# Den Europæiske Unions C 144/14.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 144 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang14. juni 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 144

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang14. juni 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Kommissionen |
| 2005/C 144/1 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2005/C 144/2 | Opfordring til at fremsætte bemærkninger om udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (ændringer vedrørende transportsektoren og kulindustrien) | 2 |
| 2005/C 144/3 | Ny sammensætning af ekspertgruppen vedrørende menneskehandel (Ekspertgruppen vedrørende menneskehandel blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2003/209/EF af 25. marts 2003) | 8 |
| 2005/C 144/4 | Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgninger om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Aquila-tilladelsen og Arcachon Maritime-tilladelsen)
   (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 144/5 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 144/6 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 144/7 | Kommissionens undersøgelse af naturgas- og elektricitetssektoren | 13 |
| 2005/C 144/8 | Kommissionens undersøgelse af detailbankvirksomheds- og erhvervsforsikringssektoren | 13 |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2005/C 144/9 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 31. maj 2005 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktivitet (KOM(2005) 88 endelig udg.) (CON/2005/16) | 14 |
| 2005/C 144/0 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 3. juni 2005 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (COM(2005) 155 endelig) (CON/2005/17) | 16 |
| 2005/C 144/1 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 3. juni 2005 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005) 154 endelig) (CON/2005/18) | 17 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Kommissionen

2005/C 144/1

Euroens vekselkurs

1

2005/C 144/2

Opfordring til at fremsætte bemærkninger om udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (ændringer vedrørende transportsektoren og kulindustrien)

2

2005/C 144/3

Ny sammensætning af ekspertgruppen vedrørende menneskehandel (Ekspertgruppen vedrørende menneskehandel blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2003/209/EF af 25. marts 2003)

(Ekspertgruppen vedrørende menneskehandel blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2003/209/EF af 25. marts 2003)

8

2005/C 144/4

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgninger om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Aquila-tilladelsen og Arcachon Maritime-tilladelsen)
   (
  1
  )

(Meddelelse om ansøgninger om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Aquila-tilladelsen og Arcachon Maritime-tilladelsen)

1

9

2005/C 144/5

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

11

2005/C 144/6

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure (
  1
  )

1

12

2005/C 144/7

Kommissionens undersøgelse af naturgas- og elektricitetssektoren

13

2005/C 144/8

Kommissionens undersøgelse af detailbankvirksomheds- og erhvervsforsikringssektoren

13

Den Europæiske Centralbank

2005/C 144/9

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 31. maj 2005 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktivitet (KOM(2005) 88 endelig udg.) (CON/2005/16)

14

2005/C 144/0

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 3. juni 2005 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (COM(2005) 155 endelig) (CON/2005/17)

16

2005/C 144/1

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 3. juni 2005 efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005) 154 endelig) (CON/2005/18)

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Kommissionen

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/1

---

Euroens vekselkurs (1)

13. juni 2005

(2005/C 144/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2062 |
| JPY | japanske yen | 131,74 |
| DKK | danske kroner | 7,4412 |
| GBP | pund sterling | 0,6683 |
| SEK | svenske kroner | 9,2665 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5379 |
| ISK | islandske kroner | 79,14 |
| NOK | norske kroner | 7,8485 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,574 |
| CZK | tjekkiske koruna | 29,998 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 249,58 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6958 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 4,0372 |
| ROL | rumænske lei | 36 160 |
| SIT | slovenske tolar | 239,43 |
| SKK | slovakiske koruna | 38,645 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,6631 |
| AUD | australske dollar | 1,586 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5165 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,381 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7132 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0247 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 220,8 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 8,2891 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,9831 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,315 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 615,71 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5846 |
| PHP | filippinske pesos | 66,552 |
| RUB | russiske rubler | 34,339 |
| THB | thailandske bath | 49,345 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2062

JPY

japanske yen

131,74

DKK

danske kroner

7,4412

GBP

pund sterling

0,6683

SEK

svenske kroner

9,2665

CHF

schweiziske franc

1,5379

ISK

islandske kroner

79,14

NOK

norske kroner

7,8485

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,574

CZK

tjekkiske koruna

29,998

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

249,58

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6958

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

4,0372

ROL

rumænske lei

36 160

SIT

slovenske tolar

239,43

SKK

slovakiske koruna

38,645

TRY

tyrkiske lira

1,6631

AUD

australske dollar

1,586

CAD

canadiske dollar

1,5165

HKD

hongkongske dollar

9,381

NZD

newzealandske dollar

1,7132

SGD

singaporeanske dollar

2,0247

KRW

sydkoreanske won

1 220,8

ZAR

sydafrikanske rand

8,2891

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,9831

HRK

kroatiske kuna

7,315

IDR

indonesiske rupiah

11 615,71

MYR

malaysiske ringgit

4,5846

PHP

filippinske pesos

66,552

RUB

russiske rubler

34,339

THB

thailandske bath

49,345

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/2

---

Opfordring til at fremsætte bemærkninger om udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte

(ændringer vedrørende transportsektoren og kulindustrien)

(2005/C 144/02)

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende forordningsudkast sende deres bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Energi og Transport |
| Afdeling A4 |
| Kontor DM 28 06/109 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 41 04 |
| E-mail: TREN STATE-AID@cec.eu.int |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Energi og Transport

Afdeling A4

Kontor DM 28 06/109

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 41 04

E-mail: TREN STATE-AID@cec.eu.int

Udkast til forordning om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte

(ændringer vedrørende transportsektoren og kulindustrien)

BEGRUNDELSE

1.   INDLEDNING

1.1.   De overordnede lovrammer for de minimis-støtte

I henhold til forordning (EF) nr. 994/98 kan Kommissionen ved en forordning fastsætte et loft, hvorunder støtteforanstaltninger ikke anses for at opfylde kriterierne i traktatens artikel 87, stk. 1. Af de fire kriterier, der nævnes i dette stykke, er det kriteriet om fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen, der anses for ikke at være opfyldt. Sådanne tilfælde af offentlig støtte er derfor ikke omfattet af anmeldelsespligten i artikel 88, stk. 3.

På dette grundlag har Kommissionen udstedt forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte. Denne forordning fastsætter et loft på 100.000 EUR i statsstøtte pr. virksomhed over en treårig periode, under hvilket artikel 87, stk. 1, ikke finder anvendelse. Det fastsættes ligeledes, at de minimis-reglen ikke påvirker virksomhedernes mulighed for til samme projekt at modtage statsstøtte, som Kommissionen har godkendt, eller som er omfattet af en gruppefritagelsesforordning, hvilket kan medføre en ganske betydelig kumulation af statsstøtte.

1.2.   Rammerne for transportsektoren

Da forordning (EF) nr. 69/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte blev udarbejdet, vedtog man at fortsætte med at udelukke transportsektoren — sammen med fiskeri- og landbrugssektoren — fra forordningens anvendelsesområde, ligesom det havde været tilfældet under det foregående retsgrundlag (1). Den vigtigste årsag til denne særstatus var, at de særlige regler for denne sektor og sektorens særlige økonomiske forhold betød, at selv små støttebeløb ville kunne fordreje konkurrencen mellem transportvirksomhederne og således opfylde kriterierne i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

1.3.   Rammerne for kulindustrien

Fra den 24. juli 2002 har kulindustrien været underlagt EF-traktaten, efter EKSF-traktatens udløb. Siden da gælder der særlige regler for sektoren (2), som forhindrer, at der anvendes andre undtagelsesordninger (3).

