# Uradni list L 97/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 97 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5012. april 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 97

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5012. april 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 387/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 388/2007 z dne 11. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1622/2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 389/2007 z dne 11. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1622/2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 390/2007 z dne 11. aprila 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Združenih držav Amerike, Ljudske republike Kitajske in Tajvana | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 391/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 glede izdatkov držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 392/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 2. do 6. aprila 2007, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 39 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2007/21/ES z dne 10. aprila 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi poteka vključenosti aktivnih snovi azoksistrobin, imazalil, krezoksim-metil, spiroksamin, azimsufuron, proheksadion-kalcij in fluroksipir v Prilogo I (
  1
  ) | 42 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 387/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 388/2007 z dne 11. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1622/2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 389/2007 z dne 11. aprila 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1622/2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 390/2007 z dne 11. aprila 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Združenih držav Amerike, Ljudske republike Kitajske in Tajvana

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 391/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 glede izdatkov držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki

30

Uredba Komisije (ES) št. 392/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 2. do 6. aprila 2007, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

39

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2007/21/ES z dne 10. aprila 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi poteka vključenosti aktivnih snovi azoksistrobin, imazalil, krezoksim-metil, spiroksamin, azimsufuron, proheksadion-kalcij in fluroksipir v Prilogo I (
  1
  )

1

42

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/226/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. aprila 2007 v zvezi s podaljšanjem roka za dajanje v promet biocidnih pripravkov, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi, ki niso bile preučene v desetletnem programu dela iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1545) | 47 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/226/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. aprila 2007 v zvezi s podaljšanjem roka za dajanje v promet biocidnih pripravkov, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi, ki niso bile preučene v desetletnem programu dela iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1545)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1545)

47

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Komisije 2007/19/ES z dne 30. marca 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in Direktive Sveta 85/572/EGS o določitvi seznama modelnih raztopin za preskušanje migracije sestavin polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili (UL L 91, 31.3.2007) | 50 |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 372/2007 z dne 2. aprila 2007 o določitvi prehodnih mejnih vrednosti migracije za mehčalce v tesnilih pokrovov, namenjenih za stik z živili (UL L 92, 3.4.2007) | 70 |

Popravki

*

Popravek Direktive Komisije 2007/19/ES z dne 30. marca 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in Direktive Sveta 85/572/EGS o določitvi seznama modelnih raztopin za preskušanje migracije sestavin polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili (UL L 91, 31.3.2007)

50

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 372/2007 z dne 2. aprila 2007 o določitvi prehodnih mejnih vrednosti migracije za mehčalce v tesnilih pokrovov, namenjenih za stik z živili (UL L 92, 3.4.2007)

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 387/2007

z dne 11. aprila 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 12. aprila 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 11. aprila 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 104,8 |
| TN | 143,7 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 135,5 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| TR | 67,0 |
| ZZ | 119,4 |
| 0709 90 70 | MA | 69,8 |
| TR | 77,1 |
| ZZ | 73,5 |
| 0709 90 80 | IL | 84,1 |
| ZZ | 84,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 51,4 |
| MA | 45,1 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 55,1 |
| 0805 50 10 | IL | 65,6 |
| TR | 68,4 |
| ZZ | 67,0 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 80,2 |
| CA | 124,4 |
| CL | 89,4 |
| CN | 82,4 |
| NZ | 122,4 |
| US | 118,1 |
| UY | 68,4 |
| ZA | 94,3 |
| ZZ | 96,1 |
| 0808 20 50 | AR | 78,7 |
| CL | 104,4 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 90,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

104,8

TN

143,7

TR

158,1

ZZ

135,5

0707 00 05

JO

171,8

TR

67,0

ZZ

119,4

0709 90 70

MA

69,8

TR

77,1

ZZ

73,5

0709 90 80

IL

84,1

ZZ

84,1

0805 10 20

EG

48,8

IL

51,4

MA

45,1

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

55,1

0805 50 10

IL

65,6

TR

68,4

ZZ

67,0

0808 10 80

AR

85,0

BR

80,2

CA

124,4

CL

89,4

CN

82,4

NZ

122,4

US

118,1

UY

68,4

ZA

94,3

ZZ

96,1

0808 20 50

AR

78,7

CL

104,4

ZA

87,1

ZZ

90,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 388/2007

z dne 11. aprila 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1622/2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti člena 46(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka A(3) Priloge V k Uredbi (ES) št. 1493/1999 določa možnost povišanja najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, če je to potrebno zaradi vremenskih razmer. |
| --- | --- |

(1)

Točka A(3) Priloge V k Uredbi (ES) št. 1493/1999 določa možnost povišanja najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, če je to potrebno zaradi vremenskih razmer.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1622/2000 (2) določa nekatera podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 v zvezi z najvišjo skupno vsebnostjo žveplovega dioksida v vinih. V skladu s členom 19(4) navedene uredbe se v Prilogi XIIa k navedeni uredbi določi seznam primerov, ko lahko države članice zaradi vremenskih razmer dovolijo povečanje najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, nižje od 300 miligramov na liter, za največ 40 miligramov na liter. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1622/2000 (2) določa nekatera podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 v zvezi z najvišjo skupno vsebnostjo žveplovega dioksida v vinih. V skladu s členom 19(4) navedene uredbe se v Prilogi XIIa k navedeni uredbi določi seznam primerov, ko lahko države članice zaradi vremenskih razmer dovolijo povečanje najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, nižje od 300 miligramov na liter, za največ 40 miligramov na liter.

| (3) | Z dopisom z dne 12. januarja 2007 je nemška vlada zaprosila za dovoljenje za povečanje najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, nižje od 300 miligramov na liter, za največ 40 miligramov na liter za vino, proizvedeno iz pridelka grozdja letnika 2006 na ozemlju dežel Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen in Porenje-Pfalz, zaradi izjemno neugodnih vremenskih razmer. Tej prošnji je treba ugoditi. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 12. januarja 2007 je nemška vlada zaprosila za dovoljenje za povečanje najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, nižje od 300 miligramov na liter, za največ 40 miligramov na liter za vino, proizvedeno iz pridelka grozdja letnika 2006 na ozemlju dežel Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen in Porenje-Pfalz, zaradi izjemno neugodnih vremenskih razmer. Tej prošnji je treba ugoditi.

| (4) | Znanstvena poročila pristojnih nemških organov kažejo, da je treba vsebnost žveplovega dioksida, potrebno za zagotovitev dobre vinifikacije in ohranjanja vin ter njihove primernosti za trženje, povečati glede na običajno dovoljeno vsebnost. Ta začasni ukrep je edina možnost, da se grozdje, ki so ga prizadele neugodne vremenske razmere, lahko uporabi za proizvodnjo vina, primernega za trženje. |
| --- | --- |

(4)

Znanstvena poročila pristojnih nemških organov kažejo, da je treba vsebnost žveplovega dioksida, potrebno za zagotovitev dobre vinifikacije in ohranjanja vin ter njihove primernosti za trženje, povečati glede na običajno dovoljeno vsebnost. Ta začasni ukrep je edina možnost, da se grozdje, ki so ga prizadele neugodne vremenske razmere, lahko uporabi za proizvodnjo vina, primernega za trženje.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1622/2000 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1622/2000 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XIIa k Uredbi (ES) št. 1622/2000 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2030/2006 (UL L 414, 30.12.2006, str. 40).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA XIIa

Povišanja najvišje skupne vsebnosti žveplovega dioksida, če je to potrebno zaradi vremenskih razmer

(Člen 19)

| | Leto | Država članica | Vinorodno(-a) območje(-a) | Zadevna vina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2000 | Nemčija | Vsa vinorodna območja v Nemčiji | Vsa vina, pridobljena iz grozdja, pridelanega v letu 2000 |
| 2. | 2006 | Nemčija | Vinorodna območja dežel Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen in Porenje-Pfalz | Vsa vina, pridobljena iz grozdja, pridelanega v letu 2006“ |

Leto

Država članica

Vinorodno(-a) območje(-a)

Zadevna vina

1.

2000

Nemčija

Vsa vinorodna območja v Nemčiji

Vsa vina, pridobljena iz grozdja, pridelanega v letu 2000

2.

2006

Nemčija

Vinorodna območja dežel Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen in Porenje-Pfalz

Vsa vina, pridobljena iz grozdja, pridelanega v letu 2006“

---

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 389/2007

z dne 11. aprila 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1622/2000 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti člena 46(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1622/2000 (2) določa zlasti nekatere pogoje za uporabo snovi, ki so bile odobrene z Uredbo (ES) št. 1493/1999. Tako Priloga IXa določa, da je dimetil dikarbonat treba uporabiti pred ustekleničenjem vina. Zaradi prevoda izraza „ustekleničenje“ in njegovega različnega pomena v nekaterih jezikih izvajalci in nadzorni organi različno razlagajo področje uporabe navedene določbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1622/2000 (2) določa zlasti nekatere pogoje za uporabo snovi, ki so bile odobrene z Uredbo (ES) št. 1493/1999. Tako Priloga IXa določa, da je dimetil dikarbonat treba uporabiti pred ustekleničenjem vina. Zaradi prevoda izraza „ustekleničenje“ in njegovega različnega pomena v nekaterih jezikih izvajalci in nadzorni organi različno razlagajo področje uporabe navedene določbe.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (3) za svojo uporabo opredeljuje izraz „polnjenje“ v členu 7. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (3) za svojo uporabo opredeljuje izraz „polnjenje“ v členu 7.

| (3) | Da bi zagotovili enotno razlago določb o uporabi dimetil dikarbonata, je primerno prevzeti opredelitev izraza „polnjenje“ iz Uredbe (ES) št. 753/2002 in jo uporabiti za določitev navedenih določb iz Uredbe (ES) št. 1622/2000. Zato je treba ustrezno spremeniti Prilogo IXa k Uredbi (ES) št. 1622/2000. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili enotno razlago določb o uporabi dimetil dikarbonata, je primerno prevzeti opredelitev izraza „polnjenje“ iz Uredbe (ES) št. 753/2002 in jo uporabiti za določitev navedenih določb iz Uredbe (ES) št. 1622/2000. Zato je treba ustrezno spremeniti Prilogo IXa k Uredbi (ES) št. 1622/2000.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prva alinea drugega odstavka Priloge IXa k Uredbi (ES) št. 1622/2000 se nadomesti z naslednjim:

| „— | Dodajanje se izvaja le malo pred polnjenjem, opredeljenim kot polnjenje zadevnega proizvoda v posode s prostornino, manjšo od 60 litrov, za komercialne namene.“ |
| --- | --- |

„—

Dodajanje se izvaja le malo pred polnjenjem, opredeljenim kot polnjenje zadevnega proizvoda v posode s prostornino, manjšo od 60 litrov, za komercialne namene.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2030/2006 (UL L 414, 30.12.2006, str. 40).

2

(3)  UL L 118, 4.5.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2016/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 38).

3

---

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 390/2007

z dne 11. aprila 2007

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Združenih držav Amerike, Ljudske republike Kitajske in Tajvana

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 31. maja 2006 prejela pritožbo v zvezi s peroksisulfati (persulfati) s poreklom iz Združenih držav Amerike (ZDA), Ljudske republike Kitajske (LRK) in Tajvana, ki jo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložil CEFIC (pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje persulfatov Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 31. maja 2006 prejela pritožbo v zvezi s peroksisulfati (persulfati) s poreklom iz Združenih držav Amerike (ZDA), Ljudske republike Kitajske (LRK) in Tajvana, ki jo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložil CEFIC (pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje persulfatov Skupnosti.

| (2) | Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi njega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Postopek se je začel 13. julija 2006 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Postopek se je začel 13. julija 2006 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

2.   Stranke v postopku

| (4) | Komisija je proizvajalce Skupnosti pritožnike, proizvajalce izvoznike v ZDA, LRK in Tajvanu, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike ZDA, LRK in Tajvana uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je proizvajalce Skupnosti pritožnike, proizvajalce izvoznike v ZDA, LRK in Tajvanu, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike ZDA, LRK in Tajvana uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (5) | Da bi proizvajalci izvozniki LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (TGO) ali individualno obravnavo (IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so se javili v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala obrazce zahtevka. Šest proizvajalcev izvoznikov in njihove povezane prodajne družbe so vložili zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(5)

Da bi proizvajalci izvozniki LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (TGO) ali individualno obravnavo (IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so se javili v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala obrazce zahtevka. Šest proizvajalcev izvoznikov in njihove povezane prodajne družbe so vložili zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

| (6) | Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK v obvestilu o začetku navedla, da bo morda v tej preiskavi za ugotovitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe uporabila vzorčenje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK v obvestilu o začetku navedla, da bo morda v tej preiskavi za ugotovitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe uporabila vzorčenje.

| (7) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v LRK pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v koledarskem letu 2005, kot je določeno v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v LRK pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v koledarskem letu 2005, kot je določeno v obvestilu o začetku.

| (8) | Ker je v preiskavi sodelovalo samo šest proizvajalcev izvoznikov, je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Ker je v preiskavi sodelovalo samo šest proizvajalcev izvoznikov, je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (9) | Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Vprašalnike je izpolnilo šest proizvajalcev izvoznikov iz LRK, dva iz ZDA, eden iz Tajvana in en proizvajalec iz primerljive države, tj. Turčije. V celoti izpolnjene vprašalnike sta predložila tudi dva proizvajalca Skupnosti; sodelovala sta tudi dva uvoznika. Vendar pa vprašalnika ni izpolnil noben uporabnik, prav tako Komisiji niso predložili kakršnih koli informacij ali se javili v času preiskave. |
| --- | --- |

(9)

Vprašalniki so bili poslani vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Vprašalnike je izpolnilo šest proizvajalcev izvoznikov iz LRK, dva iz ZDA, eden iz Tajvana in en proizvajalec iz primerljive države, tj. Turčije. V celoti izpolnjene vprašalnike sta predložila tudi dva proizvajalca Skupnosti; sodelovala sta tudi dva uvoznika. Vendar pa vprašalnika ni izpolnil noben uporabnik, prav tako Komisiji niso predložili kakršnih koli informacij ali se javili v času preiskave.

| (10) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, škode, ki je zaradi njega nastala, in interesa Skupnosti, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Degussa Initiators GmbH&Co. KG, Pullach, Nemčija

| — | RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

RheinPerChemie GmbH, Hamburg, Nemčija

| (b) | Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj in njena povezana trgovinska družba Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Šanghaj |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Šanghaj in njena povezana trgovinska družba Shanghai AJ Import and Export Co., Ltd, Šanghaj

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj in njegova povezana trgovinska družba Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Šanghaj in njegova povezana trgovinska družba Siancity Xiamen Co., Ltd, Xiamen

| — | Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui |
| --- | --- |

—

Hebei Jiheng Group Co., Ltd, Hengshui

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

| — | Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji |
| --- | --- |

—

Shaanxi Baohua Technologies Co., Ltd, Baoji

| — | Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu |
| --- | --- |

—

Shangyu Jiehua Chemical Co., Ltd, Shangyu

| (c) | Proizvajalci izvozniki v ZDA







  — | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci izvozniki v ZDA

—

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

| — | FMC Corporation, Tonawanda, New York |
| --- | --- |

—

FMC Corporation, Tonawanda, New York

| (d) | Povezani trgovec v Švici







  — | DuPont De Nemours International S.A., Ženeva |
| --- | --- | --- |

(d)

Povezani trgovec v Švici

—

DuPont De Nemours International S.A., Ženeva

| (e) | Proizvajalec izvoznik v Tajvanu







  — | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi. |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvajalec izvoznik v Tajvanu

—

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi.

| (11) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO mogoče ne bo odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Turčije, in sicer v prostorih naslednje družbe:

  Proizvajalec v Turčiji







  — | Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul. |
| --- | --- | --- |

(11)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO mogoče ne bo odobren, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Turčije, in sicer v prostorih naslednje družbe:

Proizvajalec v Turčiji

—

Ak-kim Kimya Sanayi Ve Ticaret A.Ș., Istanbul.

3.   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (12) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave (obravnavano obdobje).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (13) | Zadevni izdelek zajema peroksisulfate (persulfate) s poreklom iz ZDA, LRK in Tajvana (zadevni izdelek). Zadevni izdelek je običajno uvrščen pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (od 1. januarja 2007 oznaki KN). |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek zajema peroksisulfate (persulfate) s poreklom iz ZDA, LRK in Tajvana (zadevni izdelek). Zadevni izdelek je običajno uvrščen pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (od 1. januarja 2007 oznaki KN).

| (14) | Persulfati so bele, kristalnične soli brez vonja in so štirih različnih vrst: amonijev persulfat (NH4)2S2O8, natrijev persulfat (Na2S2O8), kalijev persulfat (K2S2O8) in kalijev monopersulfat (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4). |
| --- | --- |

(14)

Persulfati so bele, kristalnične soli brez vonja in so štirih različnih vrst: amonijev persulfat (NH4)2S2O8, natrijev persulfat (Na2S2O8), kalijev persulfat (K2S2O8) in kalijev monopersulfat (2KHSO5 * KHSO4 * K2SO4).

| (15) | Zadevni izdelek se uporablja kot pobudnik ali oksidant v številnih primerih, denimo, kot pobudnik polimerizacije v proizvodnji polimerov, kot sredstvo za jedkanje pri proizvodnji tiskanih vezij in lasne kozmetike, kot sredstvo za odstranjevanje škrobila z blaga, pri proizvodnji papirja, kot sredstvo za čiščenje zob in dezinfekcijsko sredstvo. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek se uporablja kot pobudnik ali oksidant v številnih primerih, denimo, kot pobudnik polimerizacije v proizvodnji polimerov, kot sredstvo za jedkanje pri proizvodnji tiskanih vezij in lasne kozmetike, kot sredstvo za odstranjevanje škrobila z blaga, pri proizvodnji papirja, kot sredstvo za čiščenje zob in dezinfekcijsko sredstvo.

| (16) | Ameriški proizvajalec izvoznik je trdil, da se kalijevega monopersulfata (KMP) ne sme obravnavati kot del istega izdelka, ker naj bi imel drugačno kemijsko sestavo in strukturo, drugačno končno uporabo in druge stranke. Trdil je še, da naj bi se kalijevi monopersulfati prodajali po drugačnih cenah kot druge vrste izdelka. |
| --- | --- |

(16)

Ameriški proizvajalec izvoznik je trdil, da se kalijevega monopersulfata (KMP) ne sme obravnavati kot del istega izdelka, ker naj bi imel drugačno kemijsko sestavo in strukturo, drugačno končno uporabo in druge stranke. Trdil je še, da naj bi se kalijevi monopersulfati prodajali po drugačnih cenah kot druge vrste izdelka.

| (17) | Preiskava pa je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka kljub različni kemijski formuli in deloma različni uporabi enake osnovne kemijske in tehnične lastnosti in se lahko uporabljajo za iste namene. Priznava se, da se vse vrste ne uporabljajo za enake namene, vendar pa je bilo za vse ugotovljeno, da so zamenljive, vsaj kar se tiče nekaterih pomembnih načinov uporabe. Treba je opozoriti, da pri določanju, ali različne vrste izdelka predstavljajo en sam izdelek, različne ravni cen kot take niso odločilne. Ugotovljeno je bilo, da so imele vse štiri vrste podobne lastnosti in skupno končno uporabo, zato je bilo treba to trditev zavrniti. Zato se v tem postopku vse štiri vrste začasno obravnavajo kot en izdelek. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava pa je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka kljub različni kemijski formuli in deloma različni uporabi enake osnovne kemijske in tehnične lastnosti in se lahko uporabljajo za iste namene. Priznava se, da se vse vrste ne uporabljajo za enake namene, vendar pa je bilo za vse ugotovljeno, da so zamenljive, vsaj kar se tiče nekaterih pomembnih načinov uporabe. Treba je opozoriti, da pri določanju, ali različne vrste izdelka predstavljajo en sam izdelek, različne ravni cen kot take niso odločilne. Ugotovljeno je bilo, da so imele vse štiri vrste podobne lastnosti in skupno končno uporabo, zato je bilo treba to trditev zavrniti. Zato se v tem postopku vse štiri vrste začasno obravnavajo kot en izdelek.

2.   Podobni izdelek

| (18) | Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti persulfatov, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, persulfatov, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem ameriškem, kitajskem in tajvanskem trgu, persulfatov, ki se v Skupnost uvažajo iz teh držav, in persulfatov, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, enake in da je enaka tudi njihova uporaba. |
| --- | --- |

(18)

Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti persulfatov, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, persulfatov, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem ameriškem, kitajskem in tajvanskem trgu, persulfatov, ki se v Skupnost uvažajo iz teh držav, in persulfatov, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, enake in da je enaka tudi njihova uporaba.

| (19) | Zato se začasno sklene, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Zato se začasno sklene, da so si ti izdelki podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Splošna metodologija

| (20) | Splošna metodologija, določena v nadaljevanju, se je uporabila za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike v ZDA in Tajvanu ter za kitajske sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren TGO. Predstavitev ugotovitev glede dampinga za vsako posamezno zadevno državo vsebuje zato samo zadeve, specifične za posamezno državo izvoznico. |
| --- | --- |

(20)

Splošna metodologija, določena v nadaljevanju, se je uporabila za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike v ZDA in Tajvanu ter za kitajske sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren TGO. Predstavitev ugotovitev glede dampinga za vsako posamezno zadevno državo vsebuje zato samo zadeve, specifične za posamezno državo izvoznico.

1.1   Normalna vrednost

| (21) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celotni obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega pripadajočega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj. ali je bil celotni obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega pripadajočega izvoza v Skupnost.

| (22) | Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe prodajale na domačem trgu in so imele reprezentativno domačo prodajo, ki je bila enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe prodajale na domačem trgu in so imele reprezentativno domačo prodajo, ki je bila enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (23) | Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, kadar je med obdobjem preiskave obseg navedene vrste izdelka, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(23)

Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, kadar je med obdobjem preiskave obseg navedene vrste izdelka, prodane neodvisnim strankam na domačem trgu, predstavljal 5 % ali več celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodane za izvoz v Skupnost.

| (24) | Komisija je nato proučila, ali bi se za domačo prodajo posamezne vrste persulfatov, ki jih je na domačem trgu v reprezentativnih količinah prodala posamezna družba v posamezni državi izvoznici, lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine, v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla tako, da je določila delež dobičkonosne domače prodaje vsake posamezne vrste izvoženega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je nato proučila, ali bi se za domačo prodajo posamezne vrste persulfatov, ki jih je na domačem trgu v reprezentativnih količinah prodala posamezna družba v posamezni državi izvoznici, lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine, v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je Komisija izvedla tako, da je določila delež dobičkonosne domače prodaje vsake posamezne vrste izvoženega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave.

| (25) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(25)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (26) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj ali kadar je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali več. |
| --- | --- |

(26)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj ali kadar je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, če je ta prodaja predstavljala 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste ali več.

| (27) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(27)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje navedene vrste, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi bila domača cena lahko primerna osnova za določitev normalne vrednosti.

| (28) | Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe izračunala konstruirano normalno vrednost, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(28)

Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki jo je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe izračunala konstruirano normalno vrednost, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

| (29) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka posameznega izvoznika prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) in primerna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(29)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka posameznega izvoznika prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) in primerna stopnja dobička.

| (30) | V vseh primerih so se PSA-stroški ter dobiček določili v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali nastali PSA-stroški ter dobiček, ki so ga ustvarili posamezni zadevni proizvajalci izvozniki na domačem trgu, predstavljajo zanesljive podatke. |
| --- | --- |

(30)

V vseh primerih so se PSA-stroški ter dobiček določili v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali nastali PSA-stroški ter dobiček, ki so ga ustvarili posamezni zadevni proizvajalci izvozniki na domačem trgu, predstavljajo zanesljive podatke.

1.2   Izvozna cena

| (31) | V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(31)

V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo.

| (32) | Kadar je izvoz potekal prek povezanih uvoznikov s sedežem v Skupnosti, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki prvič nadalje prodani neodvisnemu kupcu, pri katerem se je cena ustrezno prilagodila za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, kakor tudi za razumne zneske za PSA-stroške ter dobičke. V zvezi s tem so se uporabili lastni PSA-stroški povezanih uvoznikov. Stopnja dobička je bila določena na podlagi razpoložljivih informacij sodelujočih nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(32)

Kadar je izvoz potekal prek povezanih uvoznikov s sedežem v Skupnosti, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki prvič nadalje prodani neodvisnemu kupcu, pri katerem se je cena ustrezno prilagodila za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, kakor tudi za razumne zneske za PSA-stroške ter dobičke. V zvezi s tem so se uporabili lastni PSA-stroški povezanih uvoznikov. Stopnja dobička je bila določena na podlagi razpoložljivih informacij sodelujočih nepovezanih uvoznikov.

| (33) | Kadar je izvoz potekal prek povezanega trgovca izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cene pri prvi nadaljnji prodaji neodvisni stranki v Skupnosti. |
| --- | --- |

(33)

Kadar je izvoz potekal prek povezanega trgovca izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi cene pri prvi nadaljnji prodaji neodvisni stranki v Skupnosti.

1.3   Primerjava

| (34) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(34)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna.

| (35) | Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

1.4   Stopnje dampinga

| (36) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so se stopnje dampinga določile na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti po vrsti izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti izdelka, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so se stopnje dampinga določile na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti po vrsti izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti izdelka, kot je določeno zgoraj.

| (37) | Da bi določili stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, se je najprej ugotovila raven nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. |
| --- | --- |

(37)

Da bi določili stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, se je najprej ugotovila raven nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Skupnost, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu.

| (38) | Ker je bila raven sodelovanja v ZDA in Tajvanu visoka (v bistvu 100-odstotna) in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik v teh dveh državah namenoma ni sodeloval v preiskavi, se je zdelo primerno preostalo stopnjo dampinga za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike v posamezni zadevni državi določiti v višini najvišje stopnje, uvedene za sodelujočega izvoznika. |
| --- | --- |

(38)

Ker je bila raven sodelovanja v ZDA in Tajvanu visoka (v bistvu 100-odstotna) in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik v teh dveh državah namenoma ni sodeloval v preiskavi, se je zdelo primerno preostalo stopnjo dampinga za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike v posamezni zadevni državi določiti v višini najvišje stopnje, uvedene za sodelujočega izvoznika.

| (39) | Ocenjena raven sodelovanja proizvajalcev iz LRK na ravni države je bila prav tako zelo visoka, in sicer nad 85 %. Posebna metodologija za določitev stopnje dampinga za celotno državo je pojasnjena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(39)

Ocenjena raven sodelovanja proizvajalcev iz LRK na ravni države je bila prav tako zelo visoka, in sicer nad 85 %. Posebna metodologija za določitev stopnje dampinga za celotno državo je pojasnjena v nadaljevanju.

2.   ZDA

2.1   Normalna vrednost

| (40) | Za oba proizvajalca izvoznika je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21. Torej je za vse vrste izdelkov normalna vrednost temeljila na cenah, ki so jih v običajnem poteku trgovine neodvisne stranke v ZDA plačevale ali jih plačujejo, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26, saj je ta prodaja predstavljala v vseh primerih 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste. |
| --- | --- |

(40)

Za oba proizvajalca izvoznika je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21. Torej je za vse vrste izdelkov normalna vrednost temeljila na cenah, ki so jih v običajnem poteku trgovine neodvisne stranke v ZDA plačevale ali jih plačujejo, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26, saj je ta prodaja predstavljala v vseh primerih 10 % ali več celotnega obsega prodaje navedene vrste.

2.2   Izvozna cena

| (41) | En sodelujoči proizvajalec izvoznik je izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozna cena je zato temeljila na cenah, ki so bile za zadevni izdelek dejansko plačane ali se plačujejo v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

En sodelujoči proizvajalec izvoznik je izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozna cena je zato temeljila na cenah, ki so bile za zadevni izdelek dejansko plačane ali se plačujejo v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (42) | Drugi izvoznik pa je vso svojo prodajo v Skupnost izvedel prek povezane trgovinske družbe v Švici. Zato je bila izvozna cena določena tako, kot je opisano v uvodni izjavi 33. |
| --- | --- |

(42)

Drugi izvoznik pa je vso svojo prodajo v Skupnost izvedel prek povezane trgovinske družbe v Švici. Zato je bila izvozna cena določena tako, kot je opisano v uvodni izjavi 33.

| (43) | Poleg tega je bil znatni del izvoza tega ameriškega proizvajalca izvoznika v Skupnost prek povezane družbe v Švici prodan povezani družbi, ki je zadevni izdelek uporabila kot surovino za proizvodnjo drugega izdelka, ki se ne šteje za podoben izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Poleg tega je bil znatni del izvoza tega ameriškega proizvajalca izvoznika v Skupnost prek povezane družbe v Švici prodan povezani družbi, ki je zadevni izdelek uporabila kot surovino za proizvodnjo drugega izdelka, ki se ne šteje za podoben izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (44) | Ker je bilo ugotovljeno, da je na cene, določene za transakcije med proizvajalcem izvoznikom in njegovo povezano družbo v Skupnosti prek njune trgovske družbe v Švici, vplivala povezava med navedenimi tremi družbami, se te cene niso mogle upoštevati pri določitvi izvozne cene za navedene transakcije. |
| --- | --- |

(44)

Ker je bilo ugotovljeno, da je na cene, določene za transakcije med proizvajalcem izvoznikom in njegovo povezano družbo v Skupnosti prek njune trgovske družbe v Švici, vplivala povezava med navedenimi tremi družbami, se te cene niso mogle upoštevati pri določitvi izvozne cene za navedene transakcije.

| (45) | Prav tako izvozne cene ni bilo mogoče konstruirati na podlagi cene povezane družbe pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam, ker povezana družba za izdelavo končnega izdelka zadevni izdelek znatno spremeni; zato pri določitvi izvozne cene ni bila upoštevana nobena od navedenih transakcij, ki zadeva lastno uporabo. |
| --- | --- |

(45)

Prav tako izvozne cene ni bilo mogoče konstruirati na podlagi cene povezane družbe pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam, ker povezana družba za izdelavo končnega izdelka zadevni izdelek znatno spremeni; zato pri določitvi izvozne cene ni bila upoštevana nobena od navedenih transakcij, ki zadeva lastno uporabo.

