- |

c)

medicinos paslaugos:

neatidėliotina medicininė evakuacija (Medevac).

| 3. | Papildomos ES pajėgų sąnaudos, atsiradusios naudojantis bendrais NATO ištekliais ir pajėgumais, suteiktais ES vadovaujamai operacijai.
  Europos Sąjungos sąnaudos, atsiradusios taikant vienai iš ES karinių operacijų ES ir NATO susitarimus, susijusios su NATO bendrųjų lėšų ir pajėgumų, suteiktais ES vadovaujamai operacijai, išdavimu, stebėsena ir grąžinimu ar pareikalavimu grąžinti. NATO vykdomas kompensavimas ES. |
| --- | --- |

3.

Papildomos ES pajėgų sąnaudos, atsiradusios naudojantis bendrais NATO ištekliais ir pajėgumais, suteiktais ES vadovaujamai operacijai.

Europos Sąjungos sąnaudos, atsiradusios taikant vienai iš ES karinių operacijų ES ir NATO susitarimus, susijusios su NATO bendrųjų lėšų ir pajėgumų, suteiktais ES vadovaujamai operacijai, išdavimu, stebėsena ir grąžinimu ar pareikalavimu grąžinti. NATO vykdomas kompensavimas ES.

| 4. | ES papildomos sąnaudos, susijusios su prekėmis, paslaugomis ar darbais, kurie įtraukti į bendrųjų sąnaudų sąrašą ir kuriuos pagal 11 ir 12 straipsniuose nurodytą susitarimą ES vadovaujamai operacijai suteikė valstybė narė, ES institucija, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija. Valstybės, ES institucijos ar tarptautinės organizacijos vykdomas kompensavimas pagal tokį susitarimą. |
| --- | --- |

4.

ES papildomos sąnaudos, susijusios su prekėmis, paslaugomis ar darbais, kurie įtraukti į bendrųjų sąnaudų sąrašą ir kuriuos pagal 11 ir 12 straipsniuose nurodytą susitarimą ES vadovaujamai operacijai suteikė valstybė narė, ES institucija, trečioji valstybė ar tarptautinė organizacija. Valstybės, ES institucijos ar tarptautinės organizacijos vykdomas kompensavimas pagal tokį susitarimą.

III-B

Bendrosios veiklos sąnaudos, susijusios su aktyviuoju ypatingos operacijos etapu, kurias Tarybos sprendimu apmoka ATHENA

| Transporto sąnaudos: | sąnaudos, būtinos pervežimui į (iš) operacijos veiksmų vietą karinėms pajėgoms dislokuoti, palaikyti ir atkurti. |
| --- | --- |
| Kareivinės ir pajėgų buveinė/infrastruktūra: | operacijos veiksmų lauke esančių pastatų, jeigu jų prireiktų operacijai dislokuotoms karinėms pajėgoms, įsigijimo, nuomos ar remonto sąnaudos (pastatų, slėptuvių ir palapinių nuoma). |
| Daugianacionalinė pajėgų vadavietė: | daugianacionalinė ES pajėgų, dislokuotų operacijos teritorijoje, vadavietė. |
| Informacijos gavimas: | informacijos gavimas (palydovinės nuotraukos; žvalgyba operacijos vietoje, išžvalgymas ir stebėjimas (ISR), įskaitant žemės stebėjimą iš oro (AGSR); iš asmenų gaunama žvalgybos informacija). |

Transporto sąnaudos:

sąnaudos, būtinos pervežimui į (iš) operacijos veiksmų vietą karinėms pajėgoms dislokuoti, palaikyti ir atkurti.

Kareivinės ir pajėgų buveinė/infrastruktūra:

operacijos veiksmų lauke esančių pastatų, jeigu jų prireiktų operacijai dislokuotoms karinėms pajėgoms, įsigijimo, nuomos ar remonto sąnaudos (pastatų, slėptuvių ir palapinių nuoma).

Daugianacionalinė pajėgų vadavietė:

daugianacionalinė ES pajėgų, dislokuotų operacijos teritorijoje, vadavietė.

Informacijos gavimas:

informacijos gavimas (palydovinės nuotraukos; žvalgyba operacijos vietoje, išžvalgymas ir stebėjimas (ISR), įskaitant žemės stebėjimą iš oro (AGSR); iš asmenų gaunama žvalgybos informacija).