2.   BEGRUNDELSE

2.1.   Situationen i transportsektoren

Den fremgangsmåde, man valgte i 2001, anses i dag for forældet af følgende grunde:

2.1.1.   Økonomisk baggrund

På grund af den gradvise og, i sammenligning med andre sektorer af økonomien, sene liberalisering af transportsektorerne samt de strukturelle problemer på visse områder var det nødvendigt at anvende specifikke regler i begyndelsen. Kommissionen konstaterer imidlertid, at de økonomiske forhold har udviklet sig på en sådan måde, at der er mindre risiko for, at statsstøtte medfører en væsentlig konkurrenceforvridning. Liberaliseringen af transportmarkederne er nu gennemført, og markedsstrukturen er stabiliseret. Dette har medført en klar forbedring i virksomhedernes økonomiske forhold. Derfor udsættes de offentlige myndigheder i dag ikke for så stort et pres for at hjælpe virksomheder i nød og give dem urimelige fordele.

Men da transportsektoren er udelukket fra de minimis-forordningens anvendelsesområde, kan der ikke gives fritagelse for anmeldelsespligten, og derfor gælder statsstøtteproceduren for alle støttebeløb. Dertil kommer, at medlemsstaterne i stigende grad gør brug af horisontale statsstøtteforanstaltninger, herunder de minimis-forordningen, hvilket klart afspejler et konkurrencepolitisk krav om at give afkald på ad hoc-støtteordninger og sektorspecifikke ordninger. Hidtil har ingen af de horisontale rammer for statsstøtte, hvad enten det er meddelelser (4) eller andre undtagelsesforordninger end de minimis-forordningen (5), fastsat undtagelsesbestemmelser for transportsektoren. For at rette op på dette forhold samt øge retssikkerheden for de medlemsstater, der søger at anvende horisontale ordninger, bør man overveje, hvordan man kan forlige anvendelsen af statsstøttereglerne i transportsektoren med de undtagelser, som de andre sektorer af økonomien nyder godt af.

Endvidere bør det bemærkes, at de små statsstøttebeløb, der er blevet anmeldt til Kommissionen i løbet af de sidste år — herunder støtte til transportsektoren under horisontale de minimis-ordninger (6) — for størstedelens vedkommende er blevet vurderet som forenelige med traktatens bestemmelser uden større betænkeligheder. Rent faktisk har disse foranstaltningers formål været i overensstemmelse med Fællesskabets: iværksættelse af planer for modernisering af udstyr, der går videre end Fællesskabets standarder (7), stimulering af brugen af kombineret transport og gennemførelse af miljøbestemmelser (8) eller anskaffelse af mindre miljøforurenende køretøjer (9). Andre lignende sager er i øjeblikket ved at blive undersøgt (10). Derimod har Kommissionen altid anset støtte til transportvirksomheders anskaffelse af køretøjer (11) uden særlige miljø- eller sikkerhedsformål for uforenelige med traktaten, da sådanne foranstaltninger har tilbøjelighed til at fordreje konkurrencen mellem virksomhederne.

2.1.2.   Virkningerne af den gældende ordning

Indtil »Renove-dommene« havde det været Kommissionens vurdering, at undtagelsen gjaldt for samtlige transportsektorer. Imidlertid afgjorde Domstolen i »Renove-dommene« af 26. september 2002 (C-351/98) (12) og 13. februar 2003 (C-409/00) vedrørende vejtransport (13), at undtagelsen fra de minimis-reglen ikke kunne anvendes på ikke-erhvervsmæssig transport. Dette var stik imod Kommissionens fremgangsmåde, som var at erklære støtte til anskaffelse af lastbiler uforenelig med traktaten uden at skelne mellem de forskellige former for transportaktivitet. De to kategorier af virksomheder behandles altså forskelligt. På den ene side kan de virksomheder, der har transport som hovedaktivitet, kun nyde godt af støtteordninger med klart definerede formål (regionalstøtte, miljøforanstaltninger, støtte til små og mellemstore virksomheder mv.), som skal godkendes af Kommissionen, selv når der er tale om beløb, der ligger under loftet. På den anden side kan virksomheder, der ikke hører ind under sektoren som sådan, men som ikke desto mindre udøver transportaktivitet for egen regning (14) nyde godt af de minimis-reglen uden begrænsninger og uden forudgående tilladelse fra Kommissionen.

2.1.3.   Behandlingen af mobile aktiver

Hvad angår behandlingen af transportvirksomheders mobile aktiver (køretøjer, både og fly), bør man vurdere de mulige konsekvenser for konkurrencen af støttebeløb på 100 000 EUR pr. virksomhed over en treårig periode. I betragtning af prisen på fly og skibe til sø- og indlandstransport kan virkningen på strukturen i disse sektorer anses for ubetydelig. Derimod kan et beløb på 100 000 EUR over en treårig periode i vejtransportsektoren betragtes som væsentligt. I betragtning af denne sektors helt særlige struktur, det store antal små transportvirksomheder (især i visse medlemsstater) (15) og prisen på køretøjer (16) må der tages højde for, at sådanne beløb kan påvirke samhandelen og fordreje konkurrencen mellem medlemsstaterne. Hvis de investeringer, der støttes, medfører et væsentligt fald i omkostningerne til udskiftning af køretøjer, kan en sådan støtte udgøre driftsstøtte. Støtten kan ligeledes medvirke til at forøge køretøjsflåden, og dermed er der risiko for, at fortjenesten på et marked, hvor der i forvejen er stor konkurrence, reduceres yderligere. Følgelig bør der fortsat gælde en undtagelse for støtte til anskaffelse af køretøjer (lastbiler) i vejtransportsektoren.

Der er dog stadig en risiko for, at en sådan undtagelse som følge af de forskellige regler for transport for tredjepart og transport for egen regning (17) medfører en yderligere forvridning af konkurrencen mellem disse to typer transportaktiviteter. Kommissionen vil undersøge udviklingen og følgerne for vejtransportsektoren nærmere.

2.1.4.   Udnyttelse af Kommissionens ressourcer

I betragtning af, at Kommissionen råder over begrænset personale til at behandle statsstøttesager, bør Fællesskabets indsats koncentreres om de tilfælde, der i kraft af støttens omfang og rækkevidde medfører størst risiko for alvorlig konkurrenceforvridning. Dette er så meget desto mere nødvendigt nu, hvor Kommissionen står over for en stigning i antallet af anmeldelser af statsstøtte i forbindelse med udvidelsen af EU til 25 medlemsstater.

2.1.5.   Konklusion

På baggrund af de erfaringer, Kommissionen har høstet i en række statsstøttesager inden for transportsektoren i løbet af de år, hvor de minimis-reglen ikke er blevet anvendt, kan det fastslås, at støtte til transportvirksomheder — bortset fra støtte til anskaffelse af køretøjer — der ikke overskrider et loft på 100 000 EUR over en treårig periode, ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og ikke fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen. Kommissionen foreslår derfor at rette op på situationen ved ikke længere at udelukke transportsektoren fra de minimis-forordningens anvendelsesområde, undtagen i visse klart afgrænsede tilfælde (se afsnit 2.1.3.).

2.2.   Situationen i kulindustrien

Fra den 24. juli 2002 har kulindustrien været underlagt EF-traktaten, efter EKSF-traktatens udløb. Siden da gælder der særlige regler for sektoren (18), som forhindrer, at der anvendes andre undtagelsesordninger (19). Ifølge disse regler kan Kommissionen kun udøve sine beføjelser på grundlag af nøjagtige og fuldstændige oplysninger om, hvilke foranstaltninger de statslige myndigheder har til hensigt at træffe. Derfor bør medlemsstaterne give Kommissionen alle oplysninger om, hvilke direkte eller indirekte indgreb de agter at foretage til fordel for kulindustrien... Følgelig kan al statsstøtte potentielt opfylde kriterierne i artikel 87, stk. 1. Det forekommer dog ikke muligt at anvende de minimis-forordningen.

---

(1)  Meddelelsen fra Kommissionen om de minimis-støtteordninger (EFT C 68, 6.3.1996, s. 9) og Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT C 213, 23.7.1996, s. 4) udelukkede også transportsektoren fra anvendelsesområdet.