2.3   Primerjava

| (46) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi franko tovarna, kot je opisano zgoraj, s prilagoditvami, kadar je to bilo primerno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za popuste, rabate, stroške prevoza, zavarovanja, pretovarjanja, manipulativne stroške, stroške nakladanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov in uvozne dajatve. |
| --- | --- |

(46)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi franko tovarna, kot je opisano zgoraj, s prilagoditvami, kadar je to bilo primerno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za popuste, rabate, stroške prevoza, zavarovanja, pretovarjanja, manipulativne stroške, stroške nakladanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov in uvozne dajatve.

| (47) | Za prodajo enega proizvajalca izvoznika prek svojega povezanega trgovca v Švici je bila prilagoditev izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. Ta prilagoditev je temeljila na pribitku povezanega trgovca v Švici, vendar pa se pri tem izračunu dejanski dobiček povezanega trgovca ni mogel uporabiti, saj je povezava med proizvajalcem izvoznikom in povezanim trgovcem znatno vplivala na transferne cene. Zato in ker sodelujoče nepovezane družbe niso predložile smiselnih in primerljivih informacij, je bil pribitek izračunan kot vsota PSA-stroškov povezane trgovinske družbe v OP in primerne stopnje dobička, ki je bila v tej fazi določena v višini 5 %. |
| --- | --- |

(47)

Za prodajo enega proizvajalca izvoznika prek svojega povezanega trgovca v Švici je bila prilagoditev izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. Ta prilagoditev je temeljila na pribitku povezanega trgovca v Švici, vendar pa se pri tem izračunu dejanski dobiček povezanega trgovca ni mogel uporabiti, saj je povezava med proizvajalcem izvoznikom in povezanim trgovcem znatno vplivala na transferne cene. Zato in ker sodelujoče nepovezane družbe niso predložile smiselnih in primerljivih informacij, je bil pribitek izračunan kot vsota PSA-stroškov povezane trgovinske družbe v OP in primerne stopnje dobička, ki je bila v tej fazi določena v višini 5 %.

| (48) | En ameriški proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za stopnjo trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe, ker naj del njegove domače prodaje ne bi bil primerljiv z njegovim izvozom, saj naj bi na domačem trgu obstajala kategorija strank, ki naj bi po njegovem mnenju opravljala drugačne funkcije. Vendar pa je preiskava pokazala, da ta zahteva ni utemeljena, saj družba svojih domnev ni podkrepila z dokazi. Poleg tega ni bilo ugotovljeno, ali obstajajo razlike v ceni med domnevnimi kategorijami strank pri vseh vrstah izdelka. Zato je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(48)

En ameriški proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za stopnjo trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe, ker naj del njegove domače prodaje ne bi bil primerljiv z njegovim izvozom, saj naj bi na domačem trgu obstajala kategorija strank, ki naj bi po njegovem mnenju opravljala drugačne funkcije. Vendar pa je preiskava pokazala, da ta zahteva ni utemeljena, saj družba svojih domnev ni podkrepila z dokazi. Poleg tega ni bilo ugotovljeno, ali obstajajo razlike v ceni med domnevnimi kategorijami strank pri vseh vrstah izdelka. Zato je bila zahteva zavrnjena.

2.4   Stopnje dampinga

| (49) | Ker je bila stopnja sodelovanja visoka in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja, ki se uporablja za vse druge izvoznike v ZDA, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(49)

Ker je bila stopnja sodelovanja visoka in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja, ki se uporablja za vse druge izvoznike v ZDA, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga.

| (50) | Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so začasno naslednje:






  E.I. DuPont De Nemours | 28,3 % |
| --- | --- | --- |
| FMC Corporation | 84,1 % |
| Vse druge družbe | 84,1 % |

(50)

Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so začasno naslednje:

E.I. DuPont De Nemours

28,3 %

FMC Corporation

84,1 %

Vse druge družbe

84,1 %

3.   Kitajska

3.1   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (51) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (52) | Merila za TGO so na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:






  1. | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega poseganja, stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(52)

Merila za TGO so na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:

1.

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega državnega poseganja, stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti;

| 2. | podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost ter |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost ter

| 5. | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (53) | Šest proizvajalcev izvoznikov je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v danem roku poslalo izpolnjene obrazce zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Komisija je v prostorih teh družb poiskala in preverila vse informacije, navedene v njihovih zahtevkih za TGO, za katere je menila, da je to potrebno. Preiskava je pokazala, da se TGO lahko odobri samo trem proizvajalcem izvoznikom, ostalim trem pa je bilo treba zahtevke zavrniti. Opozorimo naj, da je treba odločitev v zvezi z enim od treh proizvajalcev izvoznikov, ki jim je bil TGO odobren, še proučiti glede na informacije, ki v tej fazi niso mogle biti v celoti pregledane, kot je opisano v nadaljevanju. Te informacije bi lahko, če bodo potrjene, privedle do znatne spremembe dejanskega stanja, na podlagi katerega je bil navedeni družbi odobren TGO, saj lahko vplivajo na izpolnitev merila 1. V naslednji preglednici je prikazana odločitev glede izpolnitve pet zgoraj navedenih meril treh družb, katerim TGO ni bil odobren:










  Družba | Merilo |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 1 | ni izpolnjeno | ni izpolnjeno | ni izpolnjeno | izpolnjeno | izpolnjeno |
| 2 | ni izpolnjeno | ni izpolnjeno | ni izpolnjeno | izpolnjeno | izpolnjeno |
| 3 | ni izpolnjeno | ni izpolnjeno | ni izpolnjeno | izpolnjeno | izpolnjeno |

(53)

Šest proizvajalcev izvoznikov je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v danem roku poslalo izpolnjene obrazce zahtevka za TGO za proizvajalce izvoznike. Komisija je v prostorih teh družb poiskala in preverila vse informacije, navedene v njihovih zahtevkih za TGO, za katere je menila, da je to potrebno. Preiskava je pokazala, da se TGO lahko odobri samo trem proizvajalcem izvoznikom, ostalim trem pa je bilo treba zahtevke zavrniti. Opozorimo naj, da je treba odločitev v zvezi z enim od treh proizvajalcev izvoznikov, ki jim je bil TGO odobren, še proučiti glede na informacije, ki v tej fazi niso mogle biti v celoti pregledane, kot je opisano v nadaljevanju. Te informacije bi lahko, če bodo potrjene, privedle do znatne spremembe dejanskega stanja, na podlagi katerega je bil navedeni družbi odobren TGO, saj lahko vplivajo na izpolnitev merila 1. V naslednji preglednici je prikazana odločitev glede izpolnitve pet zgoraj navedenih meril treh družb, katerim TGO ni bil odobren:

Družba

Merilo

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

1

ni izpolnjeno

ni izpolnjeno

ni izpolnjeno

izpolnjeno

izpolnjeno

2

ni izpolnjeno

ni izpolnjeno

ni izpolnjeno

izpolnjeno

izpolnjeno

3

ni izpolnjeno

ni izpolnjeno

ni izpolnjeno

izpolnjeno

izpolnjeno

| (54) | Za družbe 1, 2, 3 je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ne izpolnjujejo zahtev zgoraj navedenih meril 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

(54)

Za družbe 1, 2, 3 je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ne izpolnjujejo zahtev zgoraj navedenih meril 1, 2 in 3.

| (55) | Nobena od teh namreč družb ni mogla dokazati, da se njihove poslovne odločitve sprejmejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države. |
| --- | --- |

(55)

Nobena od teh namreč družb ni mogla dokazati, da se njihove poslovne odločitve sprejmejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države.

| (56) | Za družbo 1 je bilo ugotovljeno, da je večina članov upravnega odbora, vključno s predsednikom, v čigar lasti je znatni delež družbe, istih kot pred privatizacijo in da jih je imenovala država. Ugotovljeno je bilo tudi, da so bili člani komunistične stranke. Poleg tega družba ni mogla dokazati plačila delnic v postopku privatizacije. Za družbo 2, ki jo je ustanovila država in je bila privatizirana leta 2000, je preiskava pokazala, da so bile tri vodstvene osebe zaposlene že v času pred privatizacijo in so jo tudi izvedle ter še naprej nadzirale organe odločanja v družbi. Ugotovljeno je bilo tudi, da so bile te tri osebe člani komunistične stranke. Glede na ugotovitve naj bi družba 2 tudi predložila napačne informacije v zvezi z lastništvom delnic in postopkom privatizacije ter na ta način prikrila občutno vmešavanje države. Za družbo 3 so obstajali tehtni dokazi, da so začetni kapital družbe zagotovile družbe v lasti vasi in v skupni lasti, ki jo je upravljal sedanji direktor družbe; družba ni mogla pojasniti izvora kapitala. |
| --- | --- |

(56)

Za družbo 1 je bilo ugotovljeno, da je večina članov upravnega odbora, vključno s predsednikom, v čigar lasti je znatni delež družbe, istih kot pred privatizacijo in da jih je imenovala država. Ugotovljeno je bilo tudi, da so bili člani komunistične stranke. Poleg tega družba ni mogla dokazati plačila delnic v postopku privatizacije. Za družbo 2, ki jo je ustanovila država in je bila privatizirana leta 2000, je preiskava pokazala, da so bile tri vodstvene osebe zaposlene že v času pred privatizacijo in so jo tudi izvedle ter še naprej nadzirale organe odločanja v družbi. Ugotovljeno je bilo tudi, da so bile te tri osebe člani komunistične stranke. Glede na ugotovitve naj bi družba 2 tudi predložila napačne informacije v zvezi z lastništvom delnic in postopkom privatizacije ter na ta način prikrila občutno vmešavanje države. Za družbo 3 so obstajali tehtni dokazi, da so začetni kapital družbe zagotovile družbe v lasti vasi in v skupni lasti, ki jo je upravljal sedanji direktor družbe; družba ni mogla pojasniti izvora kapitala.

| (57) | Poleg tega nobena od treh družb svojih računovodskih evidenc ni vodila v skladu z MRS, ugotovljena pa je bila tudi velika malomarnost pri njenih revizijah. |
| --- | --- |

(57)

Poleg tega nobena od treh družb svojih računovodskih evidenc ni vodila v skladu z MRS, ugotovljena pa je bila tudi velika malomarnost pri njenih revizijah.

| (58) | Nazadnje je bilo ugotovljeno, da vplivajo izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, na stroške obeh družb, zlasti na stroške za pridobitev pravic do rabe zemljišča (družbi 1 in 3) oziroma stroške prenosa sredstev med privatizacijo (družba 2). |
| --- | --- |

(58)

Nazadnje je bilo ugotovljeno, da vplivajo izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, na stroške obeh družb, zlasti na stroške za pridobitev pravic do rabe zemljišča (družbi 1 in 3) oziroma stroške prenosa sredstev med privatizacijo (družba 2).

| (59) | Prvotno je bilo sklenjeno, da izpolnjujejo preostali trije proizvajalci izvozniki vseh pet meril. |
| --- | --- |

(59)

Prvotno je bilo sklenjeno, da izpolnjujejo preostali trije proizvajalci izvozniki vseh pet meril.

| (60) | Vendar je industrija Skupnosti po seznanitvi zainteresiranih strank, ki so lahko predložile pripombe na zgornje ugotovitve, trdila, da je treba dvema od treh proizvajalcev izvoznikov predlagano odobritev TGO zavrniti (v nadaljevanju „družba 4“ in „družba 5“). |
| --- | --- |

(60)

Vendar je industrija Skupnosti po seznanitvi zainteresiranih strank, ki so lahko predložile pripombe na zgornje ugotovitve, trdila, da je treba dvema od treh proizvajalcev izvoznikov predlagano odobritev TGO zavrniti (v nadaljevanju „družba 4“ in „družba 5“).

| (61) | Za družbo 4 je industrija Skupnosti trdila, da se država vmešava v njeno upravljanje in financiranje. |
| --- | --- |

(61)

Za družbo 4 je industrija Skupnosti trdila, da se država vmešava v njeno upravljanje in financiranje.

| (62) | Za družbo 5 pa je industrija Skupnosti trdila, da so navedli premajhno število zaposlenih in da je vprašljivo plačilo osnovnega kapitala. Vprašljive naj bi bile tudi izgube povezane trgovske družbe. |
| --- | --- |

(62)

Za družbo 5 pa je industrija Skupnosti trdila, da so navedli premajhno število zaposlenih in da je vprašljivo plačilo osnovnega kapitala. Vprašljive naj bi bile tudi izgube povezane trgovske družbe.

| (63) | V tej fazi ni bilo mogoče skleniti, ali domneve v zvezi z družbo 4 zadostujejo za zavrnitev TGO. Argumenti so sicer močni, vendar pa za zdaj obstaja negotovost glede dejstev, na katerih temeljijo ti argumenti. Za končno odločitev je potrebna nadaljnja proučitev informacij, ki jih je predložila družba, in dodatna preiskava. V teh posebnih okoliščinah se je zato zdelo primerno, da se v tej fazi družbi 4 TGO odobri, vendar pa je treba nadaljevati preiskavo v zvezi z zahtevkom za TGO, da ne bi bila kršena pravica do zagovora zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(63)

V tej fazi ni bilo mogoče skleniti, ali domneve v zvezi z družbo 4 zadostujejo za zavrnitev TGO. Argumenti so sicer močni, vendar pa za zdaj obstaja negotovost glede dejstev, na katerih temeljijo ti argumenti. Za končno odločitev je potrebna nadaljnja proučitev informacij, ki jih je predložila družba, in dodatna preiskava. V teh posebnih okoliščinah se je zato zdelo primerno, da se v tej fazi družbi 4 TGO odobri, vendar pa je treba nadaljevati preiskavo v zvezi z zahtevkom za TGO, da ne bi bila kršena pravica do zagovora zainteresiranih strank.

| (64) | Argumenti proti družbi 5 so zgolj domneve. Komisija je preverila informacije, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik in sklenila, da domneve niso utemeljene. Zato se ugotovitve Komisije v zvezi s to družbo ohranijo. |
| --- | --- |

(64)

Argumenti proti družbi 5 so zgolj domneve. Komisija je preverila informacije, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik in sklenila, da domneve niso utemeljene. Zato se ugotovitve Komisije v zvezi s to družbo ohranijo.

| (65) | Po razkritju ugotovitev Komisije so vse tri družbe, ki jim je bil TGO zavrnjen, trdile, da je bila odločitev, da so vse družbe izpolnile merila TGO, nepravilna in jim je treba zato TGO odobriti. |
| --- | --- |

(65)

Po razkritju ugotovitev Komisije so vse tri družbe, ki jim je bil TGO zavrnjen, trdile, da je bila odločitev, da so vse družbe izpolnile merila TGO, nepravilna in jim je treba zato TGO odobriti.

| (66) | Družba 1 je trdila, da je Komisiji predložila dokazila o plačilu delnic v gotovini in zanikala vsakršno vmešavanje države v njeno odločanje. Trdila je še, da je svoje računovodske evidence vodila v skladu z MRS in da so stroški za pridobitev pravic do rabe zemljišča ustrezali tržnim vrednostim. |
| --- | --- |

(66)

Družba 1 je trdila, da je Komisiji predložila dokazila o plačilu delnic v gotovini in zanikala vsakršno vmešavanje države v njeno odločanje. Trdila je še, da je svoje računovodske evidence vodila v skladu z MRS in da so stroški za pridobitev pravic do rabe zemljišča ustrezali tržnim vrednostim.

| (67) | Družba 2 je menila, da članstvo najvišjega vodstva v komunistični stranki ne more biti razlog za sklep, da se je država vmešavala v odločitve družbe, ter zatrdila, da je predložila ustrezna dokazila o plačilu delnic v postopku privatizacije. Družba je nadalje trdila, da so njene računovodske evidence kljub kršitvi nekaterih načel MRS v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(67)

Družba 2 je menila, da članstvo najvišjega vodstva v komunistični stranki ne more biti razlog za sklep, da se je država vmešavala v odločitve družbe, ter zatrdila, da je predložila ustrezna dokazila o plačilu delnic v postopku privatizacije. Družba je nadalje trdila, da so njene računovodske evidence kljub kršitvi nekaterih načel MRS v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi.

| (68) | Družba 3 je trdila, da so začetni kapital družbe zagotovile družbe, ki so v lasti istega delničarja, da so računovodske evidence v skladu z MRS, cene za pridobitev pravic do rabe zemljišča pa da so tržne in podobne cenam drugih družb na istem območju. |
| --- | --- |

(68)

Družba 3 je trdila, da so začetni kapital družbe zagotovile družbe, ki so v lasti istega delničarja, da so računovodske evidence v skladu z MRS, cene za pridobitev pravic do rabe zemljišča pa da so tržne in podobne cenam drugih družb na istem območju.

| (69) | Komisija je navedene pripombe upoštevala, vendar pa niso spremenile odločitve, da je treba tem trem družbam TGO zavrniti. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je navedene pripombe upoštevala, vendar pa niso spremenile odločitve, da je treba tem trem družbam TGO zavrniti.

| (70) | Družba 1 je zgolj navedla, da bančni izpiski na Kitajskem niso običajni, vendar pa vseeno ni mogla dokazati, da je delnice za privatizacijo dejansko plačala. Družba ni zanikala, da je vodstvo družbe isto kot pred privatizacijo, niti, da je bil direktor član komunistične stranke. Prav tako ni zanikala dejstva, da glavni delničarji niso bili zastopani v upravnem odboru. Zato je bilo ugotovljeno, da družba ni zadovoljivo dokazala, da se država v njeno poslovanje ni vmešavala. |
| --- | --- |

(70)

Družba 1 je zgolj navedla, da bančni izpiski na Kitajskem niso običajni, vendar pa vseeno ni mogla dokazati, da je delnice za privatizacijo dejansko plačala. Družba ni zanikala, da je vodstvo družbe isto kot pred privatizacijo, niti, da je bil direktor član komunistične stranke. Prav tako ni zanikala dejstva, da glavni delničarji niso bili zastopani v upravnem odboru. Zato je bilo ugotovljeno, da družba ni zadovoljivo dokazala, da se država v njeno poslovanje ni vmešavala.

| (71) | Poleg tega niso predložili novih navedb, s katerimi bi zavrnili ugotovitve in dokazali trditev, da so bile računovodske evidence v skladu z MRS, stroški za pridobitev pravic do rabe zemljišča pa v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega niso predložili novih navedb, s katerimi bi zavrnili ugotovitve in dokazali trditev, da so bile računovodske evidence v skladu z MRS, stroški za pridobitev pravic do rabe zemljišča pa v skladu s tržnimi pogoji.

| (72) | Družba 2 je nasprotovala sklepu Komisije, ni pa zanikala dejstev, na podlagi katerih je bil ta sprejet. Družba je trdila, da je predložila ustrezna dokazila o postopku privatizacije in plačilu delnic, ni pa omenila dejstva, da so bili ti dokumenti napačni, kar je med preveritvenim obiskom priznal generalni direktor. Družba je tudi potrdila, da so bili na ključnih vodstvenih mestih člani komunistične stranke. |
| --- | --- |

(72)

Družba 2 je nasprotovala sklepu Komisije, ni pa zanikala dejstev, na podlagi katerih je bil ta sprejet. Družba je trdila, da je predložila ustrezna dokazila o postopku privatizacije in plačilu delnic, ni pa omenila dejstva, da so bili ti dokumenti napačni, kar je med preveritvenim obiskom priznal generalni direktor. Družba je tudi potrdila, da so bili na ključnih vodstvenih mestih člani komunistične stranke.

| (73) | Poleg tega družba ni predložila novih navedb v podporo trditvi, da so bile računovodske evidence v skladu z MRS, navedla je le, da so bile v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(73)

Poleg tega družba ni predložila novih navedb v podporo trditvi, da so bile računovodske evidence v skladu z MRS, navedla je le, da so bile v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi.

| (74) | Komisija je še naprej dvomila o izvoru kapitala družbe 3. Ta je namreč zgolj navedla, da so kapital zagotovile povezane družbe, katerih lastnik je direktor družbe 3, in sicer s posojili, ki jih je družba poplačala v nekaj mesecih. Ugotovljeno je bilo, da je ta nova informacija v nasprotju z izjavami predstavnikov družbe 3 med preveritvenim obiskom v njihovih prostorih, ko niso predložili pisnih dokazil, ter da je nezadostna, ker ne navaja izvora sredstev, s katerimi so bila posojila poplačana. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je še naprej dvomila o izvoru kapitala družbe 3. Ta je namreč zgolj navedla, da so kapital zagotovile povezane družbe, katerih lastnik je direktor družbe 3, in sicer s posojili, ki jih je družba poplačala v nekaj mesecih. Ugotovljeno je bilo, da je ta nova informacija v nasprotju z izjavami predstavnikov družbe 3 med preveritvenim obiskom v njihovih prostorih, ko niso predložili pisnih dokazil, ter da je nezadostna, ker ne navaja izvora sredstev, s katerimi so bila posojila poplačana.

| (75) | Družba je ponovno trdila, da so bile njene računovodske evidence vodene v skladu z MRS, med preiskavo ugotovljena razhajanja pa naj bi služila samo uskladitvi z MRS. Vendar pa je družba predložila le delne dokaze o tem, da naj bi domnevno usklajevanje pomenilo le majhen del ugotovljenih razhajanj. Poleg tega so bile nove informacije predložene šele po preiskavi, torej prepozno, da bi bila njihova proučitev še izvedljiva. Družba tudi ni dokazala, da je bila njihova nizka cena za pridobitev pravice do rabe zemljišča dejansko določena v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(75)

Družba je ponovno trdila, da so bile njene računovodske evidence vodene v skladu z MRS, med preiskavo ugotovljena razhajanja pa naj bi služila samo uskladitvi z MRS. Vendar pa je družba predložila le delne dokaze o tem, da naj bi domnevno usklajevanje pomenilo le majhen del ugotovljenih razhajanj. Poleg tega so bile nove informacije predložene šele po preiskavi, torej prepozno, da bi bila njihova proučitev še izvedljiva. Družba tudi ni dokazala, da je bila njihova nizka cena za pridobitev pravice do rabe zemljišča dejansko določena v skladu s tržnimi pogoji.

| (76) | Na podlagi zgoraj navedenega se TGO odobri naslednjim trem proizvajalcem izvoznikom:






  — | Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(76)

Na podlagi zgoraj navedenega se TGO odobri naslednjim trem proizvajalcem izvoznikom:

—

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

| — | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

| — | Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd.

3.2   Individualna obravnava (IO)

| (77) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila za individualno obravnavo, določena v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila za individualno obravnavo, določena v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (78) | Proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bilo mogoče odobriti, so za primer, če jim TGO ne bi bil odobren, zahtevali tudi IO. Vendar pa je bil zavrnjen tudi zahtevek za individualno obravnavo, ker niso izpolnili merila iz člena 9(5)(b), namreč, da se izvozne cene in količine določajo prosto in da vmešavanje države ni tolikšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se posameznim izvoznikom določijo različne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

(78)

Proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bilo mogoče odobriti, so za primer, če jim TGO ne bi bil odobren, zahtevali tudi IO. Vendar pa je bil zavrnjen tudi zahtevek za individualno obravnavo, ker niso izpolnili merila iz člena 9(5)(b), namreč, da se izvozne cene in količine določajo prosto in da vmešavanje države ni tolikšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se posameznim izvoznikom določijo različne stopnje dajatve.

3.3   Normalna vrednost

(a)   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren TGO

| (79) | Za tri proizvajalce izvoznike, ki jim je bil TGO odobren, je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21. Za nekatere vrste izdelkov je normalna vrednost temeljila na cenah, ki so jih plačale ali jih plačujejo neodvisne stranke v LRK v običajnem poteku trgovine, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26; za tiste vrste izdelka, za katere domača prodaja ni bila zadostna, da bi se lahko štela za reprezentativno, ali ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, pa je bila normalna vrednost konstruirana tako, kot je opisano v uvodnih izjavah 27 do 30. |
| --- | --- |

(79)

Za tri proizvajalce izvoznike, ki jim je bil TGO odobren, je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21. Za nekatere vrste izdelkov je normalna vrednost temeljila na cenah, ki so jih plačale ali jih plačujejo neodvisne stranke v LRK v običajnem poteku trgovine, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26; za tiste vrste izdelka, za katere domača prodaja ni bila zadostna, da bi se lahko štela za reprezentativno, ali ni bila izvedena v običajnem poteku trgovine, pa je bila normalna vrednost konstruirana tako, kot je opisano v uvodnih izjavah 27 do 30.

| (80) | Pri konstruiranju normalne vrednosti so v skladu s prvim pododstavkom člena 2(6) osnovne uredbe stopnje za PSA-stroške in dobiček iz uvodnih izjav 29 in 30 temeljile na dejanskih PSA-stroških in dobičku proizvajalca izvoznika pri njegovi domači prodaji v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(80)

Pri konstruiranju normalne vrednosti so v skladu s prvim pododstavkom člena 2(6) osnovne uredbe stopnje za PSA-stroške in dobiček iz uvodnih izjav 29 in 30 temeljile na dejanskih PSA-stroških in dobičku proizvajalca izvoznika pri njegovi domači prodaji v običajnem poteku trgovine.

(b)   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren

(i)   Primerljiva država

| (81) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(81)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.

| (82) | Komisija je v obvestilu o začetku izrazila svoj namen, da uporabi Japonsko kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. Vendar te niso predložile nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je v obvestilu o začetku izrazila svoj namen, da uporabi Japonsko kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. Vendar te niso predložile nobenih pripomb.

| (83) | Komisija je vzpostavila stik z vsemi znanimi proizvajalci persulfatov, vendar nihče ni želel sodelovati. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je vzpostavila stik z vsemi znanimi proizvajalci persulfatov, vendar nihče ni želel sodelovati.

| (84) | Nato je Komisija vzpostavila stik še z vsemi znanimi proizvajalci persulfatov iz drugih držav, za katere je vedela, da taki proizvajalci obstajajo, namreč v Indiji in Turčiji, ter jim poslala vprašalnike. Indijske družbe se niso odzvale, vprašalnik je izpolnil le en turški proizvajalec. |
| --- | --- |

(84)

Nato je Komisija vzpostavila stik še z vsemi znanimi proizvajalci persulfatov iz drugih držav, za katere je vedela, da taki proizvajalci obstajajo, namreč v Indiji in Turčiji, ter jim poslala vprašalnike. Indijske družbe se niso odzvale, vprašalnik je izpolnil le en turški proizvajalec.

| (85) | Nato je Komisija proučila, ali bi bila Turčija ustrezna primerljiva država. Sklenjeno je bilo, da je Turčija kljub temu, da ima le enega proizvajalca zadevnega izdelka, odprt trg z nizko uvozno dajatvijo in znatnim uvozom iz tretjih držav. S preiskavo tudi ni bilo ugotovljeno, da bi bila Turčija neprimerna za določitev normalne vrednosti, denimo zaradi izredno visokih stroškov surovin ali energije. |
| --- | --- |

(85)

Nato je Komisija proučila, ali bi bila Turčija ustrezna primerljiva država. Sklenjeno je bilo, da je Turčija kljub temu, da ima le enega proizvajalca zadevnega izdelka, odprt trg z nizko uvozno dajatvijo in znatnim uvozom iz tretjih držav. S preiskavo tudi ni bilo ugotovljeno, da bi bila Turčija neprimerna za določitev normalne vrednosti, denimo zaradi izredno visokih stroškov surovin ali energije.

| (86) | Podatki, ki jih je sodelujoči turški proizvajalec navedel v vprašalniku, so bili preverjeni na kraju samem in ugotovljeno je bilo, da so zanesljivi in primerni za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(86)

Podatki, ki jih je sodelujoči turški proizvajalec navedel v vprašalniku, so bili preverjeni na kraju samem in ugotovljeno je bilo, da so zanesljivi in primerni za določitev normalne vrednosti.

| (87) | Zato se začasno sklene, da je Turčija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Zato se začasno sklene, da je Turčija ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(ii)   Normalna vrednost

| (88) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil proizvajalec iz primerljive države, tj. na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na turškem trgu za primerljive vrste izdelka, v skladu z zgoraj navedeno metodologijo. |
| --- | --- |

(88)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bil odobren, določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil proizvajalec iz primerljive države, tj. na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na turškem trgu za primerljive vrste izdelka, v skladu z zgoraj navedeno metodologijo.

| (89) | Ker je bila prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu reprezentativna in na splošno dobičkonosna, je bila normalna vrednost določena na podlagi vseh cen, ki so se na turškem trgu plačale ali se plačujejo za primerljive vrste izdelka v običajnem poteku trgovine, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26. |
| --- | --- |

(89)

Ker je bila prodaja nepovezanim strankam na domačem trgu reprezentativna in na splošno dobičkonosna, je bila normalna vrednost določena na podlagi vseh cen, ki so se na turškem trgu plačale ali se plačujejo za primerljive vrste izdelka v običajnem poteku trgovine, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26.

3.4   Izvozne cene

| (90) | Vsi proizvajalci izvozniki so v Skupnost izvažali bodisi neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek povezanih oziroma nepovezanih družb v LRK, Hongkongu ali Skupnosti. |
| --- | --- |

(90)

Vsi proizvajalci izvozniki so v Skupnost izvažali bodisi neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek povezanih oziroma nepovezanih družb v LRK, Hongkongu ali Skupnosti.

| (91) | Kadar je bil zadevni izdelek izvožen neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(91)

Kadar je bil zadevni izdelek izvožen neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

| (92) | Kadar je prodaja potekala prek povezane družbe v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Kadar je prodaja potekala prek povezane družbe izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi metode iz uvodne izjave 33. |
| --- | --- |

(92)

Kadar je prodaja potekala prek povezane družbe v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Kadar je prodaja potekala prek povezane družbe izven Skupnosti, je bila izvozna cena določena na podlagi metode iz uvodne izjave 33.