III-C

Bendrosios veiklos sąnaudos, kurias operacijos vado prašymu Specialiajam komitetui pritarus apmoka ATHENA

| a) | būtina papildoma įranga: specialios nenumatytos operacijai vykdyti būtinos įrangos nuoma ar pirkimas, kai įsigyta įranga misijai pasibaigus negrąžinama; |
| --- | --- |

a)

būtina papildoma įranga: specialios nenumatytos operacijai vykdyti būtinos įrangos nuoma ar pirkimas, kai įsigyta įranga misijai pasibaigus negrąžinama;

| b) | medicinos paslaugos: 1, 2 ir 3 paskirties įranga operacijos vietoje; |
| --- | --- |

b)

medicinos paslaugos: 1, 2 ir 3 paskirties įranga operacijos vietoje;

| c) | informacijos gavimas: informacijos gavimas (palydovinės nuotraukos; žvalgyba operacijos vietoje, išžvalgymas ir stebėjimas (ISR), įskaitant žemės stebėjimą iš oro (AGSR); iš asmenų gaunama žvalgybos informacija); |
| --- | --- |

c)

informacijos gavimas: informacijos gavimas (palydovinės nuotraukos; žvalgyba operacijos vietoje, išžvalgymas ir stebėjimas (ISR), įskaitant žemės stebėjimą iš oro (AGSR); iš asmenų gaunama žvalgybos informacija);

| d) | kiti esminiai pajėgumai operacijos vietoje: pajėgumai operacijos vietoje (išminavimas operacijos vietoje, jeigu būtina operacijai; cheminė, biologinė, radiologinė ir branduolinė (CBRN) apsauga; kuro saugyklos ir tiekimo įranga; operacijos vietoje surinktų ginklų ir šaudmenų saugojimas ir sunaikinimas) laikantis bendrųjų veiksmų. |
| --- | --- |

d)

kiti esminiai pajėgumai operacijos vietoje: pajėgumai operacijos vietoje (išminavimas operacijos vietoje, jeigu būtina operacijai; cheminė, biologinė, radiologinė ir branduolinė (CBRN) apsauga; kuro saugyklos ir tiekimo įranga; operacijos vietoje surinktų ginklų ir šaudmenų saugojimas ir sunaikinimas) laikantis bendrųjų veiksmų.

---

IV PRIEDAS

Bendrosios veiklos sąnaudos, susijusios su operacijos nutraukimu, kurias apmoka ATHENA

Sąnaudos, atsiradusios ieškant bendrai finansuojamos operacijai skirtos įrangos ir infrastruktūros galutinės paskirties vietos.

Papildomos operacijos ataskaitų rengimo sąnaudos. Reikalavimus atitinkančius bendrosios sąnaudos nustatomos pagal III priedą, atsižvelgiant į tai, kad ataskaitoms rengti reikalingi darbuotojai priklauso tos operacijos štabui netgi tada, kai pastarasis jau yra nutraukusi savo veiklą.

---

V PRIEDAS

Panaikintas sprendimas su jo vėlesniais pakeitimais

| Tarybos sprendimas 2004/197/BUSP | (OL L 63, 2004 2 28, p. 68). |
| --- | --- |
| Tarybos sprendimas 2004/925/BUSP | (OL L 395, 2004 12 31, p. 68). |
| Tarybos sprendimas 2005/68/BUSP | (OL L 27, 2005 1 29, p. 59). |
| Tarybos sprendimas 2007/91/BUSP | (OL L 41, 2007 2 13, p. 11). |

Tarybos sprendimas 2004/197/BUSP

(OL L 63, 2004 2 28, p. 68).

Tarybos sprendimas 2004/925/BUSP

(OL L 395, 2004 12 31, p. 68).

Tarybos sprendimas 2005/68/BUSP

(OL L 27, 2005 1 29, p. 59).

Tarybos sprendimas 2007/91/BUSP

(OL L 41, 2007 2 13, p. 11).