(2)  Forordning (EF) nr. 1407/2002 om statsstøtter til kulindustrien (EFT L 205, 2.8.2002, s. 1).

(3)  Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1407/2002.

(4)  F.eks. Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte (EFT C 74, 10.3.1998, s. 9), EF-rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (EFT C 37, 3.2.2001, s. 3).

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (EFT L 10, 13.1.2001, s. 20), Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT L 10, 13.1.2001, s. 33), Kommissionens forordning (EF) nr. 2204/2002 af 12. december 2002 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til beskæftigelse (EFT L 337, 13.12.2002, s. 3) og Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83, 27.3.1999, s. 1).

(6)  F.eks. beslutning af 16. oktober 2002 om sag N 600b/2001 — Spanien (beskæftigelsesstøtte i transportsektoren).

(7)  F.eks. »Lorenz-beslutningen« af 9. juni 2001 om sag N 409/2001 — Spanien (ARTE/PYME-programmet).

(8)  F.eks. beslutning af 5. marts 2003 om sag N 353/2001 — Frankrig (ADEME-støtteordningen i transportsektoren).

(9)  F.eks. beslutning af 22. maj 2002 om sag N 100/2001 — Danmark (støtte til vejtransportvirksomheder).

(10)  F.eks. sag N 202/2003 — Sverige (reduktion af små og mellemstore virksomheders bidrag til socialsikringsordninger).

(11)  Kommissionens såkaldte »Renove«-beslutninger: statsstøttebeslutning C20/1996 nr. 98/693/EF af 1. juli 1998 (ordningen i perioden 1994–1996) og statsstøttebeslutning C 65/1998 nr. 2001/605/EF (forlængelse af ordningen i 1997); Kommissionens såkaldte skattefradragsbeslutninger: statsstøttebeslutning C 32/92 nr. 93/496/EØF af 9.6.1993 (ordningen i 1992), statsstøttebeslutning C 45/95 nr. 96/3078 af 22.10.1996 (ordningen i perioden 1993-1994).

(12)  Sag C-351/98, Spanien mod Kommissionen, dom af 26. september 2002, Renove I, Sml. I -8031.

(13)  Sag C-409/00, Spanien mod Kommissionen, dom af 13. februar 2003, Renove II, Sml. I-1487.

(14)  I disse sager har Domstolen bekræftet, at selv om sektoren for transport for egen regning ikke er en del af den transportsektor, der sigtes mod i de minimis-bestemmelserne, konkurrerer denne sektor direkte med erhvervstransportsektoren, hvad angår støtte, der overstiger de minimis-loftet. Ikke desto mindre fastslog Domstolen: »Kommissionen kan ... ikke afvise anvendelsen af de minimis-reglen på støtte, som er ydet virksomheder inden for sektorer, der ikke i medfør af de herom gældende bestemmelser er undtaget fra denne regels anvendelsesområde«.

(15)  Store dele af vejtransportsektoren består af mange små virksomheder. For disse mikrovirksomheder kan støttebeløb, der ligger under det fastsatte loft udgøre et forholdsmæssigt stort bidrag til deres aktivitet. I 2000 lå antallet af godstransportvirksomheder på 130 141 i Spanien, 112 173 i Italien, 32 885 i Tyskland, 36 819 i Det Forenede Kongerige og 10 290 i Nederlandene (kilde: Eurostat). En analyse af den gennemsnitlige omsætning pr. virksomhed i 2000 viser et meget lavt gennemsnit i Spanien og Italien, hvilket afspejler et stort antal virksomheder: 160 000 EUR i Spanien, 280 000 EUR i Italien, 1 350 000 EUR i Nederlandene, 710 000 EUR i Tyskland. Det skal bemærkes, at der er tale om gennemsnitstal (for både store, små og mellemstore virksomheder). En mere detaljeret analyse ville uden tvivl afsløre en omsætning hos de (mange) familievirksomheder, der er væsentligt lavere end de nationale gennemsnit. Antallet af medarbejdere pr. virksomhed er et andet udtryk for transportvirksomhedernes størrelse. Gennemsnittet på EU-niveau ligger på 5-6 personer. I Italien og Spanien er tallet nede på 3 personer. Da der også her er tale om gennemsnitstal, kan det konkluderes, at der er mange enpersonsvirksomheder.

(16)  Mellem 90 000 og 120 000 EUR for en lastbil på 40 ton.

(17)  Desuden er forbindelserne mellem virksomhederne i denne sektor meget flygtige, og derfor forekommer det sandsynligt, at markedsstrukturen vil reagere øjeblikkeligt på sådanne økonomiske bidrag på en måde, der strider mod almene interesser.

(18)  Forordning (EF) nr. 1407/2002 om statsstøtte til kulindustrien (EFT L 205, 2.8.2002, s. 1).

(19)  Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1407/2002.

---

Udkast

Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 2,

under henvisning til det offentliggjorte udkast til denne forordning,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte,

og ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EF) nr. 994/98 kan Kommissionen ved en forordning fastsætte et loft, hvorunder støtteforanstaltninger ikke anses for at opfylde kriterierne i traktatens artikel 87, stk. 1, og derfor ikke er omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EF) nr. 994/98 kan Kommissionen ved en forordning fastsætte et loft, hvorunder støtteforanstaltninger ikke anses for at opfylde kriterierne i traktatens artikel 87, stk. 1, og derfor ikke er omfattet af anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3.

| (2) | Kommissionen har i mange beslutninger anvendt traktatens artikel 87 og 88 og især afklaret støttebegrebet som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. Kommissionen har også bekendtgjort sin politik med hensyn til et de minimis-loft, hvorunder artikel 87, stk. 1, ikke finder anvendelse, senest i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i mange beslutninger anvendt traktatens artikel 87 og 88 og især afklaret støttebegrebet som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. Kommissionen har også bekendtgjort sin politik med hensyn til et de minimis-loft, hvorunder artikel 87, stk. 1, ikke finder anvendelse, senest i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (2).

| (3) | Under henvisning til de særlige regler, der gælder for landbrug, fiskeri og akvakultur og transport, samt risikoen for, at selv små støttebeløb inden for disse sektorer opfylder kriterierne i traktatens artikel 87, stk. 1, udelukkede Kommissionen på daværende tidspunkt disse sektorer fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 69/2001. På grund af den gradvise og, i sammenligning med andre sektorer af økonomien, sene liberalisering af transportsektorerne samt de strukturelle problemer på visse områder var det nødvendigt at anvende specifikke regler i begyndelsen. |
| --- | --- |

(3)

Under henvisning til de særlige regler, der gælder for landbrug, fiskeri og akvakultur og transport, samt risikoen for, at selv små støttebeløb inden for disse sektorer opfylder kriterierne i traktatens artikel 87, stk. 1, udelukkede Kommissionen på daværende tidspunkt disse sektorer fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 69/2001. På grund af den gradvise og, i sammenligning med andre sektorer af økonomien, sene liberalisering af transportsektorerne samt de strukturelle problemer på visse områder var det nødvendigt at anvende specifikke regler i begyndelsen.

| (4) | Endvidere har Domstolen i dom af 26. september 2002 (C-351/98) (3) og i dom af 13. februar 2003 (C-409/00) (4) om sagerne »Renove I og II« vedrørende vejtransport fastslået, at de minimis-reglen gælder for støtte til virksomheder, som udfører transport for egen regning. Domstolen erklærer (5): »Transportsektoren er ganske vist udtrykkeligt undtaget fra anvendelsesområdet for de minimis-reglen......, men denne undtagelse skal fortolkes strengt. Undtagelsen kan således ikke udvides til ligeledes at omfatte virksomheder, der ikke har transport som erhverv«. Følgelig fastslår Domstolen: (6)»Kommissionen kan ... ikke afvise anvendelsen af de minimis-reglen på støtte, som er ydet virksomheder inden for sektorer, der ikke i medfør af de herom gældende bestemmelser er undtaget fra denne regels anvendelsesområde«. Indtil »Renove-dommene« havde det været Kommissionens vurdering, at undtagelsen gjaldt for samtlige transportsektorer |
| --- | --- |