3.5   Primerjava

| (93) | V skladu s členom 2(10) so bile prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški ter provizijami po potrebi opravljene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. |
| --- | --- |

(93)

V skladu s členom 2(10) so bile prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanja, manipulativnimi in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita in bančnimi stroški ter provizijami po potrebi opravljene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.

| (94) | Za prodajo prek povezanih trgovinskih družb je bila uporabljena prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, če so te družbe opravljale svojo dejavnost podobno kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Ugotovljeno je bilo, da so podatki povezane družbe o porazdelitvi PSA-stroškov zanesljivi, zato je ta prilagoditev temeljila na navedenem znesku PSA-stroškov in 5-odstotni stopnji dobička, kar je primerna stopnja dobička, če sodelujoči nepovezani uvozniki ali trgovci v Skupnosti ne predložijo ustreznejših podatkov. |
| --- | --- |

(94)

Za prodajo prek povezanih trgovinskih družb je bila uporabljena prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, če so te družbe opravljale svojo dejavnost podobno kot zastopnik, ki dela na podlagi provizije. Ugotovljeno je bilo, da so podatki povezane družbe o porazdelitvi PSA-stroškov zanesljivi, zato je ta prilagoditev temeljila na navedenem znesku PSA-stroškov in 5-odstotni stopnji dobička, kar je primerna stopnja dobička, če sodelujoči nepovezani uvozniki ali trgovci v Skupnosti ne predložijo ustreznejših podatkov.

3.6   Stopnje dampinga

(a)   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil TGO odobren

| (95) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je pokazala, da je bila pri dveh od treh zadevnih izvoznikov stopnja dampinga nižja od 2 %, tj. de minimis. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so začasno naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | de minimis |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | de minimis |

(95)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je pokazala, da je bila pri dveh od treh zadevnih izvoznikov stopnja dampinga nižja od 2 %, tj. de minimis. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so začasno naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

de minimis

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

de minimis

(b)   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (96) | Za izračun stopnje dampinga za celotno državo, veljavne za vse izvoznike v LRK, sta se zaradi zgoraj navedene visoke stopnje sodelovanja na podlagi franko tovarna primerjali tehtana povprečna izvozna cena treh sodelujočih izvoznikov, ki jim TGO ni bil odobren, in normalna vrednost, izračunana glede na podatke v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(96)

Za izračun stopnje dampinga za celotno državo, veljavne za vse izvoznike v LRK, sta se zaradi zgoraj navedene visoke stopnje sodelovanja na podlagi franko tovarna primerjali tehtana povprečna izvozna cena treh sodelujočih izvoznikov, ki jim TGO ni bil odobren, in normalna vrednost, izračunana glede na podatke v primerljivi državi.

| (97) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 102,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 102,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

4.   Tajvan

4.1   Normalna vrednost

| (98) | Za edinega proizvajalca izvoznika je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21. Torej je za vse vrste izdelkov normalna vrednost temeljila na cenah, ki so jih v običajnem poteku trgovine plačevale ali jih plačujejo neodvisne stranke v Tajvanu, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26, saj je ta prodaja v vseh primerih predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste. |
| --- | --- |

(98)

Za edinega proizvajalca izvoznika je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21. Torej je za vse vrste izdelkov normalna vrednost temeljila na cenah, ki so jih v običajnem poteku trgovine plačevale ali jih plačujejo neodvisne stranke v Tajvanu, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 25 in 26, saj je ta prodaja v vseh primerih predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste.

4.2   Izvozna cena

| (99) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznika je izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozna cena je v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe zato temeljila na cenah, ki so jih neodvisne stranke dejansko plačale ali jih plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(99)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznika je izvažal neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti. Izvozna cena je v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe zato temeljila na cenah, ki so jih neodvisne stranke dejansko plačale ali jih plačujejo za zadevni izdelek.

4.3   Primerjava

| (100) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi franko tovarna, kot je opisano zgoraj, s prilagoditvami, kadar je to bilo primerno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za rabate, stroške prevoza, zavarovanja, natovarjanja, manipulativne stroške, stroške pakiranja in kreditov. |
| --- | --- |

(100)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi franko tovarna, kot je opisano zgoraj, s prilagoditvami, kadar je to bilo primerno, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so bile izvedene za rabate, stroške prevoza, zavarovanja, natovarjanja, manipulativne stroške, stroške pakiranja in kreditov.

| (101) | Sodelujoči proizvajalec izvoznik je domnevno zahteval prilagoditev za razlike v stopnji trgovine, ker naj bi bil del njegove domače prodaje izveden na stopnji trgovine, ki ni primerljiva z njegovim izvozom. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja trgovine za enega od glavnih domačih strank nepravilno prijavljena, kar vzbuja resne dvome o zanesljivosti klasifikacije strank, ki je bila navedena kot razlog za prilagoditev stopnje trgovine. Ker v OP ni bilo mogoče ugotoviti obstoja domnevne razlike v ceni med kategorijami strank pri vseh vrstah izdelka, je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(101)

Sodelujoči proizvajalec izvoznik je domnevno zahteval prilagoditev za razlike v stopnji trgovine, ker naj bi bil del njegove domače prodaje izveden na stopnji trgovine, ki ni primerljiva z njegovim izvozom. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja trgovine za enega od glavnih domačih strank nepravilno prijavljena, kar vzbuja resne dvome o zanesljivosti klasifikacije strank, ki je bila navedena kot razlog za prilagoditev stopnje trgovine. Ker v OP ni bilo mogoče ugotoviti obstoja domnevne razlike v ceni med kategorijami strank pri vseh vrstah izdelka, je bila zahteva zavrnjena.

| (102) | Sodelujoči proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za razlike v provizijah, zlasti tiste, ki se plačujejo zastopniku v Tajvanu za prodajo na tajvanskem trgu. Vendar je bilo med preiskavo glede na informacije proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je zastopnik opravljal podobno delo kot prodajni oddelek proizvajalca izvoznika pri prodaji izdelka. Storitve zastopnikov so se sicer res plačevale, vendar pa je preiskava pokazala, da to ni vplivalo na primerljivost domačih in izvoznih cen. Zahteva je bila zavrnjena, saj pogoji iz prvega pododstavka člena 2(10) osnovne uredbe niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(102)

Sodelujoči proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za razlike v provizijah, zlasti tiste, ki se plačujejo zastopniku v Tajvanu za prodajo na tajvanskem trgu. Vendar je bilo med preiskavo glede na informacije proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da je zastopnik opravljal podobno delo kot prodajni oddelek proizvajalca izvoznika pri prodaji izdelka. Storitve zastopnikov so se sicer res plačevale, vendar pa je preiskava pokazala, da to ni vplivalo na primerljivost domačih in izvoznih cen. Zahteva je bila zavrnjena, saj pogoji iz prvega pododstavka člena 2(10) osnovne uredbe niso bili izpolnjeni.

| (103) | Proizvajalec izvoznik je zahteval tudi prilagoditev za stroške prevoza na domačem trgu. Vendar družba svoje zahteve ni mogla ustrezno utemeljiti, predloženi dokumenti pa so bili delno zavajajoči. Zato je bila družba obveščena, da se bodo v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabile določbe o delnem sodelovanju. Ker družba ni predložila zadovoljivega pojasnila v zvezi s poslanimi dokumenti, so se za izračun dampinga uporabila razpoložljiva dejstva glede stroškov prevoza na domačem trgu. Prilagoditev je temeljila na zneskih, ki se lahko dokažejo s špediterskimi računi. |
| --- | --- |

(103)

Proizvajalec izvoznik je zahteval tudi prilagoditev za stroške prevoza na domačem trgu. Vendar družba svoje zahteve ni mogla ustrezno utemeljiti, predloženi dokumenti pa so bili delno zavajajoči. Zato je bila družba obveščena, da se bodo v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabile določbe o delnem sodelovanju. Ker družba ni predložila zadovoljivega pojasnila v zvezi s poslanimi dokumenti, so se za izračun dampinga uporabila razpoložljiva dejstva glede stroškov prevoza na domačem trgu. Prilagoditev je temeljila na zneskih, ki se lahko dokažejo s špediterskimi računi.

4.4   Stopnje dampinga

| (104) | Ker je bila stopnja sodelovanja visoka in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Tajvanu, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(104)

Ker je bila stopnja sodelovanja visoka in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Tajvanu, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga.

| (105) | Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so začasno naslednje:






  San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| --- | --- | --- |
| Vse druge družbe | 22,6 % |

(105)

Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so začasno naslednje:

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Vse druge družbe

22,6 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (106) | V Skupnosti proizvajata podobni izdelek dva proizvajalca v Nemčiji; v njunem imenu je bila vložena pritožba in oba sta sodelovala v preiskavi. V OP je njuna proizvodnja v višini 24 000 oziroma 2 900 ton predstavljala 100 % proizvodnje Skupnosti. Za oba se šteje, da predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. En proizvajalec izvoznik je trdil, da je eden izmed proizvajalcev Skupnosti v OP uvažal zadevni izdelek iz Kitajske in ga je treba zato izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti. Kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 151, pa je bila količina uvoza majhna, izvažali so zgolj zato, da bi ohranili stranke po svetu. Ker so bile poleg tega povprečne cene pri nadaljnji prodaji znatno višje od kitajskih uvoznih cen, se je štelo, da je uvoz tega proizvajalca Skupnosti zgolj samoobramba pred dampinškim uvozom in ne samopovzročena škoda. Zato se šteje, da predstavljata ta dva proizvajalca Skupnosti industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(106)

V Skupnosti proizvajata podobni izdelek dva proizvajalca v Nemčiji; v njunem imenu je bila vložena pritožba in oba sta sodelovala v preiskavi. V OP je njuna proizvodnja v višini 24 000 oziroma 2 900 ton predstavljala 100 % proizvodnje Skupnosti. Za oba se šteje, da predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. En proizvajalec izvoznik je trdil, da je eden izmed proizvajalcev Skupnosti v OP uvažal zadevni izdelek iz Kitajske in ga je treba zato izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti. Kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 151, pa je bila količina uvoza majhna, izvažali so zgolj zato, da bi ohranili stranke po svetu. Ker so bile poleg tega povprečne cene pri nadaljnji prodaji znatno višje od kitajskih uvoznih cen, se je štelo, da je uvoz tega proizvajalca Skupnosti zgolj samoobramba pred dampinškim uvozom in ne samopovzročena škoda. Zato se šteje, da predstavljata ta dva proizvajalca Skupnosti industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1)(a) osnovne uredbe.

2.   Potrošnja Skupnosti

| (107) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje dveh proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, podatkov Eurostata o uvozu iz zadevnih držav in drugih tretjih držav v okviru ustreznih oznak KN, za Tajvan in ZDA pa na podlagi dejansko preverjenih podatkov. Količina uvoza, ki jo je navedel sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, ni predstavljala celotnega uvoza iz LRK. Zato se je v zvezi z uvozom iz LRK štelo, da so za določitev celotne potrošnje Skupnosti podatki Eurostata najzanesljivejši vir informacij. |
| --- | --- |

(107)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje dveh proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, podatkov Eurostata o uvozu iz zadevnih držav in drugih tretjih držav v okviru ustreznih oznak KN, za Tajvan in ZDA pa na podlagi dejansko preverjenih podatkov. Količina uvoza, ki jo je navedel sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, ni predstavljala celotnega uvoza iz LRK. Zato se je v zvezi z uvozom iz LRK štelo, da so za določitev celotne potrošnje Skupnosti podatki Eurostata najzanesljivejši vir informacij.

| (108) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je zadevni izdelek trenutno uvrščen pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80. Podatki Eurostata v zvezi z oznako KN 2842 90 80 zajemajo posebno vrsto persulfatov (monopersulfatov), ki se uvažajo večinoma iz ZDA, in druge izdelke, kot so soli anorganskih kislin ali peroksi kislin, ki se ne štejejo za zadevni izdelek. Ker iz te velike kategorije izdelkov ni bilo mogoče pridobiti podatkov samo za persulfate, se je štelo, da Eurostatovi podatki o uvozu v zvezi s to posebno oznako KN niso zanesljivi pokazatelji razmer, in se jih zato ne sme uporabiti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 107, so se v zvezi z ZDA in Tajvanom uporabili dejansko preverjeni podatki o uvozu. |
| --- | --- |

(108)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, je zadevni izdelek trenutno uvrščen pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80. Podatki Eurostata v zvezi z oznako KN 2842 90 80 zajemajo posebno vrsto persulfatov (monopersulfatov), ki se uvažajo večinoma iz ZDA, in druge izdelke, kot so soli anorganskih kislin ali peroksi kislin, ki se ne štejejo za zadevni izdelek. Ker iz te velike kategorije izdelkov ni bilo mogoče pridobiti podatkov samo za persulfate, se je štelo, da Eurostatovi podatki o uvozu v zvezi s to posebno oznako KN niso zanesljivi pokazatelji razmer, in se jih zato ne sme uporabiti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 107, so se v zvezi z ZDA in Tajvanom uporabili dejansko preverjeni podatki o uvozu.

| (109) | Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja povečala za 7 %
  Preglednica 1
  Potrošnja v EU (obseg) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja v tonah (razpon) | 37 000–42 000 | 40 000–45 000 | 39 000–44 000 | 40 000–45 000 |
| Potrošnja (indeks) | 100 | 108 | 105 | 107 |

(109)

Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja povečala za 7 %

Preglednica 1

Potrošnja v EU (obseg)

2003

2004

2005

OP

Potrošnja v tonah (razpon)

37 000–42 000

40 000–45 000

39 000–44 000

40 000–45 000

Potrošnja (indeks)

100

108

105

107

3.   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (110) | Komisija je proučila, ali naj se uvoz persulfatov s poreklom iz LRK, Tajvana in ZDA oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je proučila, ali naj se uvoz persulfatov s poreklom iz LRK, Tajvana in ZDA oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (111) | Stopnja dampinga, ugotovljena pri uvozu za vsako od zadevnih držav, je bila nad pragom de minimis, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, obseg uvoza iz posamezne države pa v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv, saj je njegov tržni delež v OP znašal 14,9 %, 5,9 % oziroma 9,3 %. Kot je navedeno v uvodni izjavi 95, je bila stopnja dampinga za dva proizvajalca izvoznika v LRK pod pragom de minimis. Zato se uvoz teh družb ni upošteval. |
| --- | --- |

(111)

Stopnja dampinga, ugotovljena pri uvozu za vsako od zadevnih držav, je bila nad pragom de minimis, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, obseg uvoza iz posamezne države pa v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv, saj je njegov tržni delež v OP znašal 14,9 %, 5,9 % oziroma 9,3 %. Kot je navedeno v uvodni izjavi 95, je bila stopnja dampinga za dva proizvajalca izvoznika v LRK pod pragom de minimis. Zato se uvoz teh družb ni upošteval.

| (112) | Preiskava je v zvezi s konkurenčnimi pogoji pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti persulfatov, uvoženih iz zadevnih držav, in persulfatov industrije Skupnosti enake, kakor je navedeno v uvodni izjavi 18. Tudi persulfati s poreklom iz teh držav in persulfati, ki se proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, so se prodajali po primerljivih prodajnih poteh in pod podobnimi konkurenčnimi pogoji; torej so si med sabo konkurirali. V obravnavanem obdobju je bilo ugotovljeno tudi podobno gibanje cen izvoza iz LRK, Tajvana in ZDA, ki so znatno nelojalno nižale cene Skupnosti. |
| --- | --- |

(112)

Preiskava je v zvezi s konkurenčnimi pogoji pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti persulfatov, uvoženih iz zadevnih držav, in persulfatov industrije Skupnosti enake, kakor je navedeno v uvodni izjavi 18. Tudi persulfati s poreklom iz teh držav in persulfati, ki se proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, so se prodajali po primerljivih prodajnih poteh in pod podobnimi konkurenčnimi pogoji; torej so si med sabo konkurirali. V obravnavanem obdobju je bilo ugotovljeno tudi podobno gibanje cen izvoza iz LRK, Tajvana in ZDA, ki so znatno nelojalno nižale cene Skupnosti.

| (113) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da so bila izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe in da je treba zato uvoz iz zadevnih držav proučiti kumulativno. |
| --- | --- |

(113)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da so bila izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe in da je treba zato uvoz iz zadevnih držav proučiti kumulativno.

4.   Uvoz iz zadevnih držav

4.1   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (114) | Uvoz iz zadevnih držav se je med letom 2003 in OP povečal za 43 %. Ta uvoz je leta 2003 znašal 8 778 ton, med OP pa je dosegel raven 12 593 ton. Povečanje uvoza je bilo zlasti opazno med letoma 2003 in 2004, ko je bilo 31-odstotno.
  Preglednica 2
  Uvoz iz zadevnih držav









  Uvoz (v tonah) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 3 214 | 5 228 | 5 811 | 6 235 |
| Indeks | 100 | 163 | 181 | 194 |
| Tajvan | 2 080 | 2 760 | 2 700 | 2 480 |
| Indeks | 100 | 133 | 130 | 119 |
| ZDA | 3 484 | 3 499 | 3 818 | 3 878 |
| Indeks | 100 | 100 | 110 | 111 |
| Zadevne države skupaj | 8 778 | 11 487 | 12 329 | 12 593 |
| Indeks | 100 | 131 | 140 | 143 |

(114)

Uvoz iz zadevnih držav se je med letom 2003 in OP povečal za 43 %. Ta uvoz je leta 2003 znašal 8 778 ton, med OP pa je dosegel raven 12 593 ton. Povečanje uvoza je bilo zlasti opazno med letoma 2003 in 2004, ko je bilo 31-odstotno.

Preglednica 2

Uvoz iz zadevnih držav

Uvoz (v tonah)

2003

2004

2005

OP

LRK

3 214

5 228

5 811

6 235

Indeks

100

163

181

194

Tajvan

2 080

2 760

2 700

2 480

Indeks

100

133

130

119

ZDA

3 484

3 499

3 818

3 878

Indeks

100

100

110

111

Zadevne države skupaj

8 778

11 487

12 329

12 593

Indeks

100

131

140

143

| (115) | Tržni delež zadevnih držav se je med letom 2003 in OP povečal z 22,6 % na 30,2 %, tj. za 7,6 odstotne točke. Povečanje je bilo zlasti opazno med letoma 2003 in 2004, ko je narasel za 4,8 odstotne točke.
  Preglednica 3
  Tržni delež zadevnih držav









  Tržni deleži | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 8,3 % | 12,5 % | 14,3 % | 14,9 % |
| Tajvan | 5,3 % | 6,6 % | 6,6 % | 5,9 % |
| ZDA | 9,0 % | 8,3 % | 9,4 % | 9,3 % |
| Zadevne države skupaj | 22,6 % | 27,4 % | 30,3 % | 30,2 % |

(115)

Tržni delež zadevnih držav se je med letom 2003 in OP povečal z 22,6 % na 30,2 %, tj. za 7,6 odstotne točke. Povečanje je bilo zlasti opazno med letoma 2003 in 2004, ko je narasel za 4,8 odstotne točke.

Preglednica 3

Tržni delež zadevnih držav

Tržni deleži

2003

2004

2005

OP

LRK

8,3 %

12,5 %

14,3 %

14,9 %

Tajvan

5,3 %

6,6 %

6,6 %

5,9 %

ZDA

9,0 %

8,3 %

9,4 %

9,3 %

Zadevne države skupaj

22,6 %

27,4 %

30,3 %

30,2 %

4.2   Cene

| (116) | Od leta 2003 do OP so se cene uvoza iz zadevnih držav znižale za 12 %. Tako so se z 946 EUR/tono iz leta 2003 znižale na 828 EUR/tono med OP.
  Preglednica 4
  Cene zadevnega uvoza









  Cene na enoto (EUR/tono) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevne države skupaj | 946 | 852 | 779 | 828 |
| Indeks | 100 | 90 | 82 | 88 |

(116)

Od leta 2003 do OP so se cene uvoza iz zadevnih držav znižale za 12 %. Tako so se z 946 EUR/tono iz leta 2003 znižale na 828 EUR/tono med OP.

Preglednica 4

Cene zadevnega uvoza

Cene na enoto (EUR/tono)

2003

2004

2005

OP

Zadevne države skupaj

946

852

779

828

Indeks

100

90

82

88

4.3   Nelojalno nižanje cen

| (117) | Da bi se ugotovilo nelojalno nižanje cen, je bila opravljena analiza podatkov o cenah za OP. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Uvozne cene zadevnih držav so bile prav tako brez popustov in rabatov ter po potrebi prilagojene na CIF meja Skupnosti. |
| --- | --- |

(117)

Da bi se ugotovilo nelojalno nižanje cen, je bila opravljena analiza podatkov o cenah za OP. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so bile neto cene po odbitku popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile na raven franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnosti. Uvozne cene zadevnih držav so bile prav tako brez popustov in rabatov ter po potrebi prilagojene na CIF meja Skupnosti.

| (118) | Prodajne in uvozne cene zadevnih držav industrije Skupnosti so se primerjale na isti stopnji trgovine, in sicer neodvisnim strankam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(118)

Prodajne in uvozne cene zadevnih držav industrije Skupnosti so se primerjale na isti stopnji trgovine, in sicer neodvisnim strankam na trgu Skupnosti.

| (119) | Med OP je bilo tehtano povprečje stopenj nelojalnega nižanja cen, izraženo v odstotkih prodajnih cen industrije Skupnosti, za tajvanskega izvoznika 30,2 % odstotka, za LRK 30,3 % in za ZDA 7,4 %. Skupna tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen za vse zadevne države med OP je bila 22,7 %. |
| --- | --- |

(119)

Med OP je bilo tehtano povprečje stopenj nelojalnega nižanja cen, izraženo v odstotkih prodajnih cen industrije Skupnosti, za tajvanskega izvoznika 30,2 % odstotka, za LRK 30,3 % in za ZDA 7,4 %. Skupna tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen za vse zadevne države med OP je bila 22,7 %.

5.   Stanje industrije Skupnosti

| (120) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ob upoštevanju stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Glede na to, da se analiza nanaša samo na dve družbi, je zaradi zaupnosti podatkov večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi. |
| --- | --- |

(120)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ob upoštevanju stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Glede na to, da se analiza nanaša samo na dve družbi, je zaradi zaupnosti podatkov večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi.

5.1   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 5

Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja v tonah (razponi) | 29 000–34 000 | 29 000–34 000 | 26 000–31 000 | 24 000–29 000 |
| Proizvodnja (indeks) | 100 | 100 | 90 | 86 |
| Proizvodna zmogljivost v tonah (razponi) | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 | 37 000–42 000 |
| Proizvodna zmogljivost (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 83 % | 83 % | 75 % | 71 % |

2003

2004

2005

OP

Proizvodnja v tonah (razponi)

29 000–34 000

29 000–34 000

26 000–31 000

24 000–29 000

Proizvodnja (indeks)

100

100

90

86

Proizvodna zmogljivost v tonah (razponi)

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

37 000–42 000

Proizvodna zmogljivost (indeks)

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

83 %

83 %

75 %

71 %

| (121) | Obseg proizvodnje industrije Skupnosti je pokazal jasen negativen trend med letom 2003 in OP. Med letoma 2003 in 2004 je bil obseg proizvodnje stabilen, leta 2005 se je nato nenadoma zmanjšal za 10 % in ta trend se je med OP nadaljeval. Čeprav je bila izkoriščenost zmogljivosti med OP višja od 70 %, se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 14 %. |
| --- | --- |

(121)

Obseg proizvodnje industrije Skupnosti je pokazal jasen negativen trend med letom 2003 in OP. Med letoma 2003 in 2004 je bil obseg proizvodnje stabilen, leta 2005 se je nato nenadoma zmanjšal za 10 % in ta trend se je med OP nadaljeval. Čeprav je bila izkoriščenost zmogljivosti med OP višja od 70 %, se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 14 %.

| (122) | Proizvodna zmogljivost je med 2003 in OP ostala stabilna. |
| --- | --- |

(122)

Proizvodna zmogljivost je med 2003 in OP ostala stabilna.

5.2   Obseg prodaje, tržni deleži, rast in povprečna cena na enoto v ES

| (123) | Spodnja preglednica prikazuje zmogljivosti industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim strankam v Skupnosti.
  Preglednica 6
  Obseg prodaje, tržni delež, cene in povprečne cene na enoto v Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (indeks) | 100 | 96 | 91 | 90 |
| Tržni delež (indeks) | 100 | 89 | 87 | 84 |
| Cene na enoto v EUR (razponi) | 1 000–1 400 | 900–1 300 | 900–1 300 | 850–1 250 |
| Cene na enoto (indeks) | 100 | 93 | 93 | 92 |

(123)

Spodnja preglednica prikazuje zmogljivosti industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim strankam v Skupnosti.

Preglednica 6

Obseg prodaje, tržni delež, cene in povprečne cene na enoto v Skupnosti

2003

2004

2005

OP

Obseg prodaje (indeks)

100

96

91

90

Tržni delež (indeks)

100

89

87

84

Cene na enoto v EUR (razponi)

1 000–1 400

900–1 300

900–1 300

850–1 250

Cene na enoto (indeks)

100

93

93

92

| (124) | Obseg prodaje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšal za 10 %. To je treba upoštevati v okviru naraščajoče potrošnje v ES. |
| --- | --- |

(124)

Obseg prodaje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšal za 10 %. To je treba upoštevati v okviru naraščajoče potrošnje v ES.

| (125) | Na splošno se je tržni delež industrije Skupnosti stalno zmanjševal, med letom 2003 in OP se je zmanjšal za 11 odstotnih točk. Zmanjšanje je bilo zlasti opazno med letoma 2003 in 2004, in sicer za 7,6 odstotne točke. Zmanjšanje obsega prodaje in tržnih deležev je treba obravnavati ob upoštevanju razvoja potrošnje Skupnosti, ki se je v obravnavanem obdobju povečala za 7 %, in povečanja uvoza iz zadevnih držav. V istem obdobju so se stroški industrije Skupnosti na enoto povečali za 5 %. Dejansko je zmanjšanje obsega proizvodnje, ko so bile zmogljivosti stabilne, povzročilo višje splošne stroške na enoto. |
| --- | --- |

(125)

Na splošno se je tržni delež industrije Skupnosti stalno zmanjševal, med letom 2003 in OP se je zmanjšal za 11 odstotnih točk. Zmanjšanje je bilo zlasti opazno med letoma 2003 in 2004, in sicer za 7,6 odstotne točke. Zmanjšanje obsega prodaje in tržnih deležev je treba obravnavati ob upoštevanju razvoja potrošnje Skupnosti, ki se je v obravnavanem obdobju povečala za 7 %, in povečanja uvoza iz zadevnih držav. V istem obdobju so se stroški industrije Skupnosti na enoto povečali za 5 %. Dejansko je zmanjšanje obsega proizvodnje, ko so bile zmogljivosti stabilne, povzročilo višje splošne stroške na enoto.

| (126) | Prodajne cene industrije Skupnosti na enoto so se v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšale za 8 %. To znižanje cen kaže, da industrija Skupnosti splošnega zvišanja stroškov ni mogla prenesti na svoje stranke. Nasprotno, industrija Skupnosti je morala znižati cene, da ne bi izgubila več strank in naročil. |
| --- | --- |

(126)

Prodajne cene industrije Skupnosti na enoto so se v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšale za 8 %. To znižanje cen kaže, da industrija Skupnosti splošnega zvišanja stroškov ni mogla prenesti na svoje stranke. Nasprotno, industrija Skupnosti je morala znižati cene, da ne bi izgubila več strank in naročil.

5.3   Zaloge

| (127) | Spodnji podatki pomenijo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.
  Preglednica 7
  Zaloge | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge v tonah (razponi) | 2 000–2 500 | 1 800–2 300 | 2 700–3 200 | 2 100–2 600 |
| Zaloge (indeks) | 100 | 83 | 124 | 103 |

(127)

Spodnji podatki pomenijo obseg zalog na koncu vsakega obdobja.

Preglednica 7

Zaloge

2003

2004

2005

OP

Zaloge v tonah (razponi)

2 000–2 500

1 800–2 300

2 700–3 200

2 100–2 600

Zaloge (indeks)

100

83

124

103

| (128) | Preiskava je pokazala, da zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben dejavnik škode, saj je velika večina proizvodnje izvedena na podlagi naročil. Zato so trendi o zalogah zgolj informativni. Vsekakor je raven zalog na splošno ostala večinoma stabilna. Med letoma 2003 in 2004 se je znižala za 17 %, nato se je do konca leta 2005 zvišala za 41 % ter se nato ponovno znižala za 21 % in dosegla skoraj isto vrednost kot leta 2003. |
| --- | --- |

(128)

Preiskava je pokazala, da zalog ni mogoče obravnavati kot pomemben dejavnik škode, saj je velika večina proizvodnje izvedena na podlagi naročil. Zato so trendi o zalogah zgolj informativni. Vsekakor je raven zalog na splošno ostala večinoma stabilna. Med letoma 2003 in 2004 se je znižala za 17 %, nato se je do konca leta 2005 zvišala za 41 % ter se nato ponovno znižala za 21 % in dosegla skoraj isto vrednost kot leta 2003.

5.4   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 8

Naložbe

| | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (indeks) | 100 | 21 | 28 | 55 |

2003

2004

2005

OP

Naložbe (indeks)

100

21

28

55

| (129) | Med letom 2003 in OP so se naložbe za proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale za 45 %. Po velikemu zmanjšanju za 79 % med letoma 2003 in 2004 so leta 2004 ostale na nizki ravni. Med OP se je vrednost naložb povečala za 27 %, vendar je v primerjavi z letom 2003 ostala na nizki ravni. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so bile naložbe v zgradbe, obrate in stroje izvedene predvsem za ohranjanje proizvodne zmogljivosti. Glede na že prej navedeno nizko izkoriščenost zmogljivosti naložbe vsekakor niso bile namenjene povečanju celotne proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(129)

Med letom 2003 in OP so se naložbe za proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale za 45 %. Po velikemu zmanjšanju za 79 % med letoma 2003 in 2004 so leta 2004 ostale na nizki ravni. Med OP se je vrednost naložb povečala za 27 %, vendar je v primerjavi z letom 2003 ostala na nizki ravni. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so bile naložbe v zgradbe, obrate in stroje izvedene predvsem za ohranjanje proizvodne zmogljivosti. Glede na že prej navedeno nizko izkoriščenost zmogljivosti naložbe vsekakor niso bile namenjene povečanju celotne proizvodne zmogljivosti.

| (130) | Preiskava je pokazala, da se je finančna uspešnost industrije Skupnosti zmanjšala, vendar pa ni razkrila, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala resno ogrožena še v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(130)

Preiskava je pokazala, da se je finančna uspešnost industrije Skupnosti zmanjšala, vendar pa ni razkrila, da je bila njena zmožnost zbiranja kapitala resno ogrožena še v obravnavanem obdobju.