---

VI PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Sprendimas 2004/197/BUSP | Šis sprendimas |
| --- | --- |
| Nuo 1–10 straipsniai | 1–10 straipsniai |
| 10a straipsnis | 11 straipsnis |
| 10b straipsnis | 12 straipsnis |
| 11 straipsnis | 13 straipsnis |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| 14 straipsnio 1–3 dalys | 16 straipsnio 1–3 dalys |
| 14 straipsnio 3a dalis | 16 straipsnio 4 dalis |
| 14 straipsnio 4 dalis | 16 straipsnio 5 dalis |
| 14 straipsnio 5 dalis | 16 straipsnio 6 dalis |
| 14 straipsnio 6 dalis | 16 straipsnio 7 dalis |
| 14 straipsnio 7 dalis | 16 straipsnio 8 dalis |
| 15 straipsnis | 17 straipsnis |
| 16 straipsnis | 18 straipsnis |
| 17 straipsnis | 19 straipsnis |
| 18 straipsnis | 20 straipsnis |
| 19 straipsnis | 21 straipsnis |
| 20 straipsnis | 22 straipsnis |
| 21 straipsnis | 23 straipsnis |
| 22 straipsnis | 24 straipsnis |
| 23 straipsnis | 25 straipsnis |
| 24 straipsnio 2 dalis | 26 straipsnio 1 dalis |
| 24 straipsnio 3 dalis | 26 straipsnio 2 dalis |
| 24 straipsnio 4 dalis | 26 straipsnio 3 dalis |
| 24 straipsnio 5 dalis | 26 straipsnio 4 dalis |
| 24 straipsnio 6 dalis | 26 straipsnio 5 dalis |
| 24 straipsnio 7 dalis | 26 straipsnio 6 dalis |
| 24 straipsnio 8 dalis | 26 straipsnio 7 dalis |
| 25 straipsnio 1–6 dalys | 27 straipsnio 1–6 dalys |
| 25 straipsnio 9 dalis | 27 straipsnio 7 dalis |
| 25 straipsnio 7 dalis | 27 straipsnio 8 dalis |
| 25 straipsnio 8 dalis | 27 straipsnio 9 dalis |
| 26 straipsnis | 28 Straipsnis |
| 27 straipsnis | 29 straipsnis |
| 28 straipsnis | 30 straipsnis |
| 29 straipsnis | 31 straipsnis |
| 30 straipsnis | 32 straipsnis |
| 31 straipsnis | 33 straipsnis |
| 32 straipsnis | 34 straipsnis |
| 33 straipsnis | 35 straipsnis |
| 34 straipsnis | 36 straipsnis |
| 35 straipsnis | 37 straipsnis |
| 36 straipsnis | 38 straipsnis |
| 37 straipsnio 1–2 dalys | 39 straipsnio 1–2 dalys |
| 37 straipsnio 4 dalis | 39 straipsnio 3 dalis |
| 37 straipsnio 5 dalis | 39 straipsnio 4 dalis |
| 37 straipsnio 6 dalis | 39 straipsnio 5 dalis |
| 37 straipsnio 7 dalis | 39 straipsnio 6 dalis |
| 37 straipsnio 8 dalis | 39 straipsnio 7 dalis |
| 38 straipsnio 1–2 dalys | 40 straipsnio 1–2 dalys |
| 38 straipsnio 2a dalis | 40 straipsnio 3 dalis |
| 38 straipsnio 3 dalis | 40 straipsnio 4 dalis |
| 38 straipsnio 4 dalis | 40 straipsnio 5 dalis |
| 38 straipsnio 5 dalis | 40 straipsnio 6 dalis |
| 38 straipsnio 6 dalis | 40 straipsnio 7 dalis |
| 38 straipsnio 7 dalis | 40 straipsnio 8 dalis |
| 38 straipsnio 8 dalis | 40 straipsnio 9 dalis |
| 39 straipsnis | 41 straipsnis |
| 40 straipsnis | 42 straipsnis |
| 42 straipsnis | 43 straipsnis |
| — | 44 straipsnis |
| 43 straipsnio pirmas sakinys | 45 straipsnis |
| 43 straipsnio antras sakinys | 46 straipsnis |
| I priedo pirmos pastraipos 2 punktas | I priedo pirmos pastraipos 1 punktas |
| I priedo pirmos pastraipos 3 punktas | I priedo pirmos pastraipos 2 punktas |
| I priedo pirmos pastraipos 5 punktas | I priedo pirmos pastraipos 3 punktas |
| I priedo antra pastraipa | I priedo antra pastraipa |
| II–IV priedai | II–IV priedai |
| — | V priedas |
| — | VI priedas |