(4)

Endvidere har Domstolen i dom af 26. september 2002 (C-351/98) (3) og i dom af 13. februar 2003 (C-409/00) (4) om sagerne »Renove I og II« vedrørende vejtransport fastslået, at de minimis-reglen gælder for støtte til virksomheder, som udfører transport for egen regning. Domstolen erklærer (5): »Transportsektoren er ganske vist udtrykkeligt undtaget fra anvendelsesområdet for de minimis-reglen......, men denne undtagelse skal fortolkes strengt. Undtagelsen kan således ikke udvides til ligeledes at omfatte virksomheder, der ikke har transport som erhverv«. Følgelig fastslår Domstolen: (6)»Kommissionen kan ... ikke afvise anvendelsen af de minimis-reglen på støtte, som er ydet virksomheder inden for sektorer, der ikke i medfør af de herom gældende bestemmelser er undtaget fra denne regels anvendelsesområde«. Indtil »Renove-dommene« havde det været Kommissionens vurdering, at undtagelsen gjaldt for samtlige transportsektorer

| (5) | I betragtning af den omstrukturering af transportmarkederne, der er gennemført siden liberaliseringen, er der i dag principielt ikke mere nogen alvorlig risiko for, at de minimis-støtte fører til konkurrenceforvridning, som strider mod den fælles interesse. Imidlertid er der behov for at øge gennemskueligheden og styrke ligebehandlingen af alle sektorer af økonomien, inklusive transportsektoren. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af den omstrukturering af transportmarkederne, der er gennemført siden liberaliseringen, er der i dag principielt ikke mere nogen alvorlig risiko for, at de minimis-støtte fører til konkurrenceforvridning, som strider mod den fælles interesse. Imidlertid er der behov for at øge gennemskueligheden og styrke ligebehandlingen af alle sektorer af økonomien, inklusive transportsektoren.

| (6) | Desuden konstaterer Kommissionen, at medlemsstaterne generelt opretter generelle støtteordninger, der gælder horisontalt for alle økonomiske sektorer, herunder transportsektoren, og som forbliver under de minimis-loftet. Da transportsektoren er undtaget fra den gældende de minimis-forordning, skal alle disse ordninger imidlertid meddeles til Kommissionen, hvilket i høj grad nedsætter effektiviteten i anvendelsen af reglen. |
| --- | --- |

(6)

Desuden konstaterer Kommissionen, at medlemsstaterne generelt opretter generelle støtteordninger, der gælder horisontalt for alle økonomiske sektorer, herunder transportsektoren, og som forbliver under de minimis-loftet. Da transportsektoren er undtaget fra den gældende de minimis-forordning, skal alle disse ordninger imidlertid meddeles til Kommissionen, hvilket i høj grad nedsætter effektiviteten i anvendelsen af reglen.

| (7) | På baggrund af de erfaringer, Kommissionen har høstet i en række statsstøttesager inden for transportsektoren i løbet af de år, hvor denne sektor har været undtaget fra de minimis-reglen, kan det fastslås, at støtte til transportvirksomheder — bortset fra støtte til anskaffelse af køretøjer — der ikke overskrider et loft på 100 000 EUR over en treårig periode, ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og ikke fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af de erfaringer, Kommissionen har høstet i en række statsstøttesager inden for transportsektoren i løbet af de år, hvor denne sektor har været undtaget fra de minimis-reglen, kan det fastslås, at støtte til transportvirksomheder — bortset fra støtte til anskaffelse af køretøjer — der ikke overskrider et loft på 100 000 EUR over en treårig periode, ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og ikke fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen.

| (8) | I betragtning af vejtransportsektorens særlige struktur, det store antal små transportvirksomheder (især i visse medlemsstater) og prisen på køretøjer, der ligger tæt på de minimis-loftet, må der tages højde for, at sådanne støttebeløb ikke desto mindre kan påvirke samhandelen og fordreje konkurrencen mellem medlemsstaterne i strid med den fælles interesse. Derfor bør der fortsat gælde en undtagelse for støtte til anskaffelse af køretøjer i vejtransportsektoren. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af vejtransportsektorens særlige struktur, det store antal små transportvirksomheder (især i visse medlemsstater) og prisen på køretøjer, der ligger tæt på de minimis-loftet, må der tages højde for, at sådanne støttebeløb ikke desto mindre kan påvirke samhandelen og fordreje konkurrencen mellem medlemsstaterne i strid med den fælles interesse. Derfor bør der fortsat gælde en undtagelse for støtte til anskaffelse af køretøjer i vejtransportsektoren.

| (9) | Fra den 24. juli 2002 har kulindustrien været underlagt EF-traktaten, efter EKSF-traktatens udløb. Siden da gælder der særlige regler for sektoren (7), som forhindrer, at der anvendes andre undtagelsesordninger (8). Ifølge disse regler kan Kommissionen »kun udøve sine beføjelser på grundlag af nøjagtige og fuldstændige oplysninger om, hvilke foranstaltninger de statslige myndigheder har til hensigt at træffe«, og derfor skal »medlemsstaterne give Kommissionen alle oplysninger om, hvilke direkte eller indirekte indgreb de agter at foretage til fordel for kulindustrien ...«. I betragtning af disse særlige forhold kan alle støttebeløb potentielt opfylde kriterierne i artikel 87, stk. 1. Det synes imidlertid ikke muligt at anvende de minimis-forordningen. |
| --- | --- |

(9)

Fra den 24. juli 2002 har kulindustrien været underlagt EF-traktaten, efter EKSF-traktatens udløb. Siden da gælder der særlige regler for sektoren (7), som forhindrer, at der anvendes andre undtagelsesordninger (8). Ifølge disse regler kan Kommissionen »kun udøve sine beføjelser på grundlag af nøjagtige og fuldstændige oplysninger om, hvilke foranstaltninger de statslige myndigheder har til hensigt at træffe«, og derfor skal »medlemsstaterne give Kommissionen alle oplysninger om, hvilke direkte eller indirekte indgreb de agter at foretage til fordel for kulindustrien ...«. I betragtning af disse særlige forhold kan alle støttebeløb potentielt opfylde kriterierne i artikel 87, stk. 1. Det synes imidlertid ikke muligt at anvende de minimis-forordningen.

| (10) | Af hensyn til retssikkerheden bør det afklares, hvilken virkning forordningen har på støtte, der er ydet, før forordningen trådte i kraft — |
| --- | --- |

(10)

Af hensyn til retssikkerheden bør det afklares, hvilken virkning forordningen har på støtte, der er ydet, før forordningen trådte i kraft —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 69/2001 ændres således:

| 1. | I artikel 1, litra a), erstattes »transportsektoren« af »kulindustrien, således som omhandlet i forordning (EF) nr. 1407/2002 af 23. juli 2002 om statsstøtte til kulindustrien (9)«. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1, litra a), erstattes »transportsektoren« af »kulindustrien, således som omhandlet i forordning (EF) nr. 1407/2002 af 23. juli 2002 om statsstøtte til kulindustrien (9)«.

| 2. | I artikel 1 indsættes følgende: »litra d) støtte til vejtransportvirksomheders anskaffelse af køretøjer«.
  I artikel 4 indsættes følgende stykke efter stykke 1: »2. Denne forordning anvendes også på støtte, der er ydet før forordningen trådte i kraft, såfremt støtten opfylder alle de betingelser, der er fastlagt i forordningens artikel 1 og 2. Enhver støtte, der ikke opfylder disse betingelser, undersøges af Kommissionen i overensstemmelse med de relevante rammebestemmelser, retningslinjer, meddelelser og udtalelser«.
  I artikel 4 bliver stykke 2 til stykke 3. |
| --- | --- |

2.