5.5   Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

Preglednica 9

Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok

| | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje ES (razpon) | 15–25 % | 10–20 % | 2–11 % | 1–10 % |
| Dobičkonosnost prodaje ES (indeks) | 100 | 79 | 26 | 20 |
| Donosnost celotnih naložb (razpon) | 30–40 % | 20–30 % | 5–15 % | 1–10 % |
| Donosnost celotnih naložb (indeks) | 100 | 77 | 26 | 19 |
| Denarni tok (indeks) | 100 | 88 | 41 | 28 |

2003

2004

2005

OP

Dobičkonosnost prodaje ES (razpon)

15–25 %

10–20 %

2–11 %

1–10 %

Dobičkonosnost prodaje ES (indeks)

100

79

26

20

Donosnost celotnih naložb (razpon)

30–40 %

20–30 %

5–15 %

1–10 %

Donosnost celotnih naložb (indeks)

100

77

26

19

Denarni tok (indeks)

100

88

41

28

| (131) | Zmanjšanje obsega prodaje skupaj z znižanjem prodajnih cen med letom 2003 in OP je znatno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti, ki se je med letom 2003 in OP zmanjšala za 15,5 odstotnih točk. Negativen trend je bil zlasti očiten med letoma 2004 in 2005, ko se je dobičkonosnost zmanjšala za več kakor 10 odstotnih točk. Donosnost celotnih naložb je bila izračunana tako, da se je neto dobiček podobnega izdelka pred obdavčitvijo izrazil kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, dodeljenih podobnemu izdelku. Ta kazalnik je sledil podobnemu trendu kakor dobičkonosnost, saj se je v obravnavanem obdobju znatno znižal, kar je bilo predvsem opazno med letoma 2004 in 2005, ko se je donosnost naložb zmanjšala za 17 odstotnih točk. Glede na denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, je bil ugotovljen podoben negativen trend, ki je povzročil občutno splošno poslabšanje finančnega stanja industrije Skupnosti v OP. |
| --- | --- |

(131)

Zmanjšanje obsega prodaje skupaj z znižanjem prodajnih cen med letom 2003 in OP je znatno vplivalo na dobičkonosnost industrije Skupnosti, ki se je med letom 2003 in OP zmanjšala za 15,5 odstotnih točk. Negativen trend je bil zlasti očiten med letoma 2004 in 2005, ko se je dobičkonosnost zmanjšala za več kakor 10 odstotnih točk. Donosnost celotnih naložb je bila izračunana tako, da se je neto dobiček podobnega izdelka pred obdavčitvijo izrazil kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, dodeljenih podobnemu izdelku. Ta kazalnik je sledil podobnemu trendu kakor dobičkonosnost, saj se je v obravnavanem obdobju znatno znižal, kar je bilo predvsem opazno med letoma 2004 in 2005, ko se je donosnost naložb zmanjšala za 17 odstotnih točk. Glede na denarni tok, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, je bil ugotovljen podoben negativen trend, ki je povzročil občutno splošno poslabšanje finančnega stanja industrije Skupnosti v OP.

5.6   Zaposlovanje, produktivnost in plače

Preglednica 10

Zaposlovanje, produktivnost in plače

| | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih oseb (indeks) | 100 | 95 | 89 | 87 |
| Stroški zaposlovanja (indeks) | 100 | 93 | 88 | 86 |
| Povprečni stroški dela | 100 | 98 | 99 | 99 |
| Produktivnost (indeks) | 100 | 105 | 101 | 99 |

2003

2004

2005

OP

Število zaposlenih oseb (indeks)

100

95

89

87

Stroški zaposlovanja (indeks)

100

93

88

86

Povprečni stroški dela

100

98

99

99

Produktivnost (indeks)

100

105

101

99

| (132) | Število zaposlenih v industriji Skupnosti, se je skupno zmanjšalo za 13 %, deloma zaradi prestrukturiranja na začetku obravnavanega obdobja. Čeprav so se celotni stroški zaposlovanja znatno znižali, so tako povprečne plače ostale stabilne. Zmanjšanje števila zaposlenih je bilo podobno zmanjšanju proizvodnje. Zato je industrija Skupnosti lahko ohranila enako raven produktivnosti kakor leta 2003. |
| --- | --- |

(132)

Število zaposlenih v industriji Skupnosti, se je skupno zmanjšalo za 13 %, deloma zaradi prestrukturiranja na začetku obravnavanega obdobja. Čeprav so se celotni stroški zaposlovanja znatno znižali, so tako povprečne plače ostale stabilne. Zmanjšanje števila zaposlenih je bilo podobno zmanjšanju proizvodnje. Zato je industrija Skupnosti lahko ohranila enako raven produktivnosti kakor leta 2003.

5.7   Višina stopnje dampinga

| (133) | Glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanskih stopenj dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(133)

Glede na obseg in ceno dampinškega uvoza vpliv dejanskih stopenj dampinga nikakor ne more veljati za zanemarljivega.

5.8   Okrevanje od preteklega dampinga

| (134) | Svet je decembra 1995 uvedel dokončno protidampinško dajatev na peroksodisulfate (persulfate) s poreklom iz LRK (3). Ti ukrepi so bili odpravljeni aprila 2002 (4). Podatki, zbrani med to preiskavo, kažejo, da se je kljub okrevanju po preteklih dampinških praksah stanje industrije Skupnosti po letu 2002 znatno poslabšalo, ko so bile protidampinške dajatve razveljavljene in je na trgu Skupnosti ponovno prišlo do dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(134)

Svet je decembra 1995 uvedel dokončno protidampinško dajatev na peroksodisulfate (persulfate) s poreklom iz LRK (3). Ti ukrepi so bili odpravljeni aprila 2002 (4). Podatki, zbrani med to preiskavo, kažejo, da se je kljub okrevanju po preteklih dampinških praksah stanje industrije Skupnosti po letu 2002 znatno poslabšalo, ko so bile protidampinške dajatve razveljavljene in je na trgu Skupnosti ponovno prišlo do dampinškega uvoza.

5.9   Rast

| (135) | Preiskava je pokazala, da sta se v obravnavanem obdobju kljub povečanju potrošnje za 7 % zmanjšala obseg prodaje (– 10 %) in tržni delež (– 11 odstotnih točk) industrije Skupnosti. Tako ni imela koristi od rasti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(135)

Preiskava je pokazala, da sta se v obravnavanem obdobju kljub povečanju potrošnje za 7 % zmanjšala obseg prodaje (– 10 %) in tržni delež (– 11 odstotnih točk) industrije Skupnosti. Tako ni imela koristi od rasti v obravnavanem obdobju.

6.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (136) | V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza persulfatov iz zadevnih držav znatno povečal, tj. za 43 %, ravno tako pa se je za 7,6 odstotnih točk povečal njihov tržni delež, ki je med OP obsegal 30,2 % trga Skupnosti. Hkrati so se cene tega uvoza znatno znižale, kar je nelojalno znižalo prodajne cene industrije Skupnosti v poprečju za 22,7 %. |
| --- | --- |

(136)

V obravnavanem obdobju se je obseg dampinškega uvoza persulfatov iz zadevnih držav znatno povečal, tj. za 43 %, ravno tako pa se je za 7,6 odstotnih točk povečal njihov tržni delež, ki je med OP obsegal 30,2 % trga Skupnosti. Hkrati so se cene tega uvoza znatno znižale, kar je nelojalno znižalo prodajne cene industrije Skupnosti v poprečju za 22,7 %.

| (137) | Analiza kazalnikov škode je pokazala, da se je stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zelo poslabšalo. Vsi kazalniki škode sledijo negativnemu trendu v obravnavanem obdobju. Za preprečitev izgube več tržnega deleža in ohranitev proizvodnje na razumni ravni industriji Skupnosti ni preostalo drugega, kot da sledi ravnem cen, ki jih je določil dampinški uvoz, da torej med letom 2003 in OP zniža svoje cene za 8 %. To je povzročilo znaten padec dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju. Poleg tega industriji Skupnosti na svoje stranke ni uspelo prenesti povišanja stroškov in njeno finančno stanje se je v obravnavanem obdobju znatno poslabšalo. |
| --- | --- |

(137)

Analiza kazalnikov škode je pokazala, da se je stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zelo poslabšalo. Vsi kazalniki škode sledijo negativnemu trendu v obravnavanem obdobju. Za preprečitev izgube več tržnega deleža in ohranitev proizvodnje na razumni ravni industriji Skupnosti ni preostalo drugega, kot da sledi ravnem cen, ki jih je določil dampinški uvoz, da torej med letom 2003 in OP zniža svoje cene za 8 %. To je povzročilo znaten padec dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju. Poleg tega industriji Skupnosti na svoje stranke ni uspelo prenesti povišanja stroškov in njeno finančno stanje se je v obravnavanem obdobju znatno poslabšalo.

| (138) | Zmanjšanje obsega prodaje je pomenilo tudi, da industrija Skupnosti ne more izkoristiti povečanja povpraševanja na trgu persulfatov. |
| --- | --- |

(138)

Zmanjšanje obsega prodaje je pomenilo tudi, da industrija Skupnosti ne more izkoristiti povečanja povpraševanja na trgu persulfatov.

| (139) | Glede na prej navedeno se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu členov 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(139)

Glede na prej navedeno se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu členov 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZORČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (140) | V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Združenih držav Amerike, LRK in Tajvana povzročil škodo industriji Skupnosti v obsegu, ki ga je mogoče šteti za znatnega. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, za zagotovitev, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(140)

V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Združenih držav Amerike, LRK in Tajvana povzročil škodo industriji Skupnosti v obsegu, ki ga je mogoče šteti za znatnega. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, za zagotovitev, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (141) | Uvoz iz zadevnih držav se je povečal za 43 % v smislu obsega, kar pomeni znatno povečanje, in za 7,6 odstotnih točk v smislu tržnega deleža. Hkrati se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal za približno 11 odstotnih točk. Povprečna prodajna cena za enoto na tono uvoza iz zadevnih držav se je zmanjšala za 12 %, kar je v povprečju povzročilo nelojalno znižanje povprečnih cen industrije Skupnosti za 22,7 % v OP. Znatno povečanje obsega uvoza iz zadevnih držav in povečanje njihovega tržnega deleža v obravnavanem obdobju po cenah, ki so bile znatno nižje od cen industrije Skupnosti, sta sovpadla z očitnim poslabšanjem celotnega finančnega stanja industrije Skupnosti v istem obdobju. To poslabšanje je razvidno zlasti v smislu prodajnih cen, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, denarnega toka in zaposlovanja. |
| --- | --- |

(141)

Uvoz iz zadevnih držav se je povečal za 43 % v smislu obsega, kar pomeni znatno povečanje, in za 7,6 odstotnih točk v smislu tržnega deleža. Hkrati se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal za približno 11 odstotnih točk. Povprečna prodajna cena za enoto na tono uvoza iz zadevnih držav se je zmanjšala za 12 %, kar je v povprečju povzročilo nelojalno znižanje povprečnih cen industrije Skupnosti za 22,7 % v OP. Znatno povečanje obsega uvoza iz zadevnih držav in povečanje njihovega tržnega deleža v obravnavanem obdobju po cenah, ki so bile znatno nižje od cen industrije Skupnosti, sta sovpadla z očitnim poslabšanjem celotnega finančnega stanja industrije Skupnosti v istem obdobju. To poslabšanje je razvidno zlasti v smislu prodajnih cen, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, denarnega toka in zaposlovanja.

| (142) | V analizi učinka dampinškega uvoza je bilo ugotovljeno, da je cena pomemben element konkurence, saj kakovost nima pomembne vloge. Treba je opozoriti, da so bile cene dampinškega uvoza znatno pod cenami industrije Skupnosti in pod cenami drugih izvoznikov iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(142)

V analizi učinka dampinškega uvoza je bilo ugotovljeno, da je cena pomemben element konkurence, saj kakovost nima pomembne vloge. Treba je opozoriti, da so bile cene dampinškega uvoza znatno pod cenami industrije Skupnosti in pod cenami drugih izvoznikov iz tretjih držav.

| (143) | Zato se začasno sklene, da je pritisk zaradi zadevnega uvoza, ki je od leta 2003 povečeval svoj obseg in tržni delež in se je izvajal z zelo nizkimi in dampinškimi cenami, igral ključno vlogo pri poslabšanju finančnega stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(143)

Zato se začasno sklene, da je pritisk zaradi zadevnega uvoza, ki je od leta 2003 povečeval svoj obseg in tržni delež in se je izvajal z zelo nizkimi in dampinškimi cenami, igral ključno vlogo pri poslabšanju finančnega stanja industrije Skupnosti.

3.   Učinek drugih dejavnikov

(a)   Uvoz s poreklom iz tretjih držav, razen LRK, ZDA in Tajvana

Preglednica 11

Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav (količina)

| Uvoz (v tonah) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 2 161 | 2 327 | 1 198 | 1 247 |
| Indeks | 100 | 108 | 55 | 58 |
| Japonska | 146 | 0 | 24 | 10 |
| Indeks | 100 | 0 | 16 | 7 |
| Drugo | 158 | 260 | 976 | 1 005 |
| Indeks | 100 | 165 | 618 | 636 |
| Skupaj iz drugih držav | 2 466 | 2 587 | 2 198 | 2 262 |
| Indeks | 100 | 105 | 89 | 92 |

Uvoz (v tonah)

2003

2004

2005

OP

Turčija

2 161

2 327

1 198

1 247

Indeks

100

108

55

58

Japonska

146

0

24

10

Indeks

100

0

16

7

Drugo

158

260

976

1 005

Indeks

100

165

618

636

Skupaj iz drugih držav

2 466

2 587

2 198

2 262

Indeks

100

105

89

92

Preglednica 12

Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav (povprečna cena)

| Povprečne cene (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 1 022 | 974 | 977 | 900 |
| Indeks | 100 | 95 | 96 | 88 |
| Japonska | 856 | 0 | 827 | 1 635 |
| Indeks | 100 | 0 | 97 | 191 |
| Drugo | 2 202 | 1 277 | 805 | 839 |
| Indeks | 100 | 58 | 37 | 38 |
| Skupaj iz drugih držav | 1 088 | 1 004 | 899 | 876 |
| Indeks | 100 | 92 | 83 | 80 |

Povprečne cene (EUR)

2003

2004

2005

OP

Turčija

1 022

974

977

900

Indeks

100

95

96

88

Japonska

856

0

827

1 635

Indeks

100

0

97

191

Drugo

2 202

1 277

805

839

Indeks

100

58

37

38

Skupaj iz drugih držav

1 088

1 004

899

876

Indeks

100

92

83

80

Preglednica 13

Tržni deleži

| Tržni deleži (%) | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | 5,6 | 5,5 | 2,9 | 3,0 |
| Japonska | 0,4 | 0 | 0,1 | 0,0 |
| Drugo | 0,4 | 0,6 | 2,4 | 2,4 |
| Skupaj iz drugih držav | 6,3 | 6,2 | 5,4 | 5,4 |

Tržni deleži (%)

2003

2004

2005

OP

Turčija

5,6

5,5

2,9

3,0

Japonska

0,4

0

0,1

0,0

Drugo

0,4

0,6

2,4

2,4

Skupaj iz drugih držav

6,3

6,2

5,4

5,4

| (144) | Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane med preiskavo, je najpomembnejša tretja država, iz katere se uvažajo persulfati, Turčija s tržnim deležem 3 % med OP. Druga, a manj pomembna država izvoznica, je Japonska, čeprav ima obseg uvoza blizu 0 %. |
| --- | --- |

(144)

Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane med preiskavo, je najpomembnejša tretja država, iz katere se uvažajo persulfati, Turčija s tržnim deležem 3 % med OP. Druga, a manj pomembna država izvoznica, je Japonska, čeprav ima obseg uvoza blizu 0 %.

| (145) | Uvoz s poreklom iz tretjih držav, razen LRK, ZDA in Tajvana, se je zmanjšal za 8 % s 2 466 ton leta 2003 na 2 262 ton med OP. Zato se je njihov tržni delež skupaj zmanjšal s 6,3 % v 2003 na 5,4 % v OP. |
| --- | --- |

(145)

Uvoz s poreklom iz tretjih držav, razen LRK, ZDA in Tajvana, se je zmanjšal za 8 % s 2 466 ton leta 2003 na 2 262 ton med OP. Zato se je njihov tržni delež skupaj zmanjšal s 6,3 % v 2003 na 5,4 % v OP.

| (146) | Uvoz iz Turčije je leta 2003 znašal 2 161 ton in se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 42 % na 1 247 ton v OP in obsegal tržni delež v višini 3 %. Kljub temu, da je bil turški uvoz opravljen po cenah, nižjih od prodajnih cen industrije Skupnosti, se za njegov omejen in celo postopoma upadajoč tržni delež ni štelo, da ima negativni učinek na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(146)

Uvoz iz Turčije je leta 2003 znašal 2 161 ton in se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 42 % na 1 247 ton v OP in obsegal tržni delež v višini 3 %. Kljub temu, da je bil turški uvoz opravljen po cenah, nižjih od prodajnih cen industrije Skupnosti, se za njegov omejen in celo postopoma upadajoč tržni delež ni štelo, da ima negativni učinek na stanje industrije Skupnosti.

| (147) | Glede uvoza iz preostalih tretjih držav statistični podatki Eurostata kažejo zelo nizke ravni uvoza; tj. 304 tone leta 2003, kar se je v OP povečalo na 1 015 ton. Kljub tej rasti ostaja raven tega uvoza blizu de minimis, kar pomeni samo 2,4 % potrošnje Skupnosti v OP. Poleg tega so bile cene tega uvoza znatno višje od cen iz zadevnih držav in Turčije. Zato se sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(147)

Glede uvoza iz preostalih tretjih držav statistični podatki Eurostata kažejo zelo nizke ravni uvoza; tj. 304 tone leta 2003, kar se je v OP povečalo na 1 015 ton. Kljub tej rasti ostaja raven tega uvoza blizu de minimis, kar pomeni samo 2,4 % potrošnje Skupnosti v OP. Poleg tega so bile cene tega uvoza znatno višje od cen iz zadevnih držav in Turčije. Zato se sklene, da ta uvoz ni znatno vplival na stanje industrije Skupnosti.

| (148) | Začasno se lahko tako sklene, da uvoz iz drugih držav, razen iz LRK, ZDA in Tajvana, ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(148)

Začasno se lahko tako sklene, da uvoz iz drugih držav, razen iz LRK, ZDA in Tajvana, ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(b)   Izvoz industrije Skupnosti

| (149) | Izvoz persulfatov industrije Skupnosti izven Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšal (za 13 %). Poleg tega so se izvozne cene industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšale za 9 %. Vendar pa je ta izvoz pomenil samo 6 % celotne prodaje industrije Skupnosti nepovezanim strankam v OP, zato je bilo sklenjeno, da ni imel znatnega vpliva na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(149)

Izvoz persulfatov industrije Skupnosti izven Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšal (za 13 %). Poleg tega so se izvozne cene industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšale za 9 %. Vendar pa je ta izvoz pomenil samo 6 % celotne prodaje industrije Skupnosti nepovezanim strankam v OP, zato je bilo sklenjeno, da ni imel znatnega vpliva na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(c)   Nedampinški uvoz s poreklom iz LRK

| (150) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 95 je bila za dva proizvajalca izvoznika določena stopnja dampinga pod pragom de minimis. Uvoz teh družb se zato v zgoraj navedeni analizi škode ni obravnaval. Namesto tega je bilo proučeno, ali bi ta uvoz lahko povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa se je glede na omejen obseg tega uvoza, ki je obsegal 6,9 % tržnega deleža med OP, štelo, da nedampinški uvoz ne bi mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(150)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 95 je bila za dva proizvajalca izvoznika določena stopnja dampinga pod pragom de minimis. Uvoz teh družb se zato v zgoraj navedeni analizi škode ni obravnaval. Namesto tega je bilo proučeno, ali bi ta uvoz lahko povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa se je glede na omejen obseg tega uvoza, ki je obsegal 6,9 % tržnega deleža med OP, štelo, da nedampinški uvoz ne bi mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(d)   Uvoz industrije Skupnosti

| (151) | En proizvajalec Skupnosti je uvozil zadevni izdelek iz povezane družbe v LRK in ga naprej prodal na trgu Skupnosti. Čeprav so cene pri nadaljnji prodaji pravzaprav nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, je treba opozoriti, da je ta obseg kitajskega uvoza pomenil samo manjši del celotnega uvoza iz LRK (manj kakor 4 %). Poleg tega je bil ta uvoz opravljen zgolj za ohranitev strank po svetu, ki bi drugače kupile zadevni izdelek od kitajskih dobaviteljev po dampinških cenah. Poleg tega je bila cena pri nadaljnji prodaji na trgu Skupnosti v povprečju znatno višja kakor uvozne cene drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bilo sklenjeno, da uvoz zadevnega izdelka iz LRK, ki ga je opravila industrija Skupnosti, ni prekinil vzročne zveze med dumpinških uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(151)

En proizvajalec Skupnosti je uvozil zadevni izdelek iz povezane družbe v LRK in ga naprej prodal na trgu Skupnosti. Čeprav so cene pri nadaljnji prodaji pravzaprav nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, je treba opozoriti, da je ta obseg kitajskega uvoza pomenil samo manjši del celotnega uvoza iz LRK (manj kakor 4 %). Poleg tega je bil ta uvoz opravljen zgolj za ohranitev strank po svetu, ki bi drugače kupile zadevni izdelek od kitajskih dobaviteljev po dampinških cenah. Poleg tega je bila cena pri nadaljnji prodaji na trgu Skupnosti v povprečju znatno višja kakor uvozne cene drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bilo sklenjeno, da uvoz zadevnega izdelka iz LRK, ki ga je opravila industrija Skupnosti, ni prekinil vzročne zveze med dumpinških uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

4.   Sklepna ugotovitev o vzorčni zvezi

| (152) | Istočasno povečanje dampinškega uvoza iz LRK, ZDA in Tajvana ter njihovega tržnega deleža ter ugotovljeno nelojalno nižanje cen na eni strani in očitno poslabšanje stanja industrije Skupnosti na drugi strani, vodi v sklep, da je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Industrija Skupnosti je morala predvsem znižati svoje prodajne cene na trgu Skupnosti zaradi pritiska cen dampinškega uvoza. Tako splošnega zvišanja stroškov ni bilo mogoče prenesti na stranke, stopnje dobička pa so se znatno znižale, kar je imelo velik učinek na celotno finančno stanje industrije Skupnosti. Analiziran je bil možni učinek drugih dejavnikov, večinoma uvoza iz drugih tretjih držav, nedampinškega uvoza s poreklom iz LRK, izvoza industrije Skupnosti in spremembe stroškov, vendar je bilo ugotovljeno, da ne gre za odločilen razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(152)

Istočasno povečanje dampinškega uvoza iz LRK, ZDA in Tajvana ter njihovega tržnega deleža ter ugotovljeno nelojalno nižanje cen na eni strani in očitno poslabšanje stanja industrije Skupnosti na drugi strani, vodi v sklep, da je dampinški uvoz industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Industrija Skupnosti je morala predvsem znižati svoje prodajne cene na trgu Skupnosti zaradi pritiska cen dampinškega uvoza. Tako splošnega zvišanja stroškov ni bilo mogoče prenesti na stranke, stopnje dobička pa so se znatno znižale, kar je imelo velik učinek na celotno finančno stanje industrije Skupnosti. Analiziran je bil možni učinek drugih dejavnikov, večinoma uvoza iz drugih tretjih držav, nedampinškega uvoza s poreklom iz LRK, izvoza industrije Skupnosti in spremembe stroškov, vendar je bilo ugotovljeno, da ne gre za odločilen razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (153) | Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti, od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz persulfatov iz LRK, ZDA in Tajvana industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno opredelila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti, od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz persulfatov iz LRK, ZDA in Tajvana industriji Skupnosti povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

| (154) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo potrebni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. V zvezi s tem je treba proučiti možen vpliv morebitnih ukrepov na vse stranke, vključene v postopek, in tudi posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(154)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo potrebni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. V zvezi s tem je treba proučiti možen vpliv morebitnih ukrepov na vse stranke, vključene v postopek, in tudi posledice nesprejetja ukrepov.

| (155) | Za oceno možnega vpliva uvedbe ali neuvedbe ukrepov so se informacije zahtevale od vseh zainteresiranih strank, za katere je znano, da jih to zadeva, ali ki so se javile same. Na podlagi tega je Komisija industriji Skupnosti, 12 nepovezanim uvoznikom in 11 uporabnikom poslala vprašalnike. |
| --- | --- |

(155)

Za oceno možnega vpliva uvedbe ali neuvedbe ukrepov so se informacije zahtevale od vseh zainteresiranih strank, za katere je znano, da jih to zadeva, ali ki so se javile same. Na podlagi tega je Komisija industriji Skupnosti, 12 nepovezanim uvoznikom in 11 uporabnikom poslala vprašalnike.

| (156) | Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 9 so na vprašalnik odgovorili dva proizvajalca pritožnika industrije Skupnosti in dva nepovezana uvoznika. |
| --- | --- |

(156)

Kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 9 so na vprašalnik odgovorili dva proizvajalca pritožnika industrije Skupnosti in dva nepovezana uvoznika.

1.   Interesi industrije Skupnosti

| (157) | Razmere, škodljive za industrijo Skupnosti, so posledica njenih težav pri tekmovanju z dampinškim uvozom po nizkih cenah. |
| --- | --- |

(157)

Razmere, škodljive za industrijo Skupnosti, so posledica njenih težav pri tekmovanju z dampinškim uvozom po nizkih cenah.

| (158) | Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov preprečila nadaljnja izkrivljanja trga in zniževanje cen ter ponovno vzpostavila pošteno konkurenco. Industrija Skupnosti bi tako lahko povečala obseg svoje prodaje in ponovno pridobila tržni delež ter s tem omogočila boljšo ekonomijo obsega in dosegla potrebno stopnjo dobička za izboljšanje finančnega stanja industrije in zagotavljanje stalnih naložb v svojih proizvodnih obratih ter tako zagotovila preživetje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(158)

Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov preprečila nadaljnja izkrivljanja trga in zniževanje cen ter ponovno vzpostavila pošteno konkurenco. Industrija Skupnosti bi tako lahko povečala obseg svoje prodaje in ponovno pridobila tržni delež ter s tem omogočila boljšo ekonomijo obsega in dosegla potrebno stopnjo dobička za izboljšanje finančnega stanja industrije in zagotavljanje stalnih naložb v svojih proizvodnih obratih ter tako zagotovila preživetje industrije Skupnosti.

| (159) | Če pa protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni, bi se slabšanje stanja industrije Skupnosti nadaljevalo. Industrija Skupnosti je še zlasti zaznamovana z izgubo prihodka zaradi nizkih cen, manjšanjem tržnega deleža in znatnim padcem dobička. Glede na vedno nižje prihodke in izrazito slabši trend v OP, bi se po vsej verjetnosti finančno stanje industrije Skupnosti brez kakršnih koli ukrepov še bolj poslabšalo. To bi nazadnje povzročilo zmanjšanje proizvodnje, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti. To še zlasti velja, ker je evropski trg zdaj eden od redkih izvoznih trgov, ki so še na voljo zadevnim državam po uvedbi protidampinških dajatev na persulfate iz Kitajske v Združenih državah Amerike. Z zaprtjem proizvodnje Skupnosti bi uporabniki persulfatov postali bolj odvisni od dobaviteljev zunaj Skupnosti. |
| --- | --- |

(159)

Če pa protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni, bi se slabšanje stanja industrije Skupnosti nadaljevalo. Industrija Skupnosti je še zlasti zaznamovana z izgubo prihodka zaradi nizkih cen, manjšanjem tržnega deleža in znatnim padcem dobička. Glede na vedno nižje prihodke in izrazito slabši trend v OP, bi se po vsej verjetnosti finančno stanje industrije Skupnosti brez kakršnih koli ukrepov še bolj poslabšalo. To bi nazadnje povzročilo zmanjšanje proizvodnje, kar bi ogrozilo zaposlovanje in naložbe v Skupnosti. To še zlasti velja, ker je evropski trg zdaj eden od redkih izvoznih trgov, ki so še na voljo zadevnim državam po uvedbi protidampinških dajatev na persulfate iz Kitajske v Združenih državah Amerike. Z zaprtjem proizvodnje Skupnosti bi uporabniki persulfatov postali bolj odvisni od dobaviteljev zunaj Skupnosti.

| (160) | V skladu s tem se začasno sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od škodljivega dampinga, ki ga je utrpela, in bi zato bila v njenem interesu. |
| --- | --- |

(160)

V skladu s tem se začasno sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da si opomore od škodljivega dampinga, ki ga je utrpela, in bi zato bila v njenem interesu.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov

| (161) | Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uvoznikom/trgovcem. Na vprašalnik sta odgovorila samo dva uvoznika. Obseg uvoza zadevnega izdelka, ki sta ga izvedla ta uvoznika, je pomenil 18,9 % celotnega uvoza v Skupnosti in 6,7 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(161)

Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uvoznikom/trgovcem. Na vprašalnik sta odgovorila samo dva uvoznika. Obseg uvoza zadevnega izdelka, ki sta ga izvedla ta uvoznika, je pomenil 18,9 % celotnega uvoza v Skupnosti in 6,7 % potrošnje Skupnosti.

| (162) | Treba je opozoriti, da sta bili zadevni državi (ZDA in Tajvan) edini vir dobave teh uvoznikov med OP, tako da sta uvoznika trdila, da bi uvedba protidampinške dajatve znatno vplivala na njuno finančno stanje. |
| --- | --- |

(162)

Treba je opozoriti, da sta bili zadevni državi (ZDA in Tajvan) edini vir dobave teh uvoznikov med OP, tako da sta uvoznika trdila, da bi uvedba protidampinške dajatve znatno vplivala na njuno finančno stanje.

| (163) | Vendar pa je bilo na podlagi informacij, ki sta jih predložila zadevna uvoznika, ugotovljeno, da je obseg uvoza persulfatov v skupnem prometu družbe pomenil samo zanemarljiv del (tj. med 0,03 % in 1,3 %) med OP. Čeprav ni mogoče zanikati, da je uvedba protidampinške dajatve lahko imela določen vpliv na ti družbi, bi bil ta vpliv na splošno zanemarljiv. |
| --- | --- |

(163)

Vendar pa je bilo na podlagi informacij, ki sta jih predložila zadevna uvoznika, ugotovljeno, da je obseg uvoza persulfatov v skupnem prometu družbe pomenil samo zanemarljiv del (tj. med 0,03 % in 1,3 %) med OP. Čeprav ni mogoče zanikati, da je uvedba protidampinške dajatve lahko imela določen vpliv na ti družbi, bi bil ta vpliv na splošno zanemarljiv.

| (164) | Poleg tega se lahko upravičeno pričakuje, da se lahko vsakršno zvišanje cene vsaj deloma prenese na stranke zaradi dejstva, da persulfati v večini primerov pomenijo samo del teh skupnih stroškov strank, kakor je navedeno spodaj v uvodni izjavi 166. Končno je treba opozoriti, da so na voljo drugi viri dobave, kakor sta Turčija in Japonska ter tudi tisti deli kitajskega izvoza, ki niso predmet nobene protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(164)

Poleg tega se lahko upravičeno pričakuje, da se lahko vsakršno zvišanje cene vsaj deloma prenese na stranke zaradi dejstva, da persulfati v večini primerov pomenijo samo del teh skupnih stroškov strank, kakor je navedeno spodaj v uvodni izjavi 166. Končno je treba opozoriti, da so na voljo drugi viri dobave, kakor sta Turčija in Japonska ter tudi tisti deli kitajskega izvoza, ki niso predmet nobene protidampinške dajatve.