Sprendimas 2004/197/BUSP

Šis sprendimas

Nuo 1–10 straipsniai

1–10 straipsniai

10a straipsnis

11 straipsnis

10b straipsnis

12 straipsnis

11 straipsnis

13 straipsnis

12 straipsnis

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnio 1–3 dalys

16 straipsnio 1–3 dalys

14 straipsnio 3a dalis

16 straipsnio 4 dalis

14 straipsnio 4 dalis

16 straipsnio 5 dalis

14 straipsnio 5 dalis

16 straipsnio 6 dalis

14 straipsnio 6 dalis

16 straipsnio 7 dalis

14 straipsnio 7 dalis

16 straipsnio 8 dalis

15 straipsnis

17 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

17 straipsnis

19 straipsnis

18 straipsnis

20 straipsnis

19 straipsnis

21 straipsnis

20 straipsnis

22 straipsnis

21 straipsnis

23 straipsnis

22 straipsnis

24 straipsnis

23 straipsnis

25 straipsnis

24 straipsnio 2 dalis

26 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 3 dalis

26 straipsnio 2 dalis

24 straipsnio 4 dalis

26 straipsnio 3 dalis

24 straipsnio 5 dalis

26 straipsnio 4 dalis

24 straipsnio 6 dalis

26 straipsnio 5 dalis

24 straipsnio 7 dalis

26 straipsnio 6 dalis

24 straipsnio 8 dalis

26 straipsnio 7 dalis

25 straipsnio 1–6 dalys

27 straipsnio 1–6 dalys

25 straipsnio 9 dalis

27 straipsnio 7 dalis

25 straipsnio 7 dalis

27 straipsnio 8 dalis

25 straipsnio 8 dalis

27 straipsnio 9 dalis

26 straipsnis

28 Straipsnis

27 straipsnis

29 straipsnis

28 straipsnis

30 straipsnis

29 straipsnis

31 straipsnis

30 straipsnis

32 straipsnis

31 straipsnis

33 straipsnis

32 straipsnis

34 straipsnis

33 straipsnis

35 straipsnis

34 straipsnis

36 straipsnis

35 straipsnis

37 straipsnis

36 straipsnis

38 straipsnis

37 straipsnio 1–2 dalys

39 straipsnio 1–2 dalys

37 straipsnio 4 dalis

39 straipsnio 3 dalis

37 straipsnio 5 dalis

39 straipsnio 4 dalis

37 straipsnio 6 dalis

39 straipsnio 5 dalis

37 straipsnio 7 dalis

39 straipsnio 6 dalis

37 straipsnio 8 dalis

39 straipsnio 7 dalis

38 straipsnio 1–2 dalys

40 straipsnio 1–2 dalys

38 straipsnio 2a dalis

40 straipsnio 3 dalis

38 straipsnio 3 dalis

40 straipsnio 4 dalis

38 straipsnio 4 dalis

40 straipsnio 5 dalis

38 straipsnio 5 dalis

40 straipsnio 6 dalis

38 straipsnio 6 dalis

40 straipsnio 7 dalis

38 straipsnio 7 dalis

40 straipsnio 8 dalis

38 straipsnio 8 dalis

40 straipsnio 9 dalis

39 straipsnis

41 straipsnis

40 straipsnis

42 straipsnis

42 straipsnis

43 straipsnis

—

44 straipsnis

43 straipsnio pirmas sakinys

45 straipsnis

43 straipsnio antras sakinys

46 straipsnis

I priedo pirmos pastraipos 2 punktas

I priedo pirmos pastraipos 1 punktas

I priedo pirmos pastraipos 3 punktas

I priedo pirmos pastraipos 2 punktas

I priedo pirmos pastraipos 5 punktas

I priedo pirmos pastraipos 3 punktas

I priedo antra pastraipa

I priedo antra pastraipa

II–IV priedai

II–IV priedai

—

V priedas

—

VI priedas

---