I artikel 1 indsættes følgende: »litra d) støtte til vejtransportvirksomheders anskaffelse af køretøjer«.

I artikel 4 indsættes følgende stykke efter stykke 1: »2. Denne forordning anvendes også på støtte, der er ydet før forordningen trådte i kraft, såfremt støtten opfylder alle de betingelser, der er fastlagt i forordningens artikel 1 og 2. Enhver støtte, der ikke opfylder disse betingelser, undersøges af Kommissionen i overensstemmelse med de relevante rammebestemmelser, retningslinjer, meddelelser og udtalelser«.

I artikel 4 bliver stykke 2 til stykke 3.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

---

(1)  EFT L 142, 14.5.1998, s. 1.

(2)  EFT L 10, 13.1.2001, s. 30.

(3)  Sml. I -8031.

(4)  Sml. I-1487.

(5)  Sag C-409/00, dom af 13. februar 2003, Renove II, præmis 70, Sml. I-1487.

(6)  Sag C-351/98, dom af 26. september 2002, Renove I, præmis 53, Sml. I -8031.

(7)  Forordning (EF) nr. 1407/2002 om statsstøtter til kulindustrien (EFT L 205, 2.8.2002, s. 1).

(8)  Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1407/2002.

(9)  EFT L 205, 2.8.2002, s. 1.

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/8

---

Ny sammensætning af ekspertgruppen vedrørende menneskehandel

(2005/C 144/03)

(Ekspertgruppen vedrørende menneskehandel blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 2003/209/EF af 25. marts 2003 (1))

Ved afgørelse af 7. juni 2005 har Kommissionen genudnævnt følgende som medlemmer af ekspertgruppen vedrørende menneskehandel fra og med den 1. marts 2005 for en periode på et år:

| | Jean-Michel Colombani |
| --- | --- |

Jean-Michel Colombani

| | Pippo Costella |
| --- | --- |

Pippo Costella

| | Mary Cunneen |
| --- | --- |

Mary Cunneen

| | Brice de Ruyver |
| --- | --- |

Brice de Ruyver

| | José Garcia Magariños |
| --- | --- |

José Garcia Magariños

| | Marco Gramegna |
| --- | --- |

Marco Gramegna

| | Krzysztof Karsznicki |
| --- | --- |

Krzysztof Karsznicki

| | Plamen Kolarski |
| --- | --- |

Plamen Kolarski

| | Martina Liebsch |
| --- | --- |

Martina Liebsch

| | Michel Marcus |
| --- | --- |

Michel Marcus

| | Isabella Orfano |
| --- | --- |

Isabella Orfano

| | Nell Rasmussen |
| --- | --- |

Nell Rasmussen

| | Elisabetta Rosi |
| --- | --- |

Elisabetta Rosi

| | Éva Rózsa |
| --- | --- |

Éva Rózsa

| | Henrik Sjölinder |
| --- | --- |

Henrik Sjölinder

| | Hana Snajdrova |
| --- | --- |

Hana Snajdrova

| | Gerda Theuermann |
| --- | --- |

Gerda Theuermann

| | Marina Tzvetkova |
| --- | --- |

Marina Tzvetkova

| | Bärbel Uhl |
| --- | --- |

Bärbel Uhl

| | Marjan Wijers |
| --- | --- |

Marjan Wijers

---

(1)  EUT L 79 af 26.3.2003, s. 25.

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/9

---

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1)

(Meddelelse om ansøgninger om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Aquila-tilladelsen« og »Arcachon Maritime-tilladelsen«)

(2005/C 144/04)

(EØS-relevant tekst)

Ved ansøgning af 18. december 2004 har selskaberne Vermilion Rep SAS og Vermilion Exploration SAS, hvis hovedsæders adresse er Route de Pontenx, PARENTIS-EN-BORN, 40161 (Frankrig), anmodet om eksklusiv tilladelse til i en periode på fem år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Aquila-tilladelsen« for et ca. 709 km2 stort areal delvis beliggende i departementet Gironde, delvis beliggende i dette departements fastlandssokkel og delvis beliggende på havbunden ud for dette departement.

Ved ansøgning af 4. marts 2005, har selskabet Island Oil and Gas plc, hvis hovedsæde er beliggende på adressen »Curdarragh« Annamult, Bennettsbridge, County Kilkenny (Irland), anmodet om eksklusiv tilladelse til i en periode på fem år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Arcachon Maritime-tilladelsen« for et ca. 638 km2 stort areal (delvis i konkurrence med ansøgningen om Aquila-tilladelsen) delvis beliggende i fastlandssoklen og på havbunden ud for departement Gironde.

Disse tilladelser ligger inden for en perimeter, der udgøres af længde- og breddekredse, som danner hjørner ved deres geografiske koordinater, idet udgangspunktet er længdekredsen gennem Paris (koordinaterne er opgivet i Greenwichgrader):

| Toppunkt | Længde | Bredde |
| --- | --- | --- |
| A | 4,30 gr Ø (1°31'56'' Ø) | 49,90 gr N (44°54'40'' N) |
| B | 3,90 gr Ø (1°10'20'' Ø) | 49,90 gr N (44°54'40'' N) |
| C | 3,90 gr Ø (1°10'20'' Ø) | 49,80 gr N (44°49'16'' N) |
| D | 4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø) | 49,80 gr N (44°49'16'' N) |
| E | 4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø) | 49,59 gr N (44°37'55'' N) |
| F | 4,01 gr Ø (1°16'17'' Ø) | 49,59 gr N (44°37'55'' N) |
| G | 4,01 gr Ø (1°16'17'' Ø) | 49,56 gr N (44°36'18'' N) |
| H | 4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø) | 49,56 gr N (44°36'18'' N) |
| I | 4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø) | 49,50 gr N (44°33'04'' N) |
| J | 4,10 gr Ø (1°21'08'' Ø) | 49,50 gr N (44°33'04'' N) |
| K | 4,10 gr Ø (1°21'08'' Ø) | 49,60 gr N (44°38'28'' N) |
| L | 4,20 gr Ø (1°26'32'' Ø) | 49,60 gr N (44°38'28'' N) |
| M | 4,20 gr Ø (1°26'32'' Ø) | 49,70 gr N (44°43'52'' N) |
| N | 4,30 gr Ø (1°31'56'' Ø) | 49,70 gr N (44°43'52'' N) |

Toppunkt

Længde

Bredde

A

4,30 gr Ø (1°31'56'' Ø)

49,90 gr N (44°54'40'' N)

B

3,90 gr Ø (1°10'20'' Ø)

49,90 gr N (44°54'40'' N)

C

3,90 gr Ø (1°10'20'' Ø)

49,80 gr N (44°49'16'' N)

D

4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø)

49,80 gr N (44°49'16'' N)

E

4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø)

49,59 gr N (44°37'55'' N)

F

4,01 gr Ø (1°16'17'' Ø)

49,59 gr N (44°37'55'' N)

G

4,01 gr Ø (1°16'17'' Ø)

49,56 gr N (44°36'18'' N)

H

4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø)

49,56 gr N (44°36'18'' N)

I

4,00 gr Ø (1°15'44'' Ø)

49,50 gr N (44°33'04'' N)

J

4,10 gr Ø (1°21'08'' Ø)

49,50 gr N (44°33'04'' N)

K

4,10 gr Ø (1°21'08'' Ø)

49,60 gr N (44°38'28'' N)

L

4,20 gr Ø (1°26'32'' Ø)

49,60 gr N (44°38'28'' N)

M

4,20 gr Ø (1°26'32'' Ø)

49,70 gr N (44°43'52'' N)

N

4,30 gr Ø (1°31'56'' Ø)

49,70 gr N (44°43'52'' N)

Interesserede virksomheder kan indsende en ansøgning i konkurrence hermed inden for en tidsfrist på 90 dage regnet fra offentliggørelsen af denne meddelelse efter den fremgangsmåde, der er angivet i »Meddelelse om opnåelse af udvindingsrettigheder for kulbrinter i Frankrig«, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374 af 30. december 1994, s. 11, og fastsat ved dekret 95-427 af 19. april 1995 om udvindingsrettigheder (den franske statstidende (Journal officiel de la République française) af 22. april 1995).