3.   Interes uporabnikov

| (165) | Komisija je poslala vprašalnike vsem enajstim znanim uporabnikom v Skupnosti. Nihče med njimi ni odgovoril na vprašalnik. Med to preiskavo Komisiji ni zagotovil informacij oziroma se ni javil noben drug uporabnik. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je poslala vprašalnike vsem enajstim znanim uporabnikom v Skupnosti. Nihče med njimi ni odgovoril na vprašalnik. Med to preiskavo Komisiji ni zagotovil informacij oziroma se ni javil noben drug uporabnik.

| (166) | Ni bilo nobenega pokazatelja o prihodnjem znatnem vplivu na interese uporabnikov. Dejansko na podlagi razpoložljivih informacij persulfati v večini primerov prispevajo samo majhen del celotnih proizvodnih stroškov in bi bil učinek protidampinških dajatev zanemarljiv. |
| --- | --- |

(166)

Ni bilo nobenega pokazatelja o prihodnjem znatnem vplivu na interese uporabnikov. Dejansko na podlagi razpoložljivih informacij persulfati v večini primerov prispevajo samo majhen del celotnih proizvodnih stroškov in bi bil učinek protidampinških dajatev zanemarljiv.

4.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (167) | Ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih dejavnikov je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi znatno negativno vplivala, če sploh, na stanje uporabnikov in uvoznikov zadevnega izdelka. Na tej podlagi se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(167)

Ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih dejavnikov je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi znatno negativno vplivala, če sploh, na stanje uporabnikov in uvoznikov zadevnega izdelka. Na tej podlagi se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (168) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(168)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (169) | Ukrepe je treba uvesti na ravni, ki bo zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroča ta uvoz, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in na splošno ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo za proizvajalce, uporabljena pri tem izračunu, je bila na podlagi pritožbe 12 % in se je potrdila med to preiskavo. Dejanski dobiček, ki ga je imela industrija Skupnosti leta 2003 in 2004 in tudi med leti pred obravnavanim obdobjem, ni bil nikoli pod to referenčno ravnjo. |
| --- | --- |

(169)

Ukrepe je treba uvesti na ravni, ki bo zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroča ta uvoz, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in na splošno ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo za proizvajalce, uporabljena pri tem izračunu, je bila na podlagi pritožbe 12 % in se je potrdila med to preiskavo. Dejanski dobiček, ki ga je imela industrija Skupnosti leta 2003 in 2004 in tudi med leti pred obravnavanim obdobjem, ni bil nikoli pod to referenčno ravnjo.

| (170) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen (glej uvodne izjave 117 do 119 zgoraj), in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je prodajna cena industrije Skupnosti prilagodila za dejansko izgubo/dobiček med OP in prištela zgoraj navedena stopnja dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(170)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, ugotovljeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen (glej uvodne izjave 117 do 119 zgoraj), in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana tako, da se je prodajna cena industrije Skupnosti prilagodila za dejansko izgubo/dobiček med OP in prištela zgoraj navedena stopnja dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF.

| (171) | Te razlike so bile pri sodelujočih kitajskih proizvajalcih izvoznikih, ki jim je bil zagotovljen TGO, nad ugotovljenimi stopnjami dampinga. Pri izračunu stopnje odprave škode na ravni države za vse druge izvoznike v LRK je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato je bila stopnja škode izračunana kot razlika med tehtanim povprečjem uvoznih cen CIF podjetij, ki jim ni bil zagotovljen TGO, in neškodljivo ceno, kakor je bila izračunana zgoraj. V primeru ZDA je bila stopnja odprave škode pod stopnjo dampinga, ugotovljeno za proizvajalce izvoznike, stopnja odprave škode za Tajvan pa je bila nad ugotovljeno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(171)

Te razlike so bile pri sodelujočih kitajskih proizvajalcih izvoznikih, ki jim je bil zagotovljen TGO, nad ugotovljenimi stopnjami dampinga. Pri izračunu stopnje odprave škode na ravni države za vse druge izvoznike v LRK je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato je bila stopnja škode izračunana kot razlika med tehtanim povprečjem uvoznih cen CIF podjetij, ki jim ni bil zagotovljen TGO, in neškodljivo ceno, kakor je bila izračunana zgoraj. V primeru ZDA je bila stopnja odprave škode pod stopnjo dampinga, ugotovljeno za proizvajalce izvoznike, stopnja odprave škode za Tajvan pa je bila nad ugotovljeno stopnjo dampinga.

2.   Začasni ukrepi

| (172) | Glede na že navedeno se šteje, da je treba začasno protidampinško dajatev uvesti na ravni ugotovljene stopnje dampinga, vendar v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od zgoraj izračunane stopnje škode. |
| --- | --- |

(172)

Glede na že navedeno se šteje, da je treba začasno protidampinško dajatev uvesti na ravni ugotovljene stopnje dampinga, vendar v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od zgoraj izračunane stopnje škode.

| (173) | Stopnje protidampinških dajatev za posamično družbo, opredeljene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje teh družb, ki je bilo ugotovljeno med to preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju s preostalimi dajatvami, ki veljajo za „vse druge družbe“ v ZDA in Tajvanu, ter dajatvijo na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“ v LRK) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu tega dokumenta ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(173)

Stopnje protidampinških dajatev za posamično družbo, opredeljene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo stanje teh družb, ki je bilo ugotovljeno med to preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju s preostalimi dajatvami, ki veljajo za „vse druge družbe“ v ZDA in Tajvanu, ter dajatvijo na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“ v LRK) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu tega dokumenta ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (174) | Vsak zahtevek glede uporabe teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (5) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(174)

Vsak zahtevek glede uporabe teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (5) skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

| (175) | Na podlagi zgoraj navedenega so stopnje začasne dajatve naslednje:







  Država | Proizvajalec izvoznik | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- |
| ZDA | E.I. DuPont De Nemours | 10,6 % |
| FMC Corporation | 39,0 % |
| Vse druge družbe | 39,0 % |
| LRK | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd | 0 % |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd | 14,4 % |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd | 0 % |
| Vse druge družbe | 67,4 % |
| Tajvan | San Yuan Chemical Co., Ltd | 22,6 % |
| Vse druge družbe | 22,6 % |

(175)

Na podlagi zgoraj navedenega so stopnje začasne dajatve naslednje:

Država

Proizvajalec izvoznik

Stopnja protidampinške dajatve

ZDA

E.I. DuPont De Nemours

10,6 %

FMC Corporation

39,0 %

Vse druge družbe

39,0 %

LRK

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd

0 %

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd

14,4 %

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd

0 %

Vse druge družbe

67,4 %

Tajvan

San Yuan Chemical Co., Ltd

22,6 %

Vse druge družbe

22,6 %

3.   Posebno spremljanje

| (176) | Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev glede proizvajalcev izvoznikov v LRK se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Posebna stopnja dampinga, izračunana za zadevnega proizvajalca, velja samo za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja ustrezen proizvajalec izvoznik v LRK. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbe v LRK, za katere je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo naslednje: |
| --- | --- |

(176)

Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatev glede proizvajalcev izvoznikov v LRK se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Posebna stopnja dampinga, izračunana za zadevnega proizvajalca, velja samo za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja ustrezen proizvajalec izvoznik v LRK. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbe v LRK, za katere je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo naslednje:

| (177) | Predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki mora biti skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe v LRK. |
| --- | --- |

(177)

Predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki mora biti skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe v LRK.

| (178) | Če se bo po uvedbi protidampinških ukrepov znatno povečal obseg izvoza družb v LRK, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, se bo to povečanje obsega samo obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potrebo po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedbo dajatve na ravni države ali preostale dajatve. |
| --- | --- |

(178)

Če se bo po uvedbi protidampinških ukrepov znatno povečal obseg izvoza družb v LRK, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, se bo to povečanje obsega samo obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potrebo po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedbo dajatve na ravni države ali preostale dajatve.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (179) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno dajatev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(179)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno dajatev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz peroksisulfatov (persulfatov), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom, uvrščenih pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) in s poreklom iz Združenih držav Amerike, Ljudske republike Kitajske in Tajvana.

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, so za izdelke, ki jih izdelajo spodaj navedene družbe, naslednje:

| Država | Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware | 10,6 % | A818 |
| FMC Corporation, Tonawanda, New York | 39,0 % | A819 |
| Vse druge družbe | 39,0 % | A999 |
| Ljudska republika Kitajska | ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0 % | A820 |
| Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai | 14,4 % | A821 |
| Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing | 0 % | A822 |
| Vse druge družbe | 67,4 % | A999 |
| Tajvan | San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi | 22,6 % | A823 |
| Vse druge družbe | 22,6 % | A999 |

Država

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Združene države Amerike

E.I. DuPont De Nemours, Wilmington, Delaware

10,6 %

A818

FMC Corporation, Tonawanda, New York

39,0 %

A819

Vse druge družbe

39,0 %

A999

Ljudska republika Kitajska

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0 %

A820

Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai

14,4 %

A821

Hebei Yatai Electrochemistry Co., Ltd, Wang Jia Jing

0 %

A822

Vse druge družbe

67,4 %

A999

Tajvan

San Yuan Chemical Co., Ltd, Chiayi

22,6 %

A823

Vse druge družbe

22,6 %

A999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe v Ljudski republiki Kitajski, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge. Kadar družbe take fakture ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4.   Sprostitev izdelka, navedenega v odstavku 1, v prost promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe za carinske dajatve.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 162, 13.7.2006, str. 5.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2961/95 (UL L 308, 21.12.1995, str. 61)

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 695/2002 z dne 22. aprila 2002 (UL L 109, 25.4.2002, str. 1)

4

(5)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat B, B-1049 Bruselj, Belgija.

5

---

PRILOGA

Veljavna trgovinska faktura iz člena 1(3) te uredbe mora vključevati izjavo, ki jo podpiše uradnik družbe, skupaj z uradnim žigom družbe v naslednji obliki:

| 1. | Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdal trgovinsko fakturo. |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdal trgovinsko fakturo.

| 2. | Naslednjo izjavo: „Podpisani potrjujem, da je [količina] persulfatov, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki v tej trgovinski fakturi popolni in resnični.“. |
| --- | --- |

2.

Naslednjo izjavo: „Podpisani potrjujem, da je [količina] persulfatov, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki v tej trgovinski fakturi popolni in resnični.“.

---

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 391/2007

z dne 11. aprila 2007

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 glede izdatkov držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 (1) o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava ter zlasti člena 31 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost financira dejavnosti držav članic na področju nadzora in izvrševanja ribištva od leta 1990 v skladu s cilji, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

Skupnost financira dejavnosti držav članic na področju nadzora in izvrševanja ribištva od leta 1990 v skladu s cilji, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 (2).

| (2) | Izboljšave v smeri učinkovitega sistema nadzora na celotnem območju Skupnosti bo težko doseči brez spodbud, zlasti kadar je treba testirati in uvajati nove tehnologije. |
| --- | --- |

(2)

Izboljšave v smeri učinkovitega sistema nadzora na celotnem območju Skupnosti bo težko doseči brez spodbud, zlasti kadar je treba testirati in uvajati nove tehnologije.

| (3) | Podatki kažejo, da viri držav članic še vedno niso dovolj visoki, da bi le-te lahko izpolnile svoje obveznosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2371/2002. Države članice zaprošajo za pomoč Skupnosti zlasti za reševanje obstoječih razlik v svojih zmogljivostih za nadzor ribištva. |
| --- | --- |

(3)

Podatki kažejo, da viri držav članic še vedno niso dovolj visoki, da bi le-te lahko izpolnile svoje obveznosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2371/2002. Države članice zaprošajo za pomoč Skupnosti zlasti za reševanje obstoječih razlik v svojih zmogljivostih za nadzor ribištva.

| (4) | Uredba (ES) št. 861/2006 določa poleg drugih ukrepov tudi finančne ukrepe Skupnosti za izdatke na področju nadzora in inšpekcije ribištva za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 861/2006 določa poleg drugih ukrepov tudi finančne ukrepe Skupnosti za izdatke na področju nadzora in inšpekcije ribištva za obdobje 2007–2013.

| (5) | Člen 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa seznam dejavnosti držav članic na področju nadzora in izvrševanja ribištva, ki so upravičene do finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Člen 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006 določa seznam dejavnosti držav članic na področju nadzora in izvrševanja ribištva, ki so upravičene do finančne pomoči Skupnosti.

| (6) | V okviru načela dobrega finančnega poslovodenja morajo države članice jasno navesti pravila, ki jih je treba upoštevati, da bi lahko koristile finančno pomoč Skupnosti pri izdatkih na področju nadzora in izvrševanja ribištva. |
| --- | --- |

(6)

V okviru načela dobrega finančnega poslovodenja morajo države članice jasno navesti pravila, ki jih je treba upoštevati, da bi lahko koristile finančno pomoč Skupnosti pri izdatkih na področju nadzora in izvrševanja ribištva.

| (7) | Treba je zagotoviti, da se sredstva Skupnosti, ki so na voljo za takšne dejavnosti, dodelijo učinkovito in z namenom zmanjševanja ugotovljenih pomanjkljivosti tako, da se zagotovi visok standard izvajanja nadzora. |
| --- | --- |

(7)

Treba je zagotoviti, da se sredstva Skupnosti, ki so na voljo za takšne dejavnosti, dodelijo učinkovito in z namenom zmanjševanja ugotovljenih pomanjkljivosti tako, da se zagotovi visok standard izvajanja nadzora.

| (8) | Države članice morajo vsako leto in za celotno obdobje 2007–2013 oceniti svoje programe in vpliv svojih izdatkov na nadzor in inšpekcijo. |
| --- | --- |

(8)

Države članice morajo vsako leto in za celotno obdobje 2007–2013 oceniti svoje programe in vpliv svojih izdatkov na nadzor in inšpekcijo.

| (9) | Zaradi poenostavitve postopkov se od 1. januarja 2007 zahtevki za povračilo, ki se nanašajo na izdatke, odobrene na podlagi odločb Sveta št. 95/527/ES (3), 2001/431/ES (4) in 2004/465/ES (5), predložijo v skladu s prilogama VI in VII k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi poenostavitve postopkov se od 1. januarja 2007 zahtevki za povračilo, ki se nanašajo na izdatke, odobrene na podlagi odločb Sveta št. 95/527/ES (3), 2001/431/ES (4) in 2004/465/ES (5), predložijo v skladu s prilogama VI in VII k tej uredbi.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 861/2006 glede finančnega prispevka Skupnosti za izdatke držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki v obdobju 2007–2013.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „letni program za nadzor ribištva“ pomeni letni program, ki ga država članica sestavi v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 861/2006; |
| --- | --- |

(a)

„letni program za nadzor ribištva“ pomeni letni program, ki ga država članica sestavi v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 861/2006;

| (b) | „prevzem proračunskih obveznosti“ pomeni postopek rezervacije proračunskih sredstev za pokritje poznejših plačil, ki so potrebna za izpolnitev pravne obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

„prevzem proračunskih obveznosti“ pomeni postopek rezervacije proračunskih sredstev za pokritje poznejših plačil, ki so potrebna za izpolnitev pravne obveznosti;

| (c) | „pravna obveznost“ pomeni akt, s katerim odredbodajalec države članice prevzame ali ugotovi obveznost, ki ima za posledico bremenitev. |
| --- | --- |

(c)

„pravna obveznost“ pomeni akt, s katerim odredbodajalec države članice prevzame ali ugotovi obveznost, ki ima za posledico bremenitev.

Člen 3

Letni programi za nadzor ribištva

1.   Države članice, ki želijo prejeti finančni prispevek za izdatke, ki so nastali v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006, uradno obvestijo Komisijo o letnem programu za nadzor ribištva vsako leto do 31. januarja.

2.   Poleg informacij, ki jih zahteva člen 20 Uredbe (ES) št. 861/2006, države članice v svojem programu za nadzor ribištva za vsak projekt navedejo tudi:

| (a) | letno napoved zahtevkov za povračilo; |
| --- | --- |

(a)

letno napoved zahtevkov za povračilo;

| (b) | predvidene ukrepe za obveščanje javnosti, da je projekt prejel finančno podporo Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

predvidene ukrepe za obveščanje javnosti, da je projekt prejel finančno podporo Skupnosti;

| (c) | kadar projekt zadeva nakup ali posodobitev plovil in letal: opredelitev tipa plovila ali zrakoplova; |
| --- | --- |

(c)

kadar projekt zadeva nakup ali posodobitev plovil in letal: opredelitev tipa plovila ali zrakoplova;

| (d) | opis vseh sredstev, ki jih ima uprava za spremljanje in nadzor ribištva na voljo, sestavljen v skladu s Prilogo I. |
| --- | --- |

(d)

opis vseh sredstev, ki jih ima uprava za spremljanje in nadzor ribištva na voljo, sestavljen v skladu s Prilogo I.

3.   Podrobna pravila glede upravičenosti nekaterih dejavnosti so določena v prilogah II, III in IV.

Člen 4

Prevzem obveznosti za izdatke

Države članice morajo v 12 mesecih od konca leta, v katerem so bile obveščene o odločbi iz člena 21 Uredbe (ES) št. 861/2006, prevzeti pravne in proračunske obveznosti za dejavnosti, ki štejejo za upravičene do finančnega prispevka na podlagi navedene odločbe.

Člen 5

Upravičeni izdatki

Izdatek je upravičen do povračila, kadar:

| (a) | je predviden v programu za nadzor ribištva; in |
| --- | --- |

(a)

je predviden v programu za nadzor ribištva; in

| (b) | se navezuje na katero koli dejavnost iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006; |
| --- | --- |

(b)

se navezuje na katero koli dejavnost iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006;

| (c) | zadeva projekte, katerih stroški presegajo 40 000 EUR, brez DDV, razen kadar projekt zadeva dejavnosti iz člena 8(a)(ii) ali (v) Uredbe (ES) št. 861/2006 ali kjer je to ustrezno utemeljeno; |
| --- | --- |

(c)

zadeva projekte, katerih stroški presegajo 40 000 EUR, brez DDV, razen kadar projekt zadeva dejavnosti iz člena 8(a)(ii) ali (v) Uredbe (ES) št. 861/2006 ali kjer je to ustrezno utemeljeno;

| (d) | nastane zaradi pravnih in proračunskih obveznosti, ki jih države članice prevzamejo v skladu s členom 4 te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

nastane zaradi pravnih in proračunskih obveznosti, ki jih države članice prevzamejo v skladu s členom 4 te uredbe;

| (e) | zadeva projekte, ki se izvajajo v skladu s členom 8 te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

zadeva projekte, ki se izvajajo v skladu s členom 8 te uredbe;

| (f) | je skladen s posebnimi pravili Skupnosti, kjer veljajo takšna pravila. |
| --- | --- |

(f)

je skladen s posebnimi pravili Skupnosti, kjer veljajo takšna pravila.

Člen 6

Upravičeni izdatki za določene dejavnosti

1.   Izdatki za nove tehnologije nadzora so upravičeni, če so skladni s Prilogo II in se uporabljajo za spremljanje in nadzor ribiških dejavnosti, kakor navede zadevna država članica.

2.   Izdatki za nakup in posodobitev letal in plovil so upravičeni, če so skladni s Prilogo III in se vsaj v 25 % svoje dejavnosti uporabljajo za spremljanje in nadzor ribiških dejavnosti, kakor navede zadevna država članica.

3.   Izdatki za programe usposabljanja in izmenjave ter za seminarje in medijske pripomočke so upravičeni v obsegu, v katerem so skladni s Prilogo IV. Takšni izdatki lahko med drugim zajemajo:

| (a) | metodologijo ribiškega nadzora; |
| --- | --- |

(a)

metodologijo ribiškega nadzora;

| (b) | zakonodajo Skupnosti, ki ureja Skupno ribiško politiko in zlasti nadzor; |
| --- | --- |

(b)

zakonodajo Skupnosti, ki ureja Skupno ribiško politiko in zlasti nadzor;

| (c) | uporabo tehnik nadzora ribištva; |
| --- | --- |

(c)

uporabo tehnik nadzora ribištva;

| (d) | izvajanje zadevnih nadzornih sistemov s strani držav članic skladno s pravili skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(d)

izvajanje zadevnih nadzornih sistemov s strani držav članic skladno s pravili skupne ribiške politike.

Člen 7

Neupravičeni izdatki

1.   Izdatek ni upravičen, če je nastal pred 1. januarjem tistega leta, ko je bil letni program za nadzor ribištva predložen Komisiji.

2.   Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen do povračila.

3.   Okviren seznam neupravičenih izdatkov je določen v Prilogi V.

Člen 8

Izvajanje projektov

1.   Projekti se pričnejo in zaključijo skladno s časovnim razporedom, ki ga določa letni program za nadzor ribištva.

2.   Časovni razpored navaja predvideni datum začetka in zaključka projektov.

Člen 9

Neizvajanje in zamude projektov

Kadar država članica odloči, da ne bo izvajala vseh ali dela projektov, za katere ji je bil dodeljen finančni prispevek, ali če pride do zamude, o tem takoj pisno obvesti Komisijo in navede:

| (a) | posledice za njen program za nadzor ribištva, vključno s tistimi, ki so finančne narave; |
| --- | --- |

(a)

posledice za njen program za nadzor ribištva, vključno s tistimi, ki so finančne narave;

| (b) | razloge za zamudo ali neizvajanje; |
| --- | --- |

(b)

razloge za zamudo ali neizvajanje;

| (c) | predviden novi časovni okvir izvajanja. |
| --- | --- |

(c)

predviden novi časovni okvir izvajanja.

Člen 10

Predplačila

1.   Na utemeljeno zahtevo države članice lahko Komisija za vsak projekt dodeli predplačilo do 50 % finančnega prispevka, dodeljenega z odločbo iz člena 21 Uredbe (ES) št. 861/2006. Znesek predplačila se odšteje od morebitnega vmesnega in končnega izplačila finančnega prispevka za navedeni projekt zadevni državi članici.

2.   Zahtevi države članice mora biti priložena overjena kopija pogodbe med ustrezno upravo in dobaviteljem.

3.   Če pristojni organ države članice v obdobju, določenem v členu 4 te uredbe, ne prevzame zavezujoče pravne obveznosti, se morebitno dodeljeno predplačilo nemudoma povrne.

Člen 11

Zahtevki za povračilo

1.   Države članice Komisiji predložijo svoje zahtevke za povračilo izdatkov v 9 mesecih od dne, ko so izdatki nastali.

2.   Zahtevki za povračilo morajo vsebovati elemente, ki so našteti v Prilogi VI, in biti sestavljeni v skladu z obrazcem, ki je določen v Prilogi VII.

3.   Države članice pri vlaganju zahtevkov za povračilo preverijo in potrdijo, da so izdatki nastali skladno s pogoji, določenimi v Uredbi (ES) št. 861/2006, v tej uredbi in v odločbi iz člena 21 Uredbe (ES) št. 861/2006, in skladno z zakonodajo Skupnosti glede oddaje javnih naročil. Zahtevek vključuje izjavo o točnosti in verodostojnosti poslanega obračuna v skladu z obliko, določeno v Prilogi VII.

4.   Zahtevki za zneske, manjše od 20 000 EUR, ne bodo obdelani, razen če je to ustrezno utemeljeno. Zahtevke je možno združiti.

5.   Zahtevki za projekte, ki niso bili dokončani v skladu s časovnim razporedom iz člena 8 te uredbe, so lahko sprejeti le, če je zamuda ustrezno utemeljena. Kadar navedeni zahtevki niso sprejeti, se odobrena proračunska sredstva Skupnosti razveljavijo.

6.   Če Komisija meni, da zahtevek ni skladen s pogoji, določenimi v Uredbi (ES) št. 861/2006, v tej uredbi, v odločbi iz člena 21 Uredbe (ES) št. 861/2006, ali z zakonodajo Skupnosti glede oddaje javnih naročil, pozove državo članico, da v določenem časovnem roku predloži svoje pripombe o zadevi. Če se pri pregledu neskladnost potrdi, Komisija zavrne povračilo vseh ali dela spornih izdatkov in, kadar je to primerno, zahteva povračilo neupravičeno izplačanih zneskov.

Člen 12

Valuta

1.   Programi za nadzor ribištva, zahtevki za povračilo izdatkov in zahtevki za plačilo predplačil so izraženi v eurih.

2.   Povračilo se izplača v eurih na podlagi menjalnega tečaja, objavljenega v seriji C Uradnega lista Evropske unije na dan, na katerega služba za odobritve v Komisiji pripravi odredbo za plačilo ali nalog za izterjavo.

3.   Države članice, ki ne sodelujejo v tretji fazi ekonomske in monetarne unije, navedejo uporabljeni menjalni tečaj.

Člen 13

Revizije in finančni popravki

Države članice zagotovijo Komisiji in Računskemu sodišču kakršne koli informacije, ki jih lahko ti dve instituciji zahtevata za revizije in finančne popravke iz člena 28 Uredbe (ES) št. 861/2006.

Člen 14

Poročila držav članic

1.   Države članice pošljejo Komisiji informacije, na podlagi katerih lahko pregleda uporabo finančnega prispevka in oceni vpliv ukrepov, predvidenih v tej uredbi, na dejavnosti nadzora in inšpekcije.

2.   Države članice tudi:

| (a) | Komisiji vsako leto do 31. marca predložijo vmesno ocenjevalno poročilo o svojem programu za nadzor ribištva za predhodno leto, ki zajema:






  (i) | dokončane projekte in stopnjo izvedbe letnega programa za nadzor ribištva; |
| --- | --- | --- |

(a)

Komisiji vsako leto do 31. marca predložijo vmesno ocenjevalno poročilo o svojem programu za nadzor ribištva za predhodno leto, ki zajema:

(i)

dokončane projekte in stopnjo izvedbe letnega programa za nadzor ribištva;

| (ii) | napoved zahtevkov za povračilo za tekoče in naslednje leto; |
| --- | --- |

(ii)

napoved zahtevkov za povračilo za tekoče in naslednje leto;

| (iii) | vpliv projektov na programe za nadzor ribištva z uporabo kazalcev, navedenih v programu; |
| --- | --- |

(iii)

vpliv projektov na programe za nadzor ribištva z uporabo kazalcev, navedenih v programu;

| (iv) | kakršne koli prilagoditve izvirnega programa za nadzor ribištva. |
| --- | --- |

(iv)

kakršne koli prilagoditve izvirnega programa za nadzor ribištva.

| (b) | Komisiji do 31. marca 2014 predložijo končno ocenjevalno poročilo, ki zajema:






  (i) | dokončane projekte; |
| --- | --- | --- |

(b)

Komisiji do 31. marca 2014 predložijo končno ocenjevalno poročilo, ki zajema:

(i)

dokončane projekte;

| (ii) | stroške projektov; |
| --- | --- |

(ii)

stroške projektov;

| (iii) | vpliv programov za nadzor ribištva z uporabo kazalcev, navedenih v programu; |
| --- | --- |

(iii)

vpliv programov za nadzor ribištva z uporabo kazalcev, navedenih v programu;

| (iv) | kakršne koli prilagoditve izvirnih programov za nadzor ribištva; |
| --- | --- |

(iv)

kakršne koli prilagoditve izvirnih programov za nadzor ribištva;

| (v) | vpliv finančnega prispevka na programe za nadzor ribištva v celotnem obdobju 2007–2013. |
| --- | --- |

(v)

vpliv finančnega prispevka na programe za nadzor ribištva v celotnem obdobju 2007–2013.

Člen 15

Prehodne določbe

Od 1. januarja 2007 se zahtevki za povračilo, ki se nanašajo na finančni prispevek za izdatke, odobrene na podlagi odločb št. 95/527/ES, 2001/431/ES in 2004/465/ES, predložijo v skladu s prilogama VI in VII k tej uredbi.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2007

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

2

(3)  UL L 301, 14.12.1995, str. 30.