Alle yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61 boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, (tlf. (33) 144 97 23 02, fax (33) 144 97 05 70).

---

(1)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/11

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(2005/C 144/05)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 6. juni 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved investeringsfonde, der kontrolleres af MatlinPatterson L.P. (»MatlinPatterson«, USA), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over dele af Matussière & Forest S.A.'s aktiver (under ét »Matussière Assets«, Frankrig). |
| --- | --- |

1.

Den 6. juni 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved investeringsfonde, der kontrolleres af MatlinPatterson L.P. (»MatlinPatterson«, USA), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over dele af Matussière & Forest S.A.'s aktiver (under ét »Matussière Assets«, Frankrig).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | MatlinPatterson: investeringsgruppe, der investerer i virksomheder i finansielle vanskeligheder med henblik på at styre reorganiseringsprocessen |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

MatlinPatterson: investeringsgruppe, der investerer i virksomheder i finansielle vanskeligheder med henblik på at styre reorganiseringsprocessen

| — | Matussière Assets: produktion og salg af publikationspapir. |
| --- | --- |

—

Matussière Assets: produktion og salg af publikationspapir.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EØF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EØF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3832 — MatlinPaterson L.P/Matussière & Forest sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3832 — MatlinPaterson L.P/Matussière & Forest sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/12

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV)

Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure

(2005/C 144/06)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 6. juni 2005 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Carlsberg A/S (»Carlsberg«, Danmark) og Dansk Landbrug Grovvareselskab a.m.b.a. (»DLG«, Danmark) erhverver fælles kontrol, jf. artikel 3, stk. 1, litra b, i Rådets forordning, med den dansk baserede virksomhed Sejet Planteforældning I/S, der er kontrolleret af DLG, ved køb af aktier |
| --- | --- |

1.

Den 6. juni 2005 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Carlsberg A/S (»Carlsberg«, Danmark) og Dansk Landbrug Grovvareselskab a.m.b.a. (»DLG«, Danmark) erhverver fælles kontrol, jf. artikel 3, stk. 1, litra b, i Rådets forordning, med den dansk baserede virksomhed Sejet Planteforældning I/S, der er kontrolleret af DLG, ved køb af aktier

| 2. | De pågældende virksomheder udøver følgende erhvervsaktiviteter:






  — | Carlsberg: produktion, salg, marketing og distribution af øl og læskedrik |
| --- | --- | --- |

2.

De pågældende virksomheder udøver følgende erhvervsaktiviteter:

—

Carlsberg: produktion, salg, marketing og distribution af øl og læskedrik

| — | DLG: foderstofselskab, der hovedsagligt lever foder, frø, gødning og plantebeskyttende midler til danske landmænd |
| --- | --- |

—

DLG: foderstofselskab, der hovedsagligt lever foder, frø, gødning og plantebeskyttende midler til danske landmænd

| — | Sejet: kommerciel plantebrug, forskning og udvikling af forskellige slags hvede, havre, korn, raps og majs til landbrugsdrift. |
| --- | --- |

—

Sejet: kommerciel plantebrug, forskning og udvikling af forskellige slags hvede, havre, korn, raps og majs til landbrugsdrift.

| 3. | På grundlag af en foreløbig undersøgelse finder Kommissionen, at den anmeldte transaktion kan falde ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den forbeholder sig dog sin endelige stilling til dette punkt. I henhold til Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af visse fusioner jf. Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) skal det bemærkes at det overvejes at behandle denne sag i henhold til proceduren beskrevet i denne meddelelse. |
| --- | --- |

3.

På grundlag af en foreløbig undersøgelse finder Kommissionen, at den anmeldte transaktion kan falde ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den forbeholder sig dog sin endelige stilling til dette punkt. I henhold til Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af visse fusioner jf. Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) skal det bemærkes at det overvejes at behandle denne sag i henhold til proceduren beskrevet i denne meddelelse.

| 4. | Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005 s. 32.

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/13

---

Kommissionens undersøgelse af naturgas- og elektricitetssektoren

(2005/C 144/07)

Den 13. juni 2005 besluttede Kommissionen at foretage en undersøgelse efter artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 (sag COMP/39172 og COMP/39173) af følgende erhvervssektorer: elektricitet og naturgas. Det Rådgivende Udvalg afgav en positiv udtalelse. Til orientering er beslutningens ordning offentliggjort på Generaldirektoratet for Konkurrences officielle netsted.

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/13

---

Kommissionens undersøgelse af detailbankvirksomheds- og erhvervsforsikringssektoren

(2005/C 144/08)

Den 13. juni 2005 besluttede Kommissionen at foretage en undersøgelse efter artikel 17 i forordning (EF) nr. 1/2003 (sag COMP/39190 og COMP/39191) af følgende erhvervssektorer: detailbankvirksomhed og erhvervsforsikring. Det Rådgivende Udvalg afgav en positiv udtalelse. Til orientering er beslutningens ordning offentliggjort på Generaldirektoratet for Konkurrences officielle netsted.

---

Den Europæiske Centralbank

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/14

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 31. maj 2005

efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktivitet (KOM(2005) 88 endelig udg.)

(CON/2005/16)

(2005/C 144/09)

| 1. | Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 6. april 2005 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter (i det følgende benævnt »forordningsforslaget«). |
| --- | --- |

1.

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 6. april 2005 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter (i det følgende benævnt »forordningsforslaget«).

| 2. | ECB's kompetence til at afgive udtalelser fremgår af artikel 105, stk 4, første led, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd. |
| --- | --- |

2.

ECB's kompetence til at afgive udtalelser fremgår af artikel 105, stk 4, første led, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

| 3. | Formålet med forordningsforslaget er at fastlægge et fælles grundlag for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter. For det første vil medlemsstaterne på dette grundlag indberette data om udenlandske datterselskaber, som har hjemsted i det land, som indsamler data, men er kontrolleret af en udenlandsk institutionel enhed. Bilag I i forordningsforslaget indeholder et fælles modul for sådan statistik for udenlandske datterselskaber i indlandet (i det følgende benævnt »ind-FATS«). For det andet er indberetning af data om udenlandske datterselskaber, som ikke har hjemsted i det land, som indsamler statistikken, men er kontrolleret af en institutionel enhed, som har hjemsted i dette land, for tiden frivillig og vil være omfattet af de pilotundersøgelser, som nogle medlemsstater skal gennemføre senest tre år efter forordningsforslagets ikrafttræden. Bilag II i forordningsforslaget indeholder et fælles modul for sådan udadgående statistik for udenlandske datterselskaber (i det følgende benævnt »ud-FATS«). |
| --- | --- |

3.

Formålet med forordningsforslaget er at fastlægge et fælles grundlag for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter. For det første vil medlemsstaterne på dette grundlag indberette data om udenlandske datterselskaber, som har hjemsted i det land, som indsamler data, men er kontrolleret af en udenlandsk institutionel enhed. Bilag I i forordningsforslaget indeholder et fælles modul for sådan statistik for udenlandske datterselskaber i indlandet (i det følgende benævnt »ind-FATS«). For det andet er indberetning af data om udenlandske datterselskaber, som ikke har hjemsted i det land, som indsamler statistikken, men er kontrolleret af en institutionel enhed, som har hjemsted i dette land, for tiden frivillig og vil være omfattet af de pilotundersøgelser, som nogle medlemsstater skal gennemføre senest tre år efter forordningsforslagets ikrafttræden. Bilag II i forordningsforslaget indeholder et fælles modul for sådan udadgående statistik for udenlandske datterselskaber (i det følgende benævnt »ud-FATS«).

| 4. | ECB kan tilslutte sig forordningsforslaget. Gennem definition af et fælles grundlag burde forordningsforslaget forbedre sammenligneligheden af data om udenlandske datterselskaber i hele EU, og dermed gøre disse data mere velegnede til aggregering på EU-niveau og/eller euroområdeniveau og mere pålidelige for alle brugere. Data om udenlandske datterselskaber indsamles i dag af nationale statistiske institutter (sædvanligvis ind-FATS) og af centralbanker (sædvanligvis ud-FATS) i medlemsstaterne. De anvendte indsamlingsmetoder er i overensstemmelse med forordningsforslaget, og sådanne data burde også være til hjælp for ECB i vurderingen af de økonomiske udviklingstendenser vedrørende aktiviteterne i store virksomheder og deres udenlandske datterselskaber inden for og uden for euroområdet. Disse data anses ikke mindst for værdifulde til undersøgelse af såvel tendenser i euroområdets handel og prisdannelse, som til forståelse af den økonomiske virkning af direkte investeringer, f.eks. på konkurrenceevne og beskæftigelse. |
| --- | --- |

4.

ECB kan tilslutte sig forordningsforslaget. Gennem definition af et fælles grundlag burde forordningsforslaget forbedre sammenligneligheden af data om udenlandske datterselskaber i hele EU, og dermed gøre disse data mere velegnede til aggregering på EU-niveau og/eller euroområdeniveau og mere pålidelige for alle brugere. Data om udenlandske datterselskaber indsamles i dag af nationale statistiske institutter (sædvanligvis ind-FATS) og af centralbanker (sædvanligvis ud-FATS) i medlemsstaterne. De anvendte indsamlingsmetoder er i overensstemmelse med forordningsforslaget, og sådanne data burde også være til hjælp for ECB i vurderingen af de økonomiske udviklingstendenser vedrørende aktiviteterne i store virksomheder og deres udenlandske datterselskaber inden for og uden for euroområdet. Disse data anses ikke mindst for værdifulde til undersøgelse af såvel tendenser i euroområdets handel og prisdannelse, som til forståelse af den økonomiske virkning af direkte investeringer, f.eks. på konkurrenceevne og beskæftigelse.

| 5. | I forbindelse hermed vil ECB benytte lejligheden til at kommentere visse særlige bestemmelser i forordningsforslaget. ECB bemærker, at forordningsforslaget ikke med omgående virkning gør levering af ud-FATS obligatorisk. Først efter en periode på tre år vil det være muligt at vurdere resultaterne af pilotundersøgelserne, som skal gennemføres i nogle medlemsstater. ECB skal beklage, at selvom de datastrømme, som er fastsat for betalingsbalancestatistik i bilag I, afsnit 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 af 12. januar 2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (1), angiver særskilte kategorier for varer og tjenester, så er varer og tjenesteydelser ikke opdelt således i forordningsforslaget. Hvis disse data ikke kategoriseres særskilt, vil det nedsætte deres værdi til analyser, og det vil være vanskeligere at sammenligne dem med data, som offentliggøres i de lande, som er euroområdets vigtigste modparter. |
| --- | --- |

5.

I forbindelse hermed vil ECB benytte lejligheden til at kommentere visse særlige bestemmelser i forordningsforslaget. ECB bemærker, at forordningsforslaget ikke med omgående virkning gør levering af ud-FATS obligatorisk. Først efter en periode på tre år vil det være muligt at vurdere resultaterne af pilotundersøgelserne, som skal gennemføres i nogle medlemsstater. ECB skal beklage, at selvom de datastrømme, som er fastsat for betalingsbalancestatistik i bilag I, afsnit 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 af 12. januar 2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer (1), angiver særskilte kategorier for varer og tjenester, så er varer og tjenesteydelser ikke opdelt således i forordningsforslaget. Hvis disse data ikke kategoriseres særskilt, vil det nedsætte deres værdi til analyser, og det vil være vanskeligere at sammenligne dem med data, som offentliggøres i de lande, som er euroområdets vigtigste modparter.

| 6. | Et andet problem er tidsfristen for medlemsstaterne på 20 måneder fra udgangen af referenceåret for indsendelse af ind-FATS, som den nu bestemmes i bilag I, afdeling 5, i forordningsforslaget. Det synes at være den længst mulige tidsfrist til sikring af en regelmæssig vurdering af økonomiske udviklingstendenser, som indebærer (hyppige) ændringer af store virksomheders struktur og af deres datterselskabers antal, størrelse og sektor for økonomisk aktivitet. ECB skal derfor opfordre Parlamentet og Rådet til at overveje muligheden af, efter en evaluering af pilotundersøgelserne, at mindske den foreslåede tidsfrist på middellangt sigt, i det mindste for aggregerede data (dvs. »niveau 1«, som omhandlet i forordningsforslaget). Herved ville den blive bragt bedre i overensstemmelse med tidsfristerne for indberetning af aggregerede data om udenlandske direkte investeringer i forordning (EF) nr. 184/2005, som fastsætter en frist på ni måneder. |
| --- | --- |

6.

Et andet problem er tidsfristen for medlemsstaterne på 20 måneder fra udgangen af referenceåret for indsendelse af ind-FATS, som den nu bestemmes i bilag I, afdeling 5, i forordningsforslaget. Det synes at være den længst mulige tidsfrist til sikring af en regelmæssig vurdering af økonomiske udviklingstendenser, som indebærer (hyppige) ændringer af store virksomheders struktur og af deres datterselskabers antal, størrelse og sektor for økonomisk aktivitet. ECB skal derfor opfordre Parlamentet og Rådet til at overveje muligheden af, efter en evaluering af pilotundersøgelserne, at mindske den foreslåede tidsfrist på middellangt sigt, i det mindste for aggregerede data (dvs. »niveau 1«, som omhandlet i forordningsforslaget). Herved ville den blive bragt bedre i overensstemmelse med tidsfristerne for indberetning af aggregerede data om udenlandske direkte investeringer i forordning (EF) nr. 184/2005, som fastsætter en frist på ni måneder.

| 7. | Efter en omhyggelig vurdering af bilag I til III i forordningsforslaget bemærker ECB, at afdeling 6 i bilag I i forordning (EF) nr. 184/2005, benævnt »Geografisk opdeling« indeholder en yderligere post benævnt »U4 Extra-euro-området« ved siden af poster, som gælder for hele EU. ECB finder, at det med henblik på opstilling af aggregatet for euroområdet ville være praktisk at medtage en lignende henvisning til »Extra-euro-området« i bilag III i forordningsforslaget som et yderligere geografisk opdelingsniveau under overskrifterne »Niveau 1«. Endelig henvises der i begrundelsen til »EU-15« (og alternativt »EU 15-medlemsstater«). ECB vil foreslå, at der i stedet henvises til de nuværende »EU-25« og »EU-25-medlemsstater«. |
| --- | --- |

7.

Efter en omhyggelig vurdering af bilag I til III i forordningsforslaget bemærker ECB, at afdeling 6 i bilag I i forordning (EF) nr. 184/2005, benævnt »Geografisk opdeling« indeholder en yderligere post benævnt »U4 Extra-euro-området« ved siden af poster, som gælder for hele EU. ECB finder, at det med henblik på opstilling af aggregatet for euroområdet ville være praktisk at medtage en lignende henvisning til »Extra-euro-området« i bilag III i forordningsforslaget som et yderligere geografisk opdelingsniveau under overskrifterne »Niveau 1«. Endelig henvises der i begrundelsen til »EU-15« (og alternativt »EU 15-medlemsstater«). ECB vil foreslå, at der i stedet henvises til de nuværende »EU-25« og »EU-25-medlemsstater«.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 31. maj 2005.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EUT L 35 af 8.2.2005, s. 23.