3

(4)  UL L 154, 9.6.2001, str. 22.

4

(5)  UL L 157, 30.4.2004, str. 114. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/2/ES (UL L 2, 5.1.2006, str. 4).

5

---

PRILOGA I

Opis sredstev, ki jih ima država članica na voljo za spremljanje in nadzor ribištva

Opis sredstev, ki jih ima država članica na voljo za nadzor ribištva, kakor je navedeno v členu 3(2)(d) te uredbe, vključuje:

| (a) | kratek opis upravnih teles, odgovornih za nadzor ribištva na državni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

kratek opis upravnih teles, odgovornih za nadzor ribištva na državni, regionalni in lokalni ravni;

| (b) | kratek opis človeških virov, opreme (zlasti število plovil, letal in helikopterjev, ki so na voljo) in glavnih dejavnosti predhodnega leta za izpolnitev dolžnosti v okviru pravil skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(b)

kratek opis človeških virov, opreme (zlasti število plovil, letal in helikopterjev, ki so na voljo) in glavnih dejavnosti predhodnega leta za izpolnitev dolžnosti v okviru pravil skupne ribiške politike;

| (c) | letni proračun države članice, ki je namenjen nadzoru ribištva, izražen v eurih, s podrobnostmi o naložbah in tekočih stroških vseh sredstev, ki se uporabljajo za nadzor ribištva (podatki po kategorijah, vključno s človeškimi viri). |
| --- | --- |

(c)

letni proračun države članice, ki je namenjen nadzoru ribištva, izražen v eurih, s podrobnostmi o naložbah in tekočih stroških vseh sredstev, ki se uporabljajo za nadzor ribištva (podatki po kategorijah, vključno s človeškimi viri).

---

PRILOGA II

Okvirni seznam upravičenih izdatkov, ki se nanašajo na izvajanje tehnologij nadzora

Upravičeni so naslednji izdatki:

| (a) | Nakup, namestitev in tehnična pomoč za računalniško tehnologijo in vzpostavitev omrežij IT, vključno z zmogljivostjo daljinskega zaznavanja, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi s spremljanjem in nadzorom ribiških dejavnosti. Izdatki, ki so nastali pri tehnični pomoči, se krijejo v dveh letih po namestitvi. |
| --- | --- |

(a)

Nakup, namestitev in tehnična pomoč za računalniško tehnologijo in vzpostavitev omrežij IT, vključno z zmogljivostjo daljinskega zaznavanja, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi s spremljanjem in nadzorom ribiških dejavnosti. Izdatki, ki so nastali pri tehnični pomoči, se krijejo v dveh letih po namestitvi.

| (b) | Nakup in namestitev:






  (i) | naprav za elektronsko določanje položaja plovil, ki omogočajo spremljanje plovil na daljavo iz centra za spremljanje ribištva s sistemom spremljanja polovil (VMS); |
| --- | --- | --- |

(b)

Nakup in namestitev:

(i)

naprav za elektronsko določanje položaja plovil, ki omogočajo spremljanje plovil na daljavo iz centra za spremljanje ribištva s sistemom spremljanja polovil (VMS);

| (ii) | naprav za elektronsko registriranje in poročanje, ki omogočajo elektronski prenos podatkov o ribiških dejavnostih. |
| --- | --- |

(ii)

naprav za elektronsko registriranje in poročanje, ki omogočajo elektronski prenos podatkov o ribiških dejavnostih.

Naprave morajo biti skladne z zahtevami ustreznih predpisov Skupnosti.

| (c) | Nakup osebnih računalnikov, prenosnih računalnikov in dlančnikov (PDA), ki so namenjeni shranjevanju in obdelavi podatkov v zvezi z ribiškimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(c)

Nakup osebnih računalnikov, prenosnih računalnikov in dlančnikov (PDA), ki so namenjeni shranjevanju in obdelavi podatkov v zvezi z ribiškimi dejavnostmi.

| (d) | Pilotni projekti, ki se nanašajo na nove tehnologije nadzora ribiških dejavnosti in na izvajanje teh tehnologij. |
| --- | --- |

(d)

Pilotni projekti, ki se nanašajo na nove tehnologije nadzora ribiških dejavnosti in na izvajanje teh tehnologij.

---

PRILOGA III

Okvirni seznam upravičenih izdatkov za nakup in posodobitev letal in plovil, ki se uporabljajo za ribiški nadzor

Upravičeni so naslednji izdatki:

| (a) | letala s stalno pritrjenimi krili, zrakoplovi brez posadke in helikopterji ter njihova oprema za nadzor ribištva. Zlasti oprema za zaznavanje, sporazumevanje in navigacijo in programska oprema, ki je nameščena na krovu in je del plovil ali letal, ki se uporabljajo za inšpekcijo in nadzor ribiških dejavnosti ter omogočajo izmenjavo podatkov med plovili ali letali in organi za nadzor ribištva; |
| --- | --- |

(a)

letala s stalno pritrjenimi krili, zrakoplovi brez posadke in helikopterji ter njihova oprema za nadzor ribištva. Zlasti oprema za zaznavanje, sporazumevanje in navigacijo in programska oprema, ki je nameščena na krovu in je del plovil ali letal, ki se uporabljajo za inšpekcijo in nadzor ribiških dejavnosti ter omogočajo izmenjavo podatkov med plovili ali letali in organi za nadzor ribištva;

| (b) | oprema, ki nadomešča zastarelo opremo in katere namen je izboljšati učinkovitost nadzora ribištva. Prav tako so upravičeni tudi stroški, ki so nastali pri posodabljanju strojnice, mosta in naprav za vkrcanje in izkrcanje; |
| --- | --- |

(b)

oprema, ki nadomešča zastarelo opremo in katere namen je izboljšati učinkovitost nadzora ribištva. Prav tako so upravičeni tudi stroški, ki so nastali pri posodabljanju strojnice, mosta in naprav za vkrcanje in izkrcanje;

| (c) | pomožni čolni (kot na primer „searider“ in „RIB“), vključno z nameščeno opremo, motorji, sošice in žerjavi za spuščanje čolnov (vključno s hidravličnimi sistemi in namestitvijo), spremembe na glavnem plovilu za prilagoditev pomožnim čolnom (kot na primer ojačitev palube in ogrodja); |
| --- | --- |

(c)

pomožni čolni (kot na primer „searider“ in „RIB“), vključno z nameščeno opremo, motorji, sošice in žerjavi za spuščanje čolnov (vključno s hidravličnimi sistemi in namestitvijo), spremembe na glavnem plovilu za prilagoditev pomožnim čolnom (kot na primer ojačitev palube in ogrodja);

| (d) | glavni deli za pogonski sistem plovila, kot na primer propelerski sistemi, menjalniki, novi glavni motorji in pomožni motorji; |
| --- | --- |

(d)

glavni deli za pogonski sistem plovila, kot na primer propelerski sistemi, menjalniki, novi glavni motorji in pomožni motorji;

| (e) | oprema, ki zagotavlja zaupnost komunikacij, kot na primer kodirne naprave in premešalniki; |
| --- | --- |

(e)

oprema, ki zagotavlja zaupnost komunikacij, kot na primer kodirne naprave in premešalniki;

| (f) | vodoodporni osebni računalniki, nameščeni na krovu. |
| --- | --- |

(f)

vodoodporni osebni računalniki, nameščeni na krovu.

---

PRILOGA IV

Okvirni seznam upravičenih izdatkov v zvezi s programi usposabljanja in izmenjave, seminarji in medijskimi pripomočki

| (a) | Upravičeni so naslednji izdatki:






  (i) | najem predavalnic; |
| --- | --- | --- |

(a)

Upravičeni so naslednji izdatki:

(i)

najem predavalnic;

| (ii) | nakup ali najem opreme za usposabljanje in seminarje; |
| --- | --- |

(ii)

nakup ali najem opreme za usposabljanje in seminarje;

| (iii) | honorarji izvajalcev usposabljanj, ki ne delujejo v funkciji javnih uslužbencev države članice ali Skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

honorarji izvajalcev usposabljanj, ki ne delujejo v funkciji javnih uslužbencev države članice ali Skupnosti;

| (iv) | potni stroški in dnevnice, ki so nastali zaradi udeležbe inšpektorjev, javnih tožilcev, sodnikov in ribičev na usposabljanjih, kot tudi izvajalcev usposabljanja; |
| --- | --- |

(iv)

potni stroški in dnevnice, ki so nastali zaradi udeležbe inšpektorjev, javnih tožilcev, sodnikov in ribičev na usposabljanjih, kot tudi izvajalcev usposabljanja;

| (v) | kakršni koli izdatki, ki se nanašajo na nakup ali tisk materialov, potrebnih za seminarje, usposabljanje ali medije, kot na primer knjige, plakati, zgoščenke, DVD-ji, video posnetki, letaki, zastave. |
| --- | --- |

(v)

kakršni koli izdatki, ki se nanašajo na nakup ali tisk materialov, potrebnih za seminarje, usposabljanje ali medije, kot na primer knjige, plakati, zgoščenke, DVD-ji, video posnetki, letaki, zastave.

| (b) | Izdatki so upravičeni v obsegu, ki je upravičen do povračila v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili. |
| --- | --- |

(b)

Izdatki so upravičeni v obsegu, ki je upravičen do povračila v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravili.

---

PRILOGA V

Okvirni seznam neupravičenih izdatkov

Neupravičeni so naslednji izdatki:

| (a) | najemne in zakupne pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

najemne in zakupne pogodbe;

| (b) | oprema, ki se ne uporablja izključno za nadzor ribištva, kot na primer osebni računalniki, prenosni računalniki, optični čitalniki, tiskalniki, mobilni telefoni, navadni telefoni, voki-tokiji, metri, merila in druga podobna oprema, video kamere in fotoaparati; |
| --- | --- |

(b)

oprema, ki se ne uporablja izključno za nadzor ribištva, kot na primer osebni računalniki, prenosni računalniki, optični čitalniki, tiskalniki, mobilni telefoni, navadni telefoni, voki-tokiji, metri, merila in druga podobna oprema, video kamere in fotoaparati;

| (c) | oblačila in obuvala, kot na primer uniforme, zaščitne obleke itn. in splošni osebni uporabni predmeti; |
| --- | --- |

(c)

oblačila in obuvala, kot na primer uniforme, zaščitne obleke itn. in splošni osebni uporabni predmeti;

| (d) | tekoči stroški in stroški vzdrževanja, kot na primer stroški telekomunikacij, amortizacije, zavarovalne premije, gorivo; |
| --- | --- |

(d)

tekoči stroški in stroški vzdrževanja, kot na primer stroški telekomunikacij, amortizacije, zavarovalne premije, gorivo;

| (e) | rezervni deli, ki so potrebni za zagotovitev delovanja katerega koli upravičenega elementa; |
| --- | --- |

(e)

rezervni deli, ki so potrebni za zagotovitev delovanja katerega koli upravičenega elementa;

| (f) | vozila in motorna kolesa; |
| --- | --- |

(f)

vozila in motorna kolesa;

| (g) | stavbe in lokacije; |
| --- | --- |

(g)

stavbe in lokacije;

| (h) | plače in odškodnine. |
| --- | --- |

(h)

plače in odškodnine.

---

PRILOGA VI

Vsebina zahtevkov za povračilo

Zahtevki za povračilo morajo vsebovati:

| (a) | Dopis, ki navaja skupni znesek, za katerega se zahteva povračilo. Navedeni dopis mora jasno navajati:






  (i) | odločbo Komisije, na katero se nanaša (ustrezni člen in priloga); |
| --- | --- | --- |

(a)

Dopis, ki navaja skupni znesek, za katerega se zahteva povračilo. Navedeni dopis mora jasno navajati:

(i)

odločbo Komisije, na katero se nanaša (ustrezni člen in priloga);

| (ii) | znesek, ki se zahteva od Komisije, v eurih, brez DDV; |
| --- | --- |

(ii)

znesek, ki se zahteva od Komisije, v eurih, brez DDV;

| (iii) | vrsto zahtevka (predplačilo, vmesno plačilo, končno plačilo); |
| --- | --- |

(iii)

vrsto zahtevka (predplačilo, vmesno plačilo, končno plačilo);

| (iv) | bančni račun, na katerega naj se izvede nakazilo. |
| --- | --- |

(iv)

bančni račun, na katerega naj se izvede nakazilo.

| (b) | Poročilo o izdatkih na obrazcu, ki ga določa Priloga VII (eno na odločbo Komisije). |
| --- | --- |

(b)

Poročilo o izdatkih na obrazcu, ki ga določa Priloga VII (eno na odločbo Komisije).

| (c) | Seznam A, ki vključuje naslednje informacije:






  (i) | ime(-na) projekta(-ov) in sklic na letni(-e) program(-e) za nadzor ribištva, v katerega (katere) je (so) vključen(-i); |
| --- | --- | --- |

(c)

Seznam A, ki vključuje naslednje informacije:

(i)

ime(-na) projekta(-ov) in sklic na letni(-e) program(-e) za nadzor ribištva, v katerega (katere) je (so) vključen(-i);

| (ii) | sklic na pogodbo, na katero se nanašajo računi; |
| --- | --- |

(ii)

sklic na pogodbo, na katero se nanašajo računi;

| (iii) | seznam priloženih računov, ki se navezujejo na projekt (število računov in zneski, brez DDV). |
| --- | --- |

(iii)

seznam priloženih računov, ki se navezujejo na projekt (število računov in zneski, brez DDV).

| (d) | Pri vsakem projektu, za katerega se zahteva povračilo:






  (i) | izvirnik ali overjen izvod računov; |
| --- | --- | --- |

(d)

Pri vsakem projektu, za katerega se zahteva povračilo:

(i)

izvirnik ali overjen izvod računov;

| (ii) | če računi niso v eurih, uporabljen menjalni tečaj; |
| --- | --- |

(ii)

če računi niso v eurih, uporabljen menjalni tečaj;

| (iii) | izvirnik ali overjen izvod dokazila o plačilu vsakega priloženega računa; |
| --- | --- |

(iii)

izvirnik ali overjen izvod dokazila o plačilu vsakega priloženega računa;

| (iv) | dokument, ki navaja prihodnje obroke (kadar je to primerno) in njihove predvidene datuma plačila; |
| --- | --- |

(iv)

dokument, ki navaja prihodnje obroke (kadar je to primerno) in njihove predvidene datuma plačila;

| (v) | overjen izvod pogodbe, ki se nanaša na račun; |
| --- | --- |

(v)

overjen izvod pogodbe, ki se nanaša na račun;

| (vi) | letna uporaba plovila, letala ali zrakoplova brez posadke za nadzor ribištva, v odstotkih in dnevih; |
| --- | --- |

(vi)

letna uporaba plovila, letala ali zrakoplova brez posadke za nadzor ribištva, v odstotkih in dnevih;

| (vii) | informacije o javnih naročilih: priložena mora biti fotokopija objave razpisa v Uradnem listu Evropske unije. Če razpis ni bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije, upravičenec potrdi, da je bila upoštevana zakonodaja Skupnosti glede javnih naročil, in utemelji, zakaj niso bili upoštevani postopki Skupnosti. Izdatki, ki so nastali za plovila in letala, ki se bodo v celoti ali delno uporabljali za nadzor ribištva, ne morejo biti upravičeni do kakršnega koli izvzetja iz pravil Skupnosti za javna naročila v zvezi s členom 296 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti; |
| --- | --- |

(vii)

informacije o javnih naročilih: priložena mora biti fotokopija objave razpisa v Uradnem listu Evropske unije. Če razpis ni bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije, upravičenec potrdi, da je bila upoštevana zakonodaja Skupnosti glede javnih naročil, in utemelji, zakaj niso bili upoštevani postopki Skupnosti. Izdatki, ki so nastali za plovila in letala, ki se bodo v celoti ali delno uporabljali za nadzor ribištva, ne morejo biti upravičeni do kakršnega koli izvzetja iz pravil Skupnosti za javna naročila v zvezi s členom 296 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

| (viii) | kratek opis dejavnosti, ki podrobno navaja, kaj je bilo doseženo, in ki mu je priložena kratka ocena učinka naložbe na nadzor ribištva. Vključena mora biti tudi napoved prihodnje rabe elementov; |
| --- | --- |

(viii)

kratek opis dejavnosti, ki podrobno navaja, kaj je bilo doseženo, in ki mu je priložena kratka ocena učinka naložbe na nadzor ribištva. Vključena mora biti tudi napoved prihodnje rabe elementov;

| (ix) | v primeru izdatkov za pilotne projekte ali medijske pripomočke mora biti vključeno končno poročilo ali dokument; |
| --- | --- |

(ix)

v primeru izdatkov za pilotne projekte ali medijske pripomočke mora biti vključeno končno poročilo ali dokument;

| (x) | v primeru usposabljanja in seminarjev se omenijo ustrezne informacije o temi, govornikih, udeležencih. |
| --- | --- |

(x)

v primeru usposabljanja in seminarjev se omenijo ustrezne informacije o temi, govornikih, udeležencih.

---

PRILOGA VII

Poročilo o izdatkih

Image

---

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 392/2007

z dne 11. aprila 2007

o določitvi koeficienta dodelitve za izdajo uvoznih dovoljenj, za katera je bilo zaprošeno od 2. do 6. aprila 2007, za proizvode iz sladkorja v okviru tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 950/2006 z dne 28. junija 2006 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov v sektorju sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov (2) za tržna leta 2006/2007, 2007/2008 in 2008/2009 in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v tednu od 2. do 6. aprila 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 1832/2006 z dne 13. decembra 2006 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino za zaporedno številko 09.4318. |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja so bili pristojnim organom predloženi v tednu od 2. do 6. aprila 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 950/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 1832/2006 z dne 13. decembra 2006 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (3) za skupno količino, ki je enaka ali presega razpoložljivo količino za zaporedno številko 09.4318.

| (2) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena – |
| --- | --- |

(2)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti koeficient dodelitve, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in države članice obvestiti, da je bila določena meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene od 2. do 6. aprila 2007 v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 950/2006 ali v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1832/2006, se dovoljenja izdajo v okviru količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. aprila 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2006/2006 (UL L 379, 28.12.2006, str. 95).

2

(3)  UL L 354, 14.12.2006, str. 8.

3

---

PRILOGA

Preferencialni sladkor AKP–Indija

Naslov IV Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosežena |
| 09.4333 | Slonokoščena obala | 100 | |
| 09.4334 | Republika Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gvajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Dosežena |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malavi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Dosežena |
| 09.4344 | Saint Kitts in Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazi | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | 0 | Dosežena |
| 09.4348 | Trinidad in Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007

Meja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosežena

09.4333

Slonokoščena obala

100

09.4334

Republika Kongo

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gvajana

100

09.4337

Indija

0

Dosežena

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malavi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Dosežena

09.4344

Saint Kitts in Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazi

100

09.4347

Tanzanija

0

Dosežena

09.4348

Trinidad in Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Dopolnilni sladkor

Naslov V Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | 100 | |
| 09.4316 | Države, podpisnice Protokola AKP | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007

Meja

09.4315

Indija

100

09.4316

Države, podpisnice Protokola AKP

100

Sladkor iz koncesij CXL

Naslov VI Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Avstralija | 0 | Dosežena |
| 09.4318 | Brazilija | 14,2857 | Dosežena |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosežena |
| 09.4320 | Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007

Meja

09.4317

Avstralija

0

Dosežena

09.4318

Brazilija

14,2857

Dosežena

09.4319

Kuba

0

Dosežena

09.4320

Druge tretje države

0

Dosežena

Balkanski sladkor

Naslov VII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Država | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosna in Hercegovina | 0 | Dosežena |
| 09.4326 | Srbija, Črna gora in Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Hrvaška | 100 | |

Zaporedna številka

Država

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007

Meja

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosna in Hercegovina

0

Dosežena

09.4326

Srbija, Črna gora in Kosovo

100

09.4327

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

100

09.4328

Hrvaška

100

Sladkor iz posebnega in industrijskega uvoza

Naslov VIII Uredbe (ES) št. 950/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna številka | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | posebni | — | |
| 09.4390 | industrijski | 100 | |

Zaporedna številka

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007

Meja

09.4380

posebni

—

09.4390

industrijski

100

Uvoz sladkorja v okviru prehodnih tarifnih kvot, odprtih za Bolgarijo in Romunijo

Oddelek 2 Poglavja 1 Uredbe (ES) št. 1832/2006

Tržno leto 2006/2007

| Zaporedna št. | Vrsta | % zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007 | Meja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bolgarija | 0 | Dosežena |
| 09.4366 | Romunija | 100 | |

Zaporedna št.

Vrsta

% zahtevanih količin za izdajo za teden od 2. do 6. aprila 2007

Meja

09.4365

Bolgarija

0

Dosežena

09.4366

Romunija

100

---

DIREKTIVE

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/42

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/21/ES

z dne 10. aprila 2007

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi poteka vključenosti aktivnih snovi azoksistrobin, imazalil, krezoksim-metil, spiroksamin, azimsufuron, proheksadion-kalcij in fluroksipir v Prilogo I

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 5(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo Komisije 98/47/ES (2) je bil azoksistrobin vključen do 1. julija 2008, z Direktivo Komisije 97/73/ES (3) je bil imazalil vključen do 31. decembra 2008, z Direktivo Komisije 1999/1/ES (4) je bil krezoksim-metil vključen do 31. januarja 2009, z Direktivo Komisije 1999/73/ES (5) je bil spiroksamin vključen do 1. septembra 2009, z Direktivo Komisije 1999/80/ES (6) je bil azimsufuron vključen do 1. oktobra 2009, z Direktivo Komisije 2000/50/ES (7) je bil proheksadion-kalcij vključen do 20. oktobra 2010 in z Direktivo Komisije 2000/10/ES (8) je bil fluroksipir vključen do 30. novembra 2010 kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo Komisije 98/47/ES (2) je bil azoksistrobin vključen do 1. julija 2008, z Direktivo Komisije 97/73/ES (3) je bil imazalil vključen do 31. decembra 2008, z Direktivo Komisije 1999/1/ES (4) je bil krezoksim-metil vključen do 31. januarja 2009, z Direktivo Komisije 1999/73/ES (5) je bil spiroksamin vključen do 1. septembra 2009, z Direktivo Komisije 1999/80/ES (6) je bil azimsufuron vključen do 1. oktobra 2009, z Direktivo Komisije 2000/50/ES (7) je bil proheksadion-kalcij vključen do 20. oktobra 2010 in z Direktivo Komisije 2000/10/ES (8) je bil fluroksipir vključen do 30. novembra 2010 kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS.

| (2) | Na zahtevo se lahko vključitev aktivne snovi podaljša, če je bil vložen zahtevek najmanj dve leti pred potekom veljavnosti uvrstitve. Komisija je prejela zahteve v zvezi s podaljšanjem vključitev vseh zgoraj navedenih snovi. |
| --- | --- |

(2)

Na zahtevo se lahko vključitev aktivne snovi podaljša, če je bil vložen zahtevek najmanj dve leti pred potekom veljavnosti uvrstitve. Komisija je prejela zahteve v zvezi s podaljšanjem vključitev vseh zgoraj navedenih snovi.

| (3) | Komisija bo morala določiti podrobna pravila v zvezi s predložitvijo in oceno nadaljnjih podatkov, ki so potrebni za podaljšanje vključitve v Prilogo I. Zato je upravičeno podaljšati vključitev zgoraj navedenih aktivnih snovi v Prilogi I za obdobje, potrebno, da lahko prijavitelji pripravijo zahtevke ter da jih Komisija lahko oceni in sprejme odločitev. |
| --- | --- |

(3)

Komisija bo morala določiti podrobna pravila v zvezi s predložitvijo in oceno nadaljnjih podatkov, ki so potrebni za podaljšanje vključitve v Prilogo I. Zato je upravičeno podaljšati vključitev zgoraj navedenih aktivnih snovi v Prilogi I za obdobje, potrebno, da lahko prijavitelji pripravijo zahtevke ter da jih Komisija lahko oceni in sprejme odločitev.

| (4) | Direktivo 91/414/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 91/414/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, določeni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, določeni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 12. decembra 2007. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice uporabljajo navedene predpise od 13. decembra 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/6/ES (UL L 43, 15.2.2007, str. 13).

1

(2)  UL L 191, 7.7.1998, str. 50.

2

(3)  UL L 353, 24.12.1997, str. 26.

3

(4)  UL L 21, 28.1.1999, str. 21.

4

(5)  UL L 206, 5.8.1999, str. 16; popravek: UL L 221, 21.8.1999, str. 19.

5

(6)  UL L 210, 10.8.1999, str. 13.

6

(7)  UL L 198, 4.8.2000, str. 39.

7

(8)  UL L 57, 2.3.2000, str. 28.

8

---

PRILOGA

Vrstice 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8 v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se nadomestijo z naslednjim:

| „1 | imazalil
  Št. CAS 73790-28-0, 35554-44-0
  Št. CIPAC 335 | (+)-1-(β-aliloksi-2,4-diklorofeniletil)imidazol ali (±)-alil 1-(2,4-diklorofenil)-2-imidazol-1-iletileter | 975 g/kg | 1. januar 1999 | 31. december 2011 | Registrira se lahko samo kot fungicid.
  Posebni pogoji, ki jih je treba upoštevati pri uporabi:






  — | tretiranje plodov po spravilu sadja, zelenjave in krompirja se lahko registrira le, če je na voljo ustrezen dekontaminacijski sistem ali če ocena tveganja državi članici zagotavlja, da izpust raztopine za tretiranje nima nevarnega vpliva na okolje in zlasti ne na vodne organizme, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„1

imazalil

Št. CAS 73790-28-0, 35554-44-0

Št. CIPAC 335

(+)-1-(β-aliloksi-2,4-diklorofeniletil)imidazol ali (±)-alil 1-(2,4-diklorofenil)-2-imidazol-1-iletileter

975 g/kg

1. januar 1999

31. december 2011

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Posebni pogoji, ki jih je treba upoštevati pri uporabi:

—

tretiranje plodov po spravilu sadja, zelenjave in krompirja se lahko registrira le, če je na voljo ustrezen dekontaminacijski sistem ali če ocena tveganja državi članici zagotavlja, da izpust raztopine za tretiranje nima nevarnega vpliva na okolje in zlasti ne na vodne organizme,

| — | tretiranje gomoljev krompirja po spravilu se lahko registrira le, če ocena tveganja državi članici zagotavlja, da odtekanje ostanka raztopine iz tretiranega krompirja nima nesprejemljivega vpliva na vodne organizme, |
| --- | --- |

—

tretiranje gomoljev krompirja po spravilu se lahko registrira le, če ocena tveganja državi članici zagotavlja, da odtekanje ostanka raztopine iz tretiranega krompirja nima nesprejemljivega vpliva na vodne organizme,

| — | foliarna uporaba na prostem se lahko registrira le, če ocena tveganja državi članici zagotavlja, da ta uporaba nima nesprejemljivega vpliva na zdravje ljudi in živali ter na okolje. |
| --- | --- |

—

foliarna uporaba na prostem se lahko registrira le, če ocena tveganja državi članici zagotavlja, da ta uporaba nima nesprejemljivega vpliva na zdravje ljudi in živali ter na okolje.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 11. julij 1997.

2

azoksistrobin

Št. CAS 131860-33-8

Št. CIPAC 571

metil (E)-2-{2[6-(2-cianofenoksi)pirimidin-4-iloksi]fenil}-3-metoksakrilat

930 g/kg (Z izomer največ 25 g/kg)

1. julij 1998

31. december 2011

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Ob sprejemanju odločitev v skladu z enotnimi načeli je treba paziti zlasti na vpliv na vodne organizme. Pogoji registracije morajo vključevati primerne ukrepe v izogibanje tveganju.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 22. april 1998.

3

kresoksim-metil

Št. CAS 143390-89-0

Št. CIPAC 568

metil (E)-2-metoksiimino-2-[2-(o-toliloksimetil)fenil]acetat

910 g/kg

1. februar 1999

31. december 2011

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice posvetiti posebno pozornost varstvu podtalnice v okolju, ki je posebno ranljivo.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 16. oktober 1998.

4

spiroksamin

Št. CAS 1181134-30-8

Št. CIPAC 572

(8-tert-butil-1,4-dioksa-spiro[4,5]dekan-2-ilmetil)-etil-propil-amin

940 g/kg (diastereomere A in B)

1. september 1999

31. december 2011

Registrira se lahko samo kot fungicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:

| — | posvetiti posebno pozornost varstvu pri delu in zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo primerne ukrepe za varno delo,
  ter |
| --- | --- |

—

posvetiti posebno pozornost varstvu pri delu in zagotoviti, da pogoji registracije vključujejo primerne ukrepe za varno delo,

ter

| — | posvetiti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

posvetiti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 12. maj 1999.

5

azimsulfuron

Št. CAS 120162-55-2

Št. CIPAC 584

1-(4,6-dimetoksipirimidin-2-il)-3-[1-metil-4-(2-metil-2H-tetrazol-5-il)-pirazol-5-ilsulfonil]-sečnina

980 g/kg

1. oktober 1999

31. december 2011

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Ne sme se registrirati uporaba iz zračnih plovil.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice posvetiti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in neciljne rastline. Zagotoviti morajo, da pogoji registracije vključujejo primerne ukrepe za zmanjšanje tveganja (npr. v pridelavi riža najkrajše možno zadrževanje vode).

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 2. julij 1999.

6

fluroksipir

Št. CAS 69377-81-7

Št. CIPAC 431

4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-piridiloksiocetna kislina

950 g/kg

1. december 2000

31. december 2011

Registrira se lahko samo kot herbicid.

Ob sprejemanju odločitve v skladu z enotnimi načeli morajo države članice:

| — | upoštevati dodatne informacije, zahtevane v točki 7 poročila o pregledu, |
| --- | --- |

—

upoštevati dodatne informacije, zahtevane v točki 7 poročila o pregledu,

| — | posvetiti posebno pozornost varovanju podtalnice, |
| --- | --- |

—

posvetiti posebno pozornost varovanju podtalnice,

| — | posvetiti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

—

posvetiti posebno pozornost vplivu na vodne organizme in zagotoviti, da pogoji registracije, kjer je to primerno, vključujejo potrebne ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Države članice obvestijo Komisijo, če zahtevani dodatni testi in podatki, kot so opisani v točki 7 poročila o pregledu, niso bili predloženi do 1. decembra 2000.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 30. novembra 1999.