1

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/16

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 3. juni 2005

efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (COM(2005) 155 endelig)

(CON/2005/17)

(2005/C 144/10)

| 1. | Den 3. maj 2005 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (i det følgende benævnt »forslaget til forordning«). |
| --- | --- |

1.

Den 3. maj 2005 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (i det følgende benævnt »forslaget til forordning«).

| 2. | ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 104, stk. 14, andet afsnit, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd. |
| --- | --- |

2.

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 104, stk. 14, andet afsnit, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

| 3. | Sunde finanspolitikker er afgørende for, at Den Økonomiske og Monetære Union kan fungere efter hensigten. De er en forudsætning for makroøkonomisk stabilitet, vækst og samhørighed i euroområdet. De finanspolitiske rammer, som er nedfældet i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, er af afgørende betydning for ØMU og dermed for forankringen af forventningerne til budgetdisciplinen. Denne regelbaserede ramme, som har til formål at sikre en holdbar udvikling i de offentlige finanser, samtidig med at udsving i produktionen udjævnes gennem anvendelse af automatiske stabilisatorer, skal forblive klar, enkel og til at håndhæve. Overholdelse af disse principper vil også medvirke til gennemsigtighed og ligebehandling i gennemførelsen af rammen. |
| --- | --- |

3.

Sunde finanspolitikker er afgørende for, at Den Økonomiske og Monetære Union kan fungere efter hensigten. De er en forudsætning for makroøkonomisk stabilitet, vækst og samhørighed i euroområdet. De finanspolitiske rammer, som er nedfældet i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, er af afgørende betydning for ØMU og dermed for forankringen af forventningerne til budgetdisciplinen. Denne regelbaserede ramme, som har til formål at sikre en holdbar udvikling i de offentlige finanser, samtidig med at udsving i produktionen udjævnes gennem anvendelse af automatiske stabilisatorer, skal forblive klar, enkel og til at håndhæve. Overholdelse af disse principper vil også medvirke til gennemsigtighed og ligebehandling i gennemførelsen af rammen.

| 4. | Formålet med forslaget til forordning er at afspejle de ændringer i gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, som blev vedtaget af Rådet (økonomi og finans) den 20. marts 2005. Forslaget til forordning vedrører gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP). Formålet med forslaget til forordning er at sikre sunde finanspolitikker ved at give incitamenter til budgetdisciplin. ECB anser det ikke for at være nødvendigt at afgive en udtalelse om de enkelte bestemmelser i forslaget til forordning, men gentager, at proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud både skal være troværdig og effektiv til sikkerhed mod uholdbare offentlige finanser inden for en snæver tidsramme. På denne baggrund vil ECB støtte en ændring, der er så begrænset som mulig, af Rådets forordning (EF) 1667/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1). En streng og konsekvent gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vil kunne bidrage til forsigtige finanspolitikker. |
| --- | --- |

4.

Formålet med forslaget til forordning er at afspejle de ændringer i gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, som blev vedtaget af Rådet (økonomi og finans) den 20. marts 2005. Forslaget til forordning vedrører gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP). Formålet med forslaget til forordning er at sikre sunde finanspolitikker ved at give incitamenter til budgetdisciplin. ECB anser det ikke for at være nødvendigt at afgive en udtalelse om de enkelte bestemmelser i forslaget til forordning, men gentager, at proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud både skal være troværdig og effektiv til sikkerhed mod uholdbare offentlige finanser inden for en snæver tidsramme. På denne baggrund vil ECB støtte en ændring, der er så begrænset som mulig, af Rådets forordning (EF) 1667/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1). En streng og konsekvent gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vil kunne bidrage til forsigtige finanspolitikker.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 3. juni 2005.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

1

---

| 14.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/17

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 3. juni 2005

efter anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om et forslag til ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (KOM(2005) 154 endelig)

(CON/2005/18)

(2005/C 144/11)

| 1. | Den Europæiske Centralbank modtog den 3. maj 2005 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (i det følgende benævnt »forslaget til forordning«). |
| --- | --- |

1.

Den Europæiske Centralbank modtog den 3. maj 2005 en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (i det følgende benævnt »forslaget til forordning«).

| 2. | Forslaget til forordning er baseret på artikel 99, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Selv om denne bestemmelse ikke udtrykkeligt foreskriver høring af ECB, er overvågningen af budgetstillingerne samt overvågning og samordning af økonomiske politikker relevant for Det Europæiske System af Centralbankers hovedmål om fastholdelse af prisstabilitet. Derfor er ECB's kompetence til at afgive udtalelse baseret på traktatens artikel 105, stk. 4, første led. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd. |
| --- | --- |

2.

Forslaget til forordning er baseret på artikel 99, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Selv om denne bestemmelse ikke udtrykkeligt foreskriver høring af ECB, er overvågningen af budgetstillingerne samt overvågning og samordning af økonomiske politikker relevant for Det Europæiske System af Centralbankers hovedmål om fastholdelse af prisstabilitet. Derfor er ECB's kompetence til at afgive udtalelse baseret på traktatens artikel 105, stk. 4, første led. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

| 3. | Sunde finanspolitikker er afgørende for, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) kan fungere efter hensigten. De er en forudsætning for makroøkonomisk stabilitet, vækst og samhørighed i euroområdet. De finanspolitiske rammer, som er nedfældet i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, er af afgørende betydning for ØMU og dermed for forankringen af forventningerne til budgetdisciplinen. Denne regelbaserede ramme, som har til formål at sikre en holdbar udvikling i de offentlige finanser, samtidig med at udsving i produktionen udjævnes gennem anvendelse af automatiske stabilisatorer, skal forblive klar, enkel og til at håndhæve. Overholdelse af disse principper vil også medvirke til gennemsigtighed og ligebehandling i gennemførelsen af rammen. |
| --- | --- |

3.

Sunde finanspolitikker er afgørende for, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) kan fungere efter hensigten. De er en forudsætning for makroøkonomisk stabilitet, vækst og samhørighed i euroområdet. De finanspolitiske rammer, som er nedfældet i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, er af afgørende betydning for ØMU og dermed for forankringen af forventningerne til budgetdisciplinen. Denne regelbaserede ramme, som har til formål at sikre en holdbar udvikling i de offentlige finanser, samtidig med at udsving i produktionen udjævnes gennem anvendelse af automatiske stabilisatorer, skal forblive klar, enkel og til at håndhæve. Overholdelse af disse principper vil også medvirke til gennemsigtighed og ligebehandling i gennemførelsen af rammen.

| 4. | Formålet med forslaget til forordning er at afspejle de ændringer i gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, som blev vedtaget af Rådet (økonomi og finans) den 20. marts 2005. Forslaget til forordning vedrører overvågningsprocessen og fastsættelse af mellemfristede mål for medlemsstaternes finanspolitikker. ECB anser det ikke for at være nødvendigt at afgive en udtalelse om de enkelte bestemmelser i forslaget til forordning, men støtter en forbedring af overvågningen og samordningen af økonomiske politikker for at opnå og fastholde mellemfristede mål, som sikrer en holdbar udvikling i de offentlige finanser. En streng og konsekvent gennemførelse af overvågningsprocedurerne vil kunne bidrage til forsigtige finanspolitikker. |
| --- | --- |

4.

Formålet med forslaget til forordning er at afspejle de ændringer i gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten, som blev vedtaget af Rådet (økonomi og finans) den 20. marts 2005. Forslaget til forordning vedrører overvågningsprocessen og fastsættelse af mellemfristede mål for medlemsstaternes finanspolitikker. ECB anser det ikke for at være nødvendigt at afgive en udtalelse om de enkelte bestemmelser i forslaget til forordning, men støtter en forbedring af overvågningen og samordningen af økonomiske politikker for at opnå og fastholde mellemfristede mål, som sikrer en holdbar udvikling i de offentlige finanser. En streng og konsekvent gennemførelse af overvågningsprocedurerne vil kunne bidrage til forsigtige finanspolitikker.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 3. juni 2005.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---