8

proheksadion-kalcij

Št. CAS 127277-53-6

Št. CIPAC 567

kalcijev 3,5-diokso-4-propionilcikloheksan karboksilat

890 g/kg

1. oktober 2000

31. decembrer 2011

Registrira se lahko samo kot rastni regulator.

Datum, ko je Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin pripravil končno različico poročila o pregledu: 16. junij 2000.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/47 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/47

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. aprila 2007

v zvezi s podaljšanjem roka za dajanje v promet biocidnih pripravkov, ki vsebujejo nekatere aktivne snovi, ki niso bile preučene v desetletnem programu dela iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1545)

(Besedilo v francoskem in poljskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/226/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Drugi pododstavek člena 16(2) in člen 16(3) Direktive 98/8/ES (v nadaljevanju „Direktive“) določata, da se v primeru, ko zahtevane informacije in podatki za presojo aktivne snovi niso predloženi v predpisanem roku, lahko odloči, da se taka aktivna snov ne vključi v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi. Države članice morajo po takšni odločitvi preklicati vsa dovoljenja za biocidne pripravke, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(1)

Drugi pododstavek člena 16(2) in člen 16(3) Direktive 98/8/ES (v nadaljevanju „Direktive“) določata, da se v primeru, ko zahtevane informacije in podatki za presojo aktivne snovi niso predloženi v predpisanem roku, lahko odloči, da se taka aktivna snov ne vključi v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi. Države članice morajo po takšni odločitvi preklicati vsa dovoljenja za biocidne pripravke, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 1896/2000 (2) in (ES) št. 2032/2003 (3) določata podrobna pravila za izvajanje prve in druge faze desetletnega programa dela iz člena 16(2) Direktive. Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 2032/2003 določa 1. september 2006 kot datum, s katerim države članice prekličejo obstoječa dovoljenja za biocidne proizvode, ki vsebujejo ugotovljene obstoječe aktivne snovi, za katere ni bila sprejeta nobena prijava ali zanje nobena država članica ni izrazila zanimanja. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 1896/2000 (2) in (ES) št. 2032/2003 (3) določata podrobna pravila za izvajanje prve in druge faze desetletnega programa dela iz člena 16(2) Direktive. Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 2032/2003 določa 1. september 2006 kot datum, s katerim države članice prekličejo obstoječa dovoljenja za biocidne proizvode, ki vsebujejo ugotovljene obstoječe aktivne snovi, za katere ni bila sprejeta nobena prijava ali zanje nobena država članica ni izrazila zanimanja.

| (3) | Člen 4a Uredbe (ES) št. 2032/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1048/2005 (4), določa pogoje, na podlagi katerih lahko države članice Komisijo zaprosijo za podaljšanje obdobja postopne odprave, določenega v njenem členu 4(2) in pogoje odobritve takšnega podaljšanja. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4a Uredbe (ES) št. 2032/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1048/2005 (4), določa pogoje, na podlagi katerih lahko države članice Komisijo zaprosijo za podaljšanje obdobja postopne odprave, določenega v njenem členu 4(2) in pogoje odobritve takšnega podaljšanja.

| (4) | Za nekatere aktivne snovi, katerih uporaba v biocidnih pripravkih se prepove po 1. septembru 2006, so vlogo za podaljšanje obdobja postopne odprave Komisiji vložile posamezne države članice in jim priložile podatke, ki dokazujejo potrebo po nadaljnji uporabi zadevnih snovi. |
| --- | --- |

(4)

Za nekatere aktivne snovi, katerih uporaba v biocidnih pripravkih se prepove po 1. septembru 2006, so vlogo za podaljšanje obdobja postopne odprave Komisiji vložile posamezne države članice in jim priložile podatke, ki dokazujejo potrebo po nadaljnji uporabi zadevnih snovi.

| (5) | Poljska je predložila podatke, ki dokazujejo, da za ciflutrin, ki se uporablja kot insekticid za zaščito gradbenega lesa na zgodovinskih in drugih stavbah, trenutno ni na voljo drugih ustreznih možnosti. Kratko podaljšanje obdobja postopne odprave za to snov se zdi primerno, da se lahko predložijo podatki o učinkovitosti drugih snovi in da se omogoči njihovo dajanje v promet na Poljskem v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(5)

Poljska je predložila podatke, ki dokazujejo, da za ciflutrin, ki se uporablja kot insekticid za zaščito gradbenega lesa na zgodovinskih in drugih stavbah, trenutno ni na voljo drugih ustreznih možnosti. Kratko podaljšanje obdobja postopne odprave za to snov se zdi primerno, da se lahko predložijo podatki o učinkovitosti drugih snovi in da se omogoči njihovo dajanje v promet na Poljskem v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (6) | Francija je predložila podatke, ki dokazujejo potrebo, da se zagotovi čim širši možni spekter larvicidov za zatiranje komarjev, ki so vektorji hudih bolezni, prisotnih med prebivalstvom čezmorskih departmajev države članice, in zahtevala, da temefos še naprej ostane na trgu teh območij. Podaljšanje obdobja postopne odprave za to snov se zdi primerno zaradi njene nadomestitve z drugimi ustreznimi snovmi. |
| --- | --- |

(6)

Francija je predložila podatke, ki dokazujejo potrebo, da se zagotovi čim širši možni spekter larvicidov za zatiranje komarjev, ki so vektorji hudih bolezni, prisotnih med prebivalstvom čezmorskih departmajev države članice, in zahtevala, da temefos še naprej ostane na trgu teh območij. Podaljšanje obdobja postopne odprave za to snov se zdi primerno zaradi njene nadomestitve z drugimi ustreznimi snovmi.

| (7) | Francija je predložila podatke, ki dokazujejo potrebo po začasni nadaljnji uporabi amoniaka kot veterinarsko higiensko biocidnega proizvoda za preprečevanje infekcij živine s kokcidiji, oocistami (cryptosporidium) in glistami (nematoda). Podaljšanje obdobja postopne odprave za to snov se zdi primerno zaradi njene postopne nadomestitve z drugimi snovmi, prijavljenimi za presojo v programu preverjanja iz Direktive. |
| --- | --- |

(7)

Francija je predložila podatke, ki dokazujejo potrebo po začasni nadaljnji uporabi amoniaka kot veterinarsko higiensko biocidnega proizvoda za preprečevanje infekcij živine s kokcidiji, oocistami (cryptosporidium) in glistami (nematoda). Podaljšanje obdobja postopne odprave za to snov se zdi primerno zaradi njene postopne nadomestitve z drugimi snovmi, prijavljenimi za presojo v programu preverjanja iz Direktive.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 4(2) Uredbe (ES) št. 2032/2003 lahko države članice, navedene v stolpcu B Priloge k tej odločbi, odobrijo ali obdržijo obstoječa dovoljenja za dajanje v promet biocidnih pripravkov, ki vsebujejo snovi, navedene v stolpcu A Priloge, za uporabe bistvenega pomena, navedene v stolpcu D, in sicer do datumov, navedenih v stolpcu C navedene priloge.

Člen 2

1.   Države članice, ki uporabljajo odstopanje iz člena 1 te odločbe, zagotovijo, da se upoštevajo naslednji pogoji:

| (a) | nadaljnja uporaba je mogoča le pod pogojem, da so proizvodi, ki vsebujejo snov, odobreni za predvideno uporabo bistvenega pomena; |
| --- | --- |

(a)

nadaljnja uporaba je mogoča le pod pogojem, da so proizvodi, ki vsebujejo snov, odobreni za predvideno uporabo bistvenega pomena;

| (b) | nadaljnja uporaba je sprejemljiva le, če nima nesprejemljivega učinka na zdravje ljudi ali živali ali na okolje; |
| --- | --- |

(b)

nadaljnja uporaba je sprejemljiva le, če nima nesprejemljivega učinka na zdravje ljudi ali živali ali na okolje;

| (c) | ob odobritvi dovoljenj se uvedejo vsi primerni ukrepi za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

(c)

ob odobritvi dovoljenj se uvedejo vsi primerni ukrepi za zmanjšanje tveganja;

| (d) | biocidni pripravki, ki ostanejo na trgu po 1. septembru 2006, se ponovno označijo, da ustrezajo pogojem za omejeno uporabo; |
| --- | --- |

(d)

biocidni pripravki, ki ostanejo na trgu po 1. septembru 2006, se ponovno označijo, da ustrezajo pogojem za omejeno uporabo;

| (e) | po potrebi države članice zagotovijo, da si imetniki dovoljenj ali zadevne države članice prizadevajo najti druge možnosti za tovrstne uporabe ali da se pripravi dosje, ki bo v skladu s postopkom iz člena 11 Direktive 98/8/ES predložen najpozneje do 14. maja 2008. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi države članice zagotovijo, da si imetniki dovoljenj ali zadevne države članice prizadevajo najti druge možnosti za tovrstne uporabe ali da se pripravi dosje, ki bo v skladu s postopkom iz člena 11 Direktive 98/8/ES predložen najpozneje do 14. maja 2008.

2.   Po potrebi zadevne države članice vsako leto obvestijo Komisijo o uporabi odstavka 1 in zlasti o ukrepih, sprejetih v skladu s točko (e).

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko in Republiko Poljsko.

V Bruslju, 11. aprila 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/140/ES (UL L 414, 30.12.2006, str. 78).

1

(2)  UL L 228, 8.9.2000, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2032/2003 (UL L 307, 24.11.2003, str. 1).

2

(3)  Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1849/2006 (UL L 355, 15.12.2006, str. 63).

3

(4)  UL L 178, 9.7.2005, str. 1.

4

---

PRILOGA

Seznam dovoljenj iz člena 1

| Stolpec A | Stolpec B | Stolpec C | Stolpec D |
| --- | --- | --- | --- |
| Aktivna snov | Država članica | Datumi | Uporaba |
| Ciflutrin
  št. ES 269-855-7
  št. CAS 68359-37-5 | Poljska | 1.9.2007 | Za zaščito gradbenega lesa pred insekti; samo za poklicno uporabo. |
| Temefos
  št. ES 222-191-1
  št. CAS 3383-96-8 | Francija | 14.5.2009 | Za zatiranje komarjev vektorjev; samo za uporabo v čezmorskih departmajih Francije. |
| Amoniak
  št. ES 231-635-3
  št. CAS 7664-41-7 | Francija | 14.5.2008 | Veterinarsko higienski biocidni pripravek za preprečevanje infekcij živine s kokcidiji, oocistami (cryptosporidium) in glistami (nematoda); samo ko ni na voljo drugih sredstev s podobnim učinkom. |

Stolpec A

Stolpec B

Stolpec C

Stolpec D

Aktivna snov

Država članica

Datumi

Uporaba

Ciflutrin

št. ES 269-855-7

št. CAS 68359-37-5

Poljska

1.9.2007

Za zaščito gradbenega lesa pred insekti; samo za poklicno uporabo.

Temefos

št. ES 222-191-1

št. CAS 3383-96-8

Francija

14.5.2009

Za zatiranje komarjev vektorjev; samo za uporabo v čezmorskih departmajih Francije.

Amoniak

št. ES 231-635-3

št. CAS 7664-41-7

Francija

14.5.2008

Veterinarsko higienski biocidni pripravek za preprečevanje infekcij živine s kokcidiji, oocistami (cryptosporidium) in glistami (nematoda); samo ko ni na voljo drugih sredstev s podobnim učinkom.

---

Popravki

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/50

---

Popravek Direktive Komisije 2007/19/ES z dne 30. marca 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in Direktive Sveta 85/572/EGS o določitvi seznama modelnih raztopin za preskušanje migracije sestavin polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili

(
  Uradni list Evropske unije L 91 z dne 31. marca 2007
  )

Direktiva 2007/19/ES se glasi:

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/19/ES

z dne 2. aprila 2007

o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in Direktive Sveta 85/572/EGS o določitvi seznama modelnih raztopin za preskušanje migracije sestavin polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

po posvetovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane (Agencija),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2002/72/ES (2) je posebna direktiva v smislu okvirne Uredbe (ES) št. 1935/2004, ki usklajuje pravila za polimerne materiale in izdelke, namenjene za stik z živili. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2002/72/ES (2) je posebna direktiva v smislu okvirne Uredbe (ES) št. 1935/2004, ki usklajuje pravila za polimerne materiale in izdelke, namenjene za stik z živili.

| (2) | Direktiva 2002/72/ES določa seznam dovoljenih snovi za proizvodnjo navedenih materialov in izdelkov, zlasti aditivov in monomerov, omejitev njihove uporabe, pravila za označevanje in informacije, v zvezi s pravilno uporabo navedenih materialov in izdelkov, namenjenih potrošniku ali nosilcu živilske dejavnosti. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2002/72/ES določa seznam dovoljenih snovi za proizvodnjo navedenih materialov in izdelkov, zlasti aditivov in monomerov, omejitev njihove uporabe, pravila za označevanje in informacije, v zvezi s pravilno uporabo navedenih materialov in izdelkov, namenjenih potrošniku ali nosilcu živilske dejavnosti.

| (3) | Podatki, predloženi Komisiji, so pokazali, da lahko mehčalec, uporabljen npr. v tesnilih pokrovov iz PVC prehaja v mastna živila v takšnih količinah, ki bi lahko ogrožale zdravje ljudi ali nesprejemljivo spremenile sestavo živil. Čeprav je zadevna snov del npr. kovinskih pokrovčkov, pa je treba pojasniti, da tesnila sodijo v področje uporabe Direktive 2002/72/ES. Poleg tega je treba oblikovati določena pravila glede uporabe aditivov za izdelavo takšnih tesnil. Pri tem je treba upoštevati, da morajo imeti proizvajalci pokrovov na voljo dovolj časa za prilagoditev nekaterim določbam Direktive 2002/72/ES. Zlasti ob upoštevanju časovnega okvira za pripravo zahtevka za oceno določenih aditivov, ki se uporabljajo pri proizvodnji tesnil pokrovov, zdaj še ni mogoče pripraviti časovnega razporeda za ocenjevanje zadevnih aditivov. Zato se v prvi fazi pozitivni seznam dovoljenih aditivov, ki bo za polimerne materiale in izdelke sprejet v prihodnje, ne bo uporabljal za proizvodnjo tesnil pokrovov, tako da bo še naprej mogoča uporaba drugih aditivov v skladu z nacionalno zakonodajo. Zadevni položaj bo treba pozneje ponovno oceniti. |
| --- | --- |

(3)

Podatki, predloženi Komisiji, so pokazali, da lahko mehčalec, uporabljen npr. v tesnilih pokrovov iz PVC prehaja v mastna živila v takšnih količinah, ki bi lahko ogrožale zdravje ljudi ali nesprejemljivo spremenile sestavo živil. Čeprav je zadevna snov del npr. kovinskih pokrovčkov, pa je treba pojasniti, da tesnila sodijo v področje uporabe Direktive 2002/72/ES. Poleg tega je treba oblikovati določena pravila glede uporabe aditivov za izdelavo takšnih tesnil. Pri tem je treba upoštevati, da morajo imeti proizvajalci pokrovov na voljo dovolj časa za prilagoditev nekaterim določbam Direktive 2002/72/ES. Zlasti ob upoštevanju časovnega okvira za pripravo zahtevka za oceno določenih aditivov, ki se uporabljajo pri proizvodnji tesnil pokrovov, zdaj še ni mogoče pripraviti časovnega razporeda za ocenjevanje zadevnih aditivov. Zato se v prvi fazi pozitivni seznam dovoljenih aditivov, ki bo za polimerne materiale in izdelke sprejet v prihodnje, ne bo uporabljal za proizvodnjo tesnil pokrovov, tako da bo še naprej mogoča uporaba drugih aditivov v skladu z nacionalno zakonodajo. Zadevni položaj bo treba pozneje ponovno oceniti.

| (4) | Na podlagi novih informacij v zvezi z oceno tveganja snovi, ki jo je izvedla Agencija, in potrebe, da se obstoječa pravila za izračun migracije prilagodijo tehničnemu napredku, je treba Direktivo 2002/72/ES posodobiti. Zaradi jasnosti je treba uvesti opredelitve tehničnih izrazov, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi novih informacij v zvezi z oceno tveganja snovi, ki jo je izvedla Agencija, in potrebe, da se obstoječa pravila za izračun migracije prilagodijo tehničnemu napredku, je treba Direktivo 2002/72/ES posodobiti. Zaradi jasnosti je treba uvesti opredelitve tehničnih izrazov, ki se uporabljajo.

| (5) | Pravila za celotno in specifično migracijo morajo temeljiti na istem načelu in jih je zato treba uskladiti. |
| --- | --- |

(5)

Pravila za celotno in specifično migracijo morajo temeljiti na istem načelu in jih je zato treba uskladiti.

| (6) | Uvesti je treba posebna pravila za izboljšanje zaščite dojenčkov, ker dojenčki sorazmerno s svojo telesno težo zaužijejo več hrane kot odrasli. |
| --- | --- |

(6)

Uvesti je treba posebna pravila za izboljšanje zaščite dojenčkov, ker dojenčki sorazmerno s svojo telesno težo zaužijejo več hrane kot odrasli.

| (7) | Preverjanje skladnosti z mejnimi vrednostmi specifične migracije (SML) v modelno raztopino D za aditive iz oddelka B Priloge III k Direktivi 2007/72/ES je treba izvajati istočasno z drugimi določbami za izračun migracije, ki jih uvaja ta direktiva, in sicer za boljšo oceno dejanske izpostavljenosti potrošnika tem aditivom. Zato je treba rok za izvajanje zgoraj navedenega preverjanja skladnosti podaljšati. |
| --- | --- |

(7)

Preverjanje skladnosti z mejnimi vrednostmi specifične migracije (SML) v modelno raztopino D za aditive iz oddelka B Priloge III k Direktivi 2007/72/ES je treba izvajati istočasno z drugimi določbami za izračun migracije, ki jih uvaja ta direktiva, in sicer za boljšo oceno dejanske izpostavljenosti potrošnika tem aditivom. Zato je treba rok za izvajanje zgoraj navedenega preverjanja skladnosti podaljšati.

| (8) | Treba je pojasniti status aditivov, ki delujejo kot pomožna sredstva za polimerizacijo (PPA). Pomožna sredstva za polimerizacijo (PPA), ki imajo tudi funkcijo aditivov, je treba oceniti in vključiti na prihodnji pozitivni seznam aditivov. Nekatera so že vključena v obstoječi nepopolni seznam aditivov. Glede aditivov, ki imajo izključno vlogo PPA, in ki se zato ne ohranijo v končnem izdelku, je treba pojasniti, da se bodo lahko še naprej uporabljali v skladu z nacionalno zakonodajo, in sicer tudi po sprejetju prihodnjega pozitivnega seznama aditivov. Zadevni položaj bo treba pozneje ponovno oceniti. |
| --- | --- |

(8)

Treba je pojasniti status aditivov, ki delujejo kot pomožna sredstva za polimerizacijo (PPA). Pomožna sredstva za polimerizacijo (PPA), ki imajo tudi funkcijo aditivov, je treba oceniti in vključiti na prihodnji pozitivni seznam aditivov. Nekatera so že vključena v obstoječi nepopolni seznam aditivov. Glede aditivov, ki imajo izključno vlogo PPA, in ki se zato ne ohranijo v končnem izdelku, je treba pojasniti, da se bodo lahko še naprej uporabljali v skladu z nacionalno zakonodajo, in sicer tudi po sprejetju prihodnjega pozitivnega seznama aditivov. Zadevni položaj bo treba pozneje ponovno oceniti.

| (9) | Študije so pokazale, da azodikarbonamid med obdelavo pri visoki temperaturi razpade v semikarbazid. Leta 2003 je bila Agencija pozvana, naj zbere podatke in oceni morebitno tveganje, ki ga predstavlja vsebnost semikarbazida v živilih. Dokler Agencija ni pridobila zadevnih informacij, je bila v skladu s členom 7 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3), uporaba azodikarbonamida v polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, začasno opuščena z Direktivo Komisije 2004/1/ES (4). V svojem mnenju z dne 21. junija 2005 je Agencija (5) pojasnila, da rakotvornost, ki jo povzroča semikarbazid, ne ogroža zdravja ljudi pri koncentracijah v živilih, če je vir semikarbazida v zvezi z azodikarbonamidom odstranjen. Zato je primerno, da je uporaba azodikarbonamida v polimernih materialih in izdelkih še naprej prepovedana. |
| --- | --- |

(9)

Študije so pokazale, da azodikarbonamid med obdelavo pri visoki temperaturi razpade v semikarbazid. Leta 2003 je bila Agencija pozvana, naj zbere podatke in oceni morebitno tveganje, ki ga predstavlja vsebnost semikarbazida v živilih. Dokler Agencija ni pridobila zadevnih informacij, je bila v skladu s členom 7 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3), uporaba azodikarbonamida v polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, začasno opuščena z Direktivo Komisije 2004/1/ES (4). V svojem mnenju z dne 21. junija 2005 je Agencija (5) pojasnila, da rakotvornost, ki jo povzroča semikarbazid, ne ogroža zdravja ljudi pri koncentracijah v živilih, če je vir semikarbazida v zvezi z azodikarbonamidom odstranjen. Zato je primerno, da je uporaba azodikarbonamida v polimernih materialih in izdelkih še naprej prepovedana.

| (10) | Opredeliti je treba pojem polimerne funkcionalne pregrade, tj. pregrade v polimernih materialih ali izdelkih, ki preprečuje ali zmanjšuje migracijo skozi to pregrado v živilo. Le steklo in nekatere kovine lahko zagotovijo popolno preprečitev migracije. Polimerni materiali so lahko delne funkcionalne pregrade, katerih lastnosti in učinkovitost je treba oceniti, in lahko pomagajo zmanjšati migracijo snovi pod SML ali mejno vrednost zaznavnosti. Zadaj za polimerno funkcionalno pregrado se lahko uporabijo nedovoljene snovi, če izpolnjujejo nekatera merila in ostane njihova migracija pod določeno mejno vrednostjo zaznavnosti. Ob upoštevanju živil za dojenčke in druge posebej občutljive osebe ter težav pri tej vrsti analize, pri kateri je merilna negotovost velika, je treba določiti mejno vrednost 0,01 mg/kg v živilu ali modelni raztopini za živila za migracijo nedovoljene snovi skozi polimerno funkcionalno pregrado. |
| --- | --- |

(10)

Opredeliti je treba pojem polimerne funkcionalne pregrade, tj. pregrade v polimernih materialih ali izdelkih, ki preprečuje ali zmanjšuje migracijo skozi to pregrado v živilo. Le steklo in nekatere kovine lahko zagotovijo popolno preprečitev migracije. Polimerni materiali so lahko delne funkcionalne pregrade, katerih lastnosti in učinkovitost je treba oceniti, in lahko pomagajo zmanjšati migracijo snovi pod SML ali mejno vrednost zaznavnosti. Zadaj za polimerno funkcionalno pregrado se lahko uporabijo nedovoljene snovi, če izpolnjujejo nekatera merila in ostane njihova migracija pod določeno mejno vrednostjo zaznavnosti. Ob upoštevanju živil za dojenčke in druge posebej občutljive osebe ter težav pri tej vrsti analize, pri kateri je merilna negotovost velika, je treba določiti mejno vrednost 0,01 mg/kg v živilu ali modelni raztopini za živila za migracijo nedovoljene snovi skozi polimerno funkcionalno pregrado.

| (11) | Člen 9 Direktive 2002/72/ES določa, da je treba materialom in izdelkom priložiti pisno izjavo o skladnosti, ki potrjuje, da so v skladu s pravili, ki se zanje uporabljajo. Za večjo usklajenost in odgovornost dobaviteljev na vsaki stopnji proizvodnje, vključno s proizvodnjo izhodnih snovi, morajo odgovorne osebe v skladu s členom 5(1)(h) in (i) Uredbe (ES) št. 1935/2004 v izjavi o skladnosti, ki jo dajo na voljo strankam, zabeležijo skladnost z ustreznimi pravili. Poleg tega mora biti pristojnim organom na vsaki stopnji proizvodnje na voljo spremna dokumentacija, ki dokazuje pravilnost in točnost podatkov v izjavi o skladnosti. |
| --- | --- |

(11)

Člen 9 Direktive 2002/72/ES določa, da je treba materialom in izdelkom priložiti pisno izjavo o skladnosti, ki potrjuje, da so v skladu s pravili, ki se zanje uporabljajo. Za večjo usklajenost in odgovornost dobaviteljev na vsaki stopnji proizvodnje, vključno s proizvodnjo izhodnih snovi, morajo odgovorne osebe v skladu s členom 5(1)(h) in (i) Uredbe (ES) št. 1935/2004 v izjavi o skladnosti, ki jo dajo na voljo strankam, zabeležijo skladnost z ustreznimi pravili. Poleg tega mora biti pristojnim organom na vsaki stopnji proizvodnje na voljo spremna dokumentacija, ki dokazuje pravilnost in točnost podatkov v izjavi o skladnosti.

| (12) | Člen 17(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta od nosilca živilske dejavnosti zahteva, da preveri, ali so živila v skladu s pravili, ki se uporabljajo zanje. V ta namen mora nosilec živilske dejavnosti ob upoštevanju načela zaupnosti imeti dostop do ustreznih informacij, ki zagotavljajo, da je migracija iz materialov in izdelkov v živilo v skladu z zahtevami in omejitvami iz živilske zakonodaje. |
| --- | --- |

(12)

Člen 17(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta od nosilca živilske dejavnosti zahteva, da preveri, ali so živila v skladu s pravili, ki se uporabljajo zanje. V ta namen mora nosilec živilske dejavnosti ob upoštevanju načela zaupnosti imeti dostop do ustreznih informacij, ki zagotavljajo, da je migracija iz materialov in izdelkov v živilo v skladu z zahtevami in omejitvami iz živilske zakonodaje.

| (13) | Skladnost s členom 3 Uredbe (ES) št. 1935/2004 za snovi, ki niso na seznamu v Prilogi II in III Direktive 2002/72/ES, na primer nečistoče ali reakcijski produkti iz točke 3 Priloge II in točke 3 Priloge III k Direktivi 2002/72/ES, mora v skladu z mednarodno priznanimi znanstvenimi načeli oceniti ustrezen nosilec dejavnosti. |
| --- | --- |

(13)

Skladnost s členom 3 Uredbe (ES) št. 1935/2004 za snovi, ki niso na seznamu v Prilogi II in III Direktive 2002/72/ES, na primer nečistoče ali reakcijski produkti iz točke 3 Priloge II in točke 3 Priloge III k Direktivi 2002/72/ES, mora v skladu z mednarodno priznanimi znanstvenimi načeli oceniti ustrezen nosilec dejavnosti.

| (14) | Za boljšo oceno izpostavljenosti potrošnika je treba v postopek pri preskušanje migracije uporabiti nov redukcijski faktor, imenovan faktor redukcije maščob (FRF). Do zdaj je izpostavljenost snovem, ki prehajajo pretežno v maščobna živila (lipofilne snovi), temeljila na splošni predpostavki, da oseba dnevno zaužije 1 kg živil. Vendar pa oseba zaužije največ 200 gramov maščobe dnevno. To je treba upoštevati tako, da se specifična migracija popravi s faktorjem redukcije maščob, ki se uporablja za lipofilne snovi, v skladu z mnenjem Znanstvenega odbora za prehrano (ZOP) (6) in mnenjem Agencije (7). |
| --- | --- |

(14)

Za boljšo oceno izpostavljenosti potrošnika je treba v postopek pri preskušanje migracije uporabiti nov redukcijski faktor, imenovan faktor redukcije maščob (FRF). Do zdaj je izpostavljenost snovem, ki prehajajo pretežno v maščobna živila (lipofilne snovi), temeljila na splošni predpostavki, da oseba dnevno zaužije 1 kg živil. Vendar pa oseba zaužije največ 200 gramov maščobe dnevno. To je treba upoštevati tako, da se specifična migracija popravi s faktorjem redukcije maščob, ki se uporablja za lipofilne snovi, v skladu z mnenjem Znanstvenega odbora za prehrano (ZOP) (6) in mnenjem Agencije (7).

| (15) | Na podlagi novih informacij v zvezi z oceno tveganja monomerov in drugih izhodnih snovi, ki jih je ocenila Agencija (8), je treba nekatere monomere, ki so bili začasno dovoljeni na nacionalni ravni, in tudi nove monomere vključiti v seznam Skupnosti dovoljenih snovi. V zvezi z drugimi snovmi je treba omejitve in/ali zahteve, ki so že določene na ravni Skupnosti, spremeniti na podlagi teh novih razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi novih informacij v zvezi z oceno tveganja monomerov in drugih izhodnih snovi, ki jih je ocenila Agencija (8), je treba nekatere monomere, ki so bili začasno dovoljeni na nacionalni ravni, in tudi nove monomere vključiti v seznam Skupnosti dovoljenih snovi. V zvezi z drugimi snovmi je treba omejitve in/ali zahteve, ki so že določene na ravni Skupnosti, spremeniti na podlagi teh novih razpoložljivih informacij.

| (16) | Nepopoln seznam aditivov, ki se lahko uporabljajo v proizvodnji polimernih materialov in izdelkov, je treba spremeniti tako, da se vključijo drugi aditivi, ki jih je ocenila Agencija. V zvezi z nekaterimi aditivi je treba omejitve in/ali zahteve, ki so že določene na ravni Skupnosti, spremeniti na podlagi teh novih razpoložljivih ocen. |
| --- | --- |

(16)

Nepopoln seznam aditivov, ki se lahko uporabljajo v proizvodnji polimernih materialov in izdelkov, je treba spremeniti tako, da se vključijo drugi aditivi, ki jih je ocenila Agencija. V zvezi z nekaterimi aditivi je treba omejitve in/ali zahteve, ki so že določene na ravni Skupnosti, spremeniti na podlagi teh novih razpoložljivih ocen.

| (17) | Direktiva Komisije 2005/79/ES (9) uvaja spremembe omejitev in/ali zahtev za snov ref. št. 35760 v oddelku A namesto v oddelku B Priloge III k Direktivi 2007/72/ES in za snov ref. št. 67180 v oddelku B namesto v oddelku A omenjene Priloge. Poleg tega je navedba omejitev in/ali zahtev v Prilogi III k Direktivi 2007/72/ES za snovi pod ref. št. 43480, 45200, 81760 in 88640 dvomljiva. Zato je treba zaradi pravne varnosti snovi pod ref. št. 35760 in 67180 uvrstiti v ustrezen oddelek seznama aditivov ter ponovno uvesti omejitve in zahteve za snovi pod ref. št. 43480, 45200, 81760 in 88640. |
| --- | --- |

(17)

Direktiva Komisije 2005/79/ES (9) uvaja spremembe omejitev in/ali zahtev za snov ref. št. 35760 v oddelku A namesto v oddelku B Priloge III k Direktivi 2007/72/ES in za snov ref. št. 67180 v oddelku B namesto v oddelku A omenjene Priloge. Poleg tega je navedba omejitev in/ali zahtev v Prilogi III k Direktivi 2007/72/ES za snovi pod ref. št. 43480, 45200, 81760 in 88640 dvomljiva. Zato je treba zaradi pravne varnosti snovi pod ref. št. 35760 in 67180 uvrstiti v ustrezen oddelek seznama aditivov ter ponovno uvesti omejitve in zahteve za snovi pod ref. št. 43480, 45200, 81760 in 88640.

| (18) | Dokazano je bilo, da destilirana voda, ki se zdaj uporablja, ni ustrezna modelna raztopina za nekatere mlečne izdelke, nadomestiti jo je treba s 50-odstotnim etanolom, ker bolje simulira maščobe takšnih izdelkov. |
| --- | --- |

(18)

Dokazano je bilo, da destilirana voda, ki se zdaj uporablja, ni ustrezna modelna raztopina za nekatere mlečne izdelke, nadomestiti jo je treba s 50-odstotnim etanolom, ker bolje simulira maščobe takšnih izdelkov.

| (19) | Epoksidirano sojino olje (ESBO) se uporablja kot mehčalec v tesnilih. Ob upoštevanju mnenja Agencije, sprejetega 16. marca 2006 (10), o izpostavljenosti odraslih epoksidiranemu sojinemu olju, ki se uporablja v materialih, ki pridejo v stik z živili, je primerno določiti krajši rok za uskladitev tesnil pokrovov z omejitvami, ki veljajo za ESBO in njegove nadomestke, določenimi v Direktivi 2002/72/ES. Isti rok je treba uporabiti tudi glede prepovedi uporabe azodikarbonamida. |
| --- | --- |

(19)

Epoksidirano sojino olje (ESBO) se uporablja kot mehčalec v tesnilih. Ob upoštevanju mnenja Agencije, sprejetega 16. marca 2006 (10), o izpostavljenosti odraslih epoksidiranemu sojinemu olju, ki se uporablja v materialih, ki pridejo v stik z živili, je primerno določiti krajši rok za uskladitev tesnil pokrovov z omejitvami, ki veljajo za ESBO in njegove nadomestke, določenimi v Direktivi 2002/72/ES. Isti rok je treba uporabiti tudi glede prepovedi uporabe azodikarbonamida.

| (20) | Nekateri ftalati se uporabljajo kot mehčalci v tesnilih in drugih polimernih izdelkih. Agencija je v svojih mnenjih, objavljenih septembra 2005, določila vrednosti sprejemljivega dnevnega vnosa (TDI) za nekatere ftalate (11) in ocenila, da so ljudje nekaterim ftalatom izpostavljeni v enaki meri kot pri TDI. Zato je primerno, da se določi krajši rok za uskladitev polimernih materialov in izdelkov z zahtevami za zadevne snovi, določenimi v Direktivi 2002/72/ES. |
| --- | --- |

(20)

Nekateri ftalati se uporabljajo kot mehčalci v tesnilih in drugih polimernih izdelkih. Agencija je v svojih mnenjih, objavljenih septembra 2005, določila vrednosti sprejemljivega dnevnega vnosa (TDI) za nekatere ftalate (11) in ocenila, da so ljudje nekaterim ftalatom izpostavljeni v enaki meri kot pri TDI. Zato je primerno, da se določi krajši rok za uskladitev polimernih materialov in izdelkov z zahtevami za zadevne snovi, določenimi v Direktivi 2002/72/ES.

| (21) | Direktivo Sveta 85/572/EGS (12) in Direktivo 2002/72/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(21)

Direktivo Sveta 85/572/EGS (12) in Direktivo 2002/72/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (22) | Ukrepi, določeni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi, določeni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ta direktiva se uporablja za materiale in izdelke, ki so kot končni izdelek namenjeni za stik z živili ali prihajajo v stik z živili in so temu namenjeni (v nadaljevanju ‚polimerni materiali in izdelki‘):






  (a) | materiale in izdelke ter njihove dele, ki so sestavljeni izključno iz polimernih materialov; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta direktiva se uporablja za materiale in izdelke, ki so kot končni izdelek namenjeni za stik z živili ali prihajajo v stik z živili in so temu namenjeni (v nadaljevanju ‚polimerni materiali in izdelki‘):

(a)

materiale in izdelke ter njihove dele, ki so sestavljeni izključno iz polimernih materialov;

| (b) | večplastne polimerne materiale in izdelke; |
| --- | --- |

(b)

večplastne polimerne materiale in izdelke;

| (c) | plasti iz polimernih materialov ali plastificirane plasti za tesnila pokrovov, ki so sestavljeni iz dveh ali več plasti različnih vrst materialov.“ |
| --- | --- |

(c)

plasti iz polimernih materialov ali plastificirane plasti za tesnila pokrovov, ki so sestavljeni iz dveh ali več plasti različnih vrst materialov.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Brez poseganja v odstavek 2(c) se ta direktiva ne uporablja za materiale in izdelke, sestavljene iz dveh plasti ali več, od katerih ena plast ali več ni sestavljena izključno iz polimernega materiala, čeprav je plast, ki prihaja v neposredni stik z živili, sestavljena izključno iz polimernega materiala.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Brez poseganja v odstavek 2(c) se ta direktiva ne uporablja za materiale in izdelke, sestavljene iz dveh plasti ali več, od katerih ena plast ali več ni sestavljena izključno iz polimernega materiala, čeprav je plast, ki prihaja v neposredni stik z živili, sestavljena izključno iz polimernega materiala.“

| 2. | Vstavi se naslednji člen 1a:
  „Člen 1a
  V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:






  (a) | ‚polimerni večplastni materiali ali izdelki‘ so polimerni materiali ali izdelki, ki so sestavljeni iz dveh ali več plasti materialov, od katerih vsaka sestoji izključno iz polimernega materiala, vezanih med seboj z lepili ali s kakšnim drugim sredstvom; |
| --- | --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen 1a:

„Člen 1a

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a)

‚polimerni večplastni materiali ali izdelki‘ so polimerni materiali ali izdelki, ki so sestavljeni iz dveh ali več plasti materialov, od katerih vsaka sestoji izključno iz polimernega materiala, vezanih med seboj z lepili ali s kakšnim drugim sredstvom;

| (b) | ‚polimerna funkcionalna pregrada‘ je pregrada, ki je sestavljena iz ene ali več plasti polimernega materiala, kar zagotavlja, da je končni material ali izdelek v skladu s členom 3 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (13) (ES) št. 1935/2004 in s to direktivo; |
| --- | --- |

(b)

‚polimerna funkcionalna pregrada‘ je pregrada, ki je sestavljena iz ene ali več plasti polimernega materiala, kar zagotavlja, da je končni material ali izdelek v skladu s členom 3 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (13) (ES) št. 1935/2004 in s to direktivo;

| (c) | ‚nemastna živila‘ so živila, za katere so v Direktivi 85/572/EGS določene druge raztopine za preskušanje migracij kot modelna raztopina D. |
| --- | --- |

(c)

‚nemastna živila‘ so živila, za katere so v Direktivi 85/572/EGS določene druge raztopine za preskušanje migracij kot modelna raztopina D.

| 3. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  1.   Sestavine polimernih materialov in izdelkov ne smejo migrirati v živila v količinah, ki presegajo 60 miligramov sestavin, sproščenih na kilogram živila ali modelno raztopino za živila (mg/kg) (mejna vrednost celotne migracije).
  Vendar je ta meja 10 miligramov na kvadratni decimeter površine materiala ali izdelka (mg/dm2) v naslednjih primerih:






  (a) | pri izdelkih, kakršne so posode ali ki so podobni posodam ali ki jih je mogoče napolniti in imajo prostornino manj kot 500 mililitrov (ml) ali več kot 10 litrov (l); |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Sestavine polimernih materialov in izdelkov ne smejo migrirati v živila v količinah, ki presegajo 60 miligramov sestavin, sproščenih na kilogram živila ali modelno raztopino za živila (mg/kg) (mejna vrednost celotne migracije).

Vendar je ta meja 10 miligramov na kvadratni decimeter površine materiala ali izdelka (mg/dm2) v naslednjih primerih:

(a)

pri izdelkih, kakršne so posode ali ki so podobni posodam ali ki jih je mogoče napolniti in imajo prostornino manj kot 500 mililitrov (ml) ali več kot 10 litrov (l);

| (b) | pri ploščah, filmih ali drugih materialih ali izdelkih, ki jih ni mogoče napolniti ali za katere je težko določiti razmerje med površino materiala ali izdelka in količino živila v stiku z materialom ali izdelkom. |
| --- | --- |

(b)

pri ploščah, filmih ali drugih materialih ali izdelkih, ki jih ni mogoče napolniti ali za katere je težko določiti razmerje med površino materiala ali izdelka in količino živila v stiku z materialom ali izdelkom.

2.   Pri materialih in izdelkih, ki so namenjeni za stik z živili za dojenčke in majhne otroke ali so že v stiku z njimi, kot je opredeljeno v Direktivi Komisije 91/321/EGS (14) in Direktivi Komisije 96/5/ES (15), je mejna vrednost celotne migracije vedno 60 mg/kg.

| 4. | V členu 4(2) se datum „1. julij 2006“ nadomesti z „1. maj 2008“. |
| --- | --- |

4.

V členu 4(2) se datum „1. julij 2006“ nadomesti z „1. maj 2008“.

| 5. | Vstavijo se naslednji členi 4c, 4d in 4e:
  „Člen 4c
  Za uporabo aditivov za proizvodnjo plasti iz polimernih materialov ali plastificiranih pokrovov iz člena 1(2)(c) se uporabljajo naslednja pravila:






  (a) | za aditive, ki so vključeni v Prilogo III, se brez poseganja v člen 4(2) uporabljajo omejitve in/ali zahteve glede njihove uporabe iz Priloge III; |
| --- | --- | --- |

5.

Vstavijo se naslednji členi 4c, 4d in 4e:

„Člen 4c

Za uporabo aditivov za proizvodnjo plasti iz polimernih materialov ali plastificiranih pokrovov iz člena 1(2)(c) se uporabljajo naslednja pravila:

(a)

za aditive, ki so vključeni v Prilogo III, se brez poseganja v člen 4(2) uporabljajo omejitve in/ali zahteve glede njihove uporabe iz Priloge III;

| (b) | z odstopanjem od člena 4(1), in člena 4a(1) in (5), se aditivi, ki niso vključeni v Prilogo III, do naslednje proučitve še naprej uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 4(1), in člena 4a(1) in (5), se aditivi, ki niso vključeni v Prilogo III, do naslednje proučitve še naprej uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (c) | z odstopanjem od člena 4b lahko države članice na nacionalni ravni še naprej odobrijo aditive za proizvodnjo polimernih plasti iz polimernih materialov ali plastificiranih pokrovov iz člena 1(2)(c). |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od člena 4b lahko države članice na nacionalni ravni še naprej odobrijo aditive za proizvodnjo polimernih plasti iz polimernih materialov ali plastificiranih pokrovov iz člena 1(2)(c).

Člen 4d

Za uporabo aditivov, ki imajo izključno vlogo pomožnih sredstev za polimerizacijo, ki se ne smejo ohraniti v končnem izdelku (v nadaljevanju ‚PPA‘) za proizvodnjo polimernih materialov in izdelkov, se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | za PPA, ki so vključeni v Prilogo III, se brez poseganja v člen 4(2) uporabljajo omejitve in/ali zahteve glede njihove uporabe iz Priloge III; |
| --- | --- |

(a)

za PPA, ki so vključeni v Prilogo III, se brez poseganja v člen 4(2) uporabljajo omejitve in/ali zahteve glede njihove uporabe iz Priloge III;

| (b) | z odstopanjem od člena 4(1) in člena 4a(1) in (5), se lahko PPA, ki niso vključeni v Prilogo III, do naslednje proučitve še naprej uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 4(1) in člena 4a(1) in (5), se lahko PPA, ki niso vključeni v Prilogo III, do naslednje proučitve še naprej uporabljajo v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (c) | z odstopanjem od člena 4b lahko države članice še naprej odobrijo PPA na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od člena 4b lahko države članice še naprej odobrijo PPA na nacionalni ravni.

Člen 4e

Pri proizvodnji polimernih materialov in izdelkov je uporaba azodikarbonamida, ref. št. 36640 (št. CAS 000123-77-3) prepovedana.“

| 6. | Drugi odstavek člena 5a se nadomesti z naslednjim:
  „2.   V fazah trženja, razen v fazi maloprodaje, se polimernim materialom in izdelkom, namenjenih za stik z živili in ki vsebujejo aditive, navedene v odstavku 1, priloži pisna izjava, ki vsebuje informacije iz člena 9.“ |
| --- | --- |

6.

Drugi odstavek člena 5a se nadomesti z naslednjim:

„2.   V fazah trženja, razen v fazi maloprodaje, se polimernim materialom in izdelkom, namenjenih za stik z živili in ki vsebujejo aditive, navedene v odstavku 1, priloži pisna izjava, ki vsebuje informacije iz člena 9.“

| 7. | Členu 7 se doda naslednji tretji odstavek:
  „Pri polimernih materialih in izdelkih, ki so namenjeni za stik z živili za dojenčke in majhne otroke ali so že v stiku z njimi, kot je opredeljeno v Direktivi Komisije 91/321/EGS in Direktivi Komisije 96/5/ES, se SML vedno uporablja v razmerju mg/kg.“ |
| --- | --- |

7.

Členu 7 se doda naslednji tretji odstavek:

„Pri polimernih materialih in izdelkih, ki so namenjeni za stik z živili za dojenčke in majhne otroke ali so že v stiku z njimi, kot je opredeljeno v Direktivi Komisije 91/321/EGS in Direktivi Komisije 96/5/ES, se SML vedno uporablja v razmerju mg/kg.“

| 8. | Vstavi se naslednji člen 7a:
  „Člen 7a
  1.   Pri polimernih večplastnih materialih ali izdelkih je sestava vsake plasti iz polimernih materialov v skladu s to direktivo.
  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko za plast, ki ni v neposrednem stiku z živilom in jo od živila ločuje polimerna funkcionalna pregrada, vendar je končni material ali izdelek v skladu z mejnimi vrednostmi specifične in celotne migracije iz te direktive, velja:






  (a) | da ni v skladu z omejitvami in zahtevami iz te direktive; in/ali |
| --- | --- | --- |

8.

Vstavi se naslednji člen 7a:

„Člen 7a

1.   Pri polimernih večplastnih materialih ali izdelkih je sestava vsake plasti iz polimernih materialov v skladu s to direktivo.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko za plast, ki ni v neposrednem stiku z živilom in jo od živila ločuje polimerna funkcionalna pregrada, vendar je končni material ali izdelek v skladu z mejnimi vrednostmi specifične in celotne migracije iz te direktive, velja:

(a)

da ni v skladu z omejitvami in zahtevami iz te direktive; in/ali

| (b) | da je proizvedena iz snovi, ki niso vključene v to direktivo ali v nacionalne sezname v zvezi s polimernimi materiali in izdelki, namenjenimi za stik z živili. |
| --- | --- |

(b)

da je proizvedena iz snovi, ki niso vključene v to direktivo ali v nacionalne sezname v zvezi s polimernimi materiali in izdelki, namenjenimi za stik z živili.

3.   Migracija snovi iz odstavka 2(b) v živilo ali modelno raztopino ne presega 0,01 mg/kg, merjeno s statistično natančnostjo z analizno metodo v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (16). Ta mejna vrednost je vedno izražena kot koncentracija v živilu ali modelni raztopini. Uporablja se za skupino spojin, če so strukturno in toksikološko povezane, še posebej izomeri ali spojine z enako ustrezno funkcionalno skupino, ter vključuje možno nezaželeno prepuščanje.

4.   Snovi iz odstavka 2(b) niso vključene v naslednje kategorije:

| (a) | snovi, razvrščene kot dokazano ali domnevno ‚rakotvorne‘, ‚mutagene‘ ali ‚strupene za razmnoževanje‘ v Prilogi I k Direktivi Sveta 67/548/EGS (17); ali |
| --- | --- |

(a)

snovi, razvrščene kot dokazano ali domnevno ‚rakotvorne‘, ‚mutagene‘ ali ‚strupene za razmnoževanje‘ v Prilogi I k Direktivi Sveta 67/548/EGS (17); ali

| (b) | snovi, ki so označene kot ‚rakotvorne‘, ‚mutagene‘ ali ‚strupene za razmnoževanje‘na osnovi upoštevanja lastnih meril, v skladu s pravili iz Priloge VI Direktive 67/548/EGS. |
| --- | --- |

(b)

snovi, ki so označene kot ‚rakotvorne‘, ‚mutagene‘ ali ‚strupene za razmnoževanje‘na osnovi upoštevanja lastnih meril, v skladu s pravili iz Priloge VI Direktive 67/548/EGS.

| 9. | Členu 8 se doda naslednji odstavek 5:
  „5.   Ne glede na odstavek 1 se za ftalate (pod ref. št. 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) iz oddelka B Priloge III preverjanje SML izvaja le v modelnih raztopinah za živila. Vendar pa se preverjanje SML lahko izvaja v živilih, v katerih hrana še ni prišla v stik z materialom ali izdelkom in je bila pred tem testirana na ftalat in ta raven ni statistično pomembna ali večja ali enaka meji določanja.“ |
| --- | --- |

9.

Členu 8 se doda naslednji odstavek 5:

„5.   Ne glede na odstavek 1 se za ftalate (pod ref. št. 74640, 74880, 74560, 75100, 75105) iz oddelka B Priloge III preverjanje SML izvaja le v modelnih raztopinah za živila. Vendar pa se preverjanje SML lahko izvaja v živilih, v katerih hrana še ni prišla v stik z materialom ali izdelkom in je bila pred tem testirana na ftalat in ta raven ni statistično pomembna ali večja ali enaka meji določanja.“

| 10. | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9
  1.   V fazah trženja, razen pri maloprodaji, je polimernim materialom in izdelkom ter snovem, namenjenim za proizvodnjo teh materialov in izdelkov, priložena pisna izjava v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1935/2004.
  2.   To izjavo izda nosilec dejavnosti in vključuje informacije, določene v Prilogi VIa.
  3.   Nosilec dejavnosti na zahtevo nacionalnih pristojnih organov da na voljo ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje, da so materiali in izdelki ter snovi, namenjene za proizvodnjo teh materialov in izdelkov, v skladu z zahtevami te direktive. Ta dokumentacija vključuje pogoje in rezultate preskušanj, izračune, druge analize ter dokaze o varnosti ali utemeljitve, ki dokazujejo skladnost.“ |
| --- | --- |

10.

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

1.   V fazah trženja, razen pri maloprodaji, je polimernim materialom in izdelkom ter snovem, namenjenim za proizvodnjo teh materialov in izdelkov, priložena pisna izjava v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1935/2004.

2.   To izjavo izda nosilec dejavnosti in vključuje informacije, določene v Prilogi VIa.

3.   Nosilec dejavnosti na zahtevo nacionalnih pristojnih organov da na voljo ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje, da so materiali in izdelki ter snovi, namenjene za proizvodnjo teh materialov in izdelkov, v skladu z zahtevami te direktive. Ta dokumentacija vključuje pogoje in rezultate preskušanj, izračune, druge analize ter dokaze o varnosti ali utemeljitve, ki dokazujejo skladnost.“

| 11. | Priloge I, II in III se spremenijo v skladu s prilogami I, II in III k tej direktivi. |
| --- | --- |

11.

Priloge I, II in III se spremenijo v skladu s prilogami I, II in III k tej direktivi.

| 12. | Besedilo v Prilogi IV k tej direktivi se vstavi kot Priloga IVa. |
| --- | --- |

12.

Besedilo v Prilogi IV k tej direktivi se vstavi kot Priloga IVa.

| 13. | Prilogi V in VI se spremenita v skladu s prilogama V in VI k tej direktivi. |
| --- | --- |

13.

Prilogi V in VI se spremenita v skladu s prilogama V in VI k tej direktivi.

| 14. | Besedilo v Prilogi VII k tej direktivi, se vstavi v skladu s Prilogo VIa. |
| --- | --- |

14.

Besedilo v Prilogi VII k tej direktivi, se vstavi v skladu s Prilogo VIa.

Člen 2

Priloga k Direktivi 85/572/EGS se spremeni v skladu s Prilogo VIII k tej direktivi.

Člen 3

1.   Države članice najpozneje do 1. maja 2008 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj predložijo besedila teh predpisov ter razpredelnico za primerjavo predpisov in te direktive.

Ko države članice sprejmejo te predpise, se v teh predpisih sklicujejo na to direktivo ali je takšno sklicevanje navedeno ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Te predpise uporabljajo tako, da je:

| (a) | omogočeno trgovanje s polimernimi materiali in izdelki, namenjenimi za stik z živili, ki so v skladu z Direktivo 2002/72/ES, kakor je spremenjena s to direktivo, in njihova uporaba od 1. maja 2008; |
| --- | --- |

(a)

omogočeno trgovanje s polimernimi materiali in izdelki, namenjenimi za stik z živili, ki so v skladu z Direktivo 2002/72/ES, kakor je spremenjena s to direktivo, in njihova uporaba od 1. maja 2008;

| (b) | prepovedana proizvodnja in uvoz pokrovov v Skupnost, ki vsebujejo tesnila, ki niso v skladu z omejitvami in zahtevami za ref. št. 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 in 93760 iz Direktive 2002/72/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo od 1. julija 2008; |
| --- | --- |

(b)

prepovedana proizvodnja in uvoz pokrovov v Skupnost, ki vsebujejo tesnila, ki niso v skladu z omejitvami in zahtevami za ref. št. 30340, 30401, 36640, 56800, 76815, 76866, 88640 in 93760 iz Direktive 2002/72/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo od 1. julija 2008;

| (c) | prepovedana proizvodnja in uvoz polimernih materialov in izdelkov v Skupnost, namenjenimi za stik z živili in ki niso v skladu z omejitvami in zahtevami za ftalate (ref. št. 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) iz Direktive od 1. julija 2008; |
| --- | --- |

(c)

prepovedana proizvodnja in uvoz polimernih materialov in izdelkov v Skupnost, namenjenimi za stik z živili in ki niso v skladu z omejitvami in zahtevami za ftalate (ref. št. 74560, 74640, 74880, 75100, 75105) iz Direktive od 1. julija 2008;

| (d) | brez poseganja v odstavek (b) in (c) prepovedana proizvodnja polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili, ki niso v skladu z Direktivo 2002/72/ES, kakor je spremenjena s to direktivo, in njihov uvoz v Skupnost od 1. maja 2009. |
| --- | --- |

(d)

brez poseganja v odstavek (b) in (c) prepovedana proizvodnja polimernih materialov in izdelkov, namenjenih za stik z živili, ki niso v skladu z Direktivo 2002/72/ES, kakor je spremenjena s to direktivo, in njihov uvoz v Skupnost od 1. maja 2009.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedilo glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki jih zajema ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 2. aprila 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

PRILOGA I

Priloga I k Direktivi 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Vstavi se naslednji točki 2a in 2b:
  2a.   Popravek specifične migracije v živila, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe, s faktorjem redukcije maščob (FRF):
  ‚Faktor redukcije maščob‘ (FRF) je faktor med 1 in 5, s katerim se deli izmerjena migracija lipofilnih snovi v maščobno živilo ali modelno raztopino D in njene nadomestke pred primerjavo z mejnimi vrednostmi specifične migracije.
  Splošna pravila
  Snovi, ki se za uporabo FRF štejejo za ‚lipofilne‘, so navedene v Prilogi IVa. Specifična migracija lipofilnih snovi v mg/kg (M) se popravi s spremenljivko FRF med 1 in 5 (MFRF). Pred primerjavo z dovoljeno mejno vrednostjo se uporabljajo naslednje enačbe:
  MFRF = M/FRF
  in
  FRF = (g maščob v živilu/kg živila)/200 = (% maščob × 5)/100
  Ta popravek s FRF se ne uporablja v naslednjih primerih:






  (a) | če je material ali izdelek v stiku z živilom ali je namenjen za stik z živilom, ki vsebuje manj kot 20 % maščob; |
| --- | --- | --- |

1.

Vstavi se naslednji točki 2a in 2b:

2a.   Popravek specifične migracije v živila, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe, s faktorjem redukcije maščob (FRF):

‚Faktor redukcije maščob‘ (FRF) je faktor med 1 in 5, s katerim se deli izmerjena migracija lipofilnih snovi v maščobno živilo ali modelno raztopino D in njene nadomestke pred primerjavo z mejnimi vrednostmi specifične migracije.

Splošna pravila

Snovi, ki se za uporabo FRF štejejo za ‚lipofilne‘, so navedene v Prilogi IVa. Specifična migracija lipofilnih snovi v mg/kg (M) se popravi s spremenljivko FRF med 1 in 5 (MFRF). Pred primerjavo z dovoljeno mejno vrednostjo se uporabljajo naslednje enačbe:

MFRF = M/FRF

in

FRF = (g maščob v živilu/kg živila)/200 = (% maščob × 5)/100

Ta popravek s FRF se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a)

če je material ali izdelek v stiku z živilom ali je namenjen za stik z živilom, ki vsebuje manj kot 20 % maščob;

| (b) | če je material ali izdelek v stiku z živilom ali je namenjen za stik z živilom za dojenčke in majhne otroke, kot je opredeljeno v direktivah 91/321/EGS in 96/5/ES; |
| --- | --- |

(b)

če je material ali izdelek v stiku z živilom ali je namenjen za stik z živilom za dojenčke in majhne otroke, kot je opredeljeno v direktivah 91/321/EGS in 96/5/ES;

| (c) | za snovi na seznamu Skupnosti v prilogah II in III z omejitvijo v stolpcu (4) SML = ND ali za snovi, ki niso na seznamu in se uporabljajo zadaj za polimerno funkcionalno pregrado z mejno vrednostjo migracije 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

(c)

za snovi na seznamu Skupnosti v prilogah II in III z omejitvijo v stolpcu (4) SML = ND ali za snovi, ki niso na seznamu in se uporabljajo zadaj za polimerno funkcionalno pregrado z mejno vrednostjo migracije 0,01 mg/kg;

| (d) | za materiale in izdelke, za katere je težko določiti razmerje med površino in količino živila v stiku s tem materialom ali izdelkom, npr. zaradi oblike ali uporabe, in se migracija izračuna s konvencionalnim faktorjem pretvorbe površina/prostornina, ki znaša 6 dm2/kg. |
| --- | --- |

(d)

za materiale in izdelke, za katere je težko določiti razmerje med površino in količino živila v stiku s tem materialom ali izdelkom, npr. zaradi oblike ali uporabe, in se migracija izračuna s konvencionalnim faktorjem pretvorbe površina/prostornina, ki znaša 6 dm2/kg.

Ta popravek s FRF se uporablja pod določenimi pogoji v naslednjem primeru:

Pri posodah in drugih izdelkih, ki jih je mogoče napolniti, s prostornino manj kot 500 mililitrov ali več kot 10 litrov ter pri ploščah in filmih v stiku z živili, ki vsebujejo več kot 20 % maščobe, pri čemer se migracija izračuna kot koncentracija v živilu ali modelni raztopini (mg/kg) in popravi s FRF ali se preračuna v razmerje mg/dm2 brez uporabe FRF. Če je ena od vrednosti nižja od SML, se material ali izdelek šteje za skladnega.

Uporaba FRF ne povzroči specifične migracije, ki presega mejno vrednost celotne migracije.

2b.   Popravek specifične migracije v modelno raztopino D:

Specifična migracija lipofilnih snovi v modelno raztopino D in njene nadomestke se popravi z naslednjimi faktorji:

| (a) | redukcijski faktor iz točke 3 Priloge k Direktivi 85/572/EGS, v nadaljevanju redukcijski faktor modelne raztopine D (DRF).
  DRF se ne uporablja, če je specifična migracija v modelno raztopino D večja od 80 % vsebnosti snovi v končnem materialu ali izdelku (npr. tanki filmi). Za določitev, ali se DRF uporablja, so potrebni znanstveni dokazi ali dokazi poskusa (npr. preskušanje na najbolj kritičnih živilih). Tudi se ne uporablja za snovi na seznamu Skupnosti z omejitvijo v stolpcu (4) SML = ND ali za snovi, ki niso na seznamu in se uporabljajo zadaj za polimerno funkcionalno pregrado z mejno vrednostjo migracije 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(a)

redukcijski faktor iz točke 3 Priloge k Direktivi 85/572/EGS, v nadaljevanju redukcijski faktor modelne raztopine D (DRF).

DRF se ne uporablja, če je specifična migracija v modelno raztopino D večja od 80 % vsebnosti snovi v končnem materialu ali izdelku (npr. tanki filmi). Za določitev, ali se DRF uporablja, so potrebni znanstveni dokazi ali dokazi poskusa (npr. preskušanje na najbolj kritičnih živilih). Tudi se ne uporablja za snovi na seznamu Skupnosti z omejitvijo v stolpcu (4) SML = ND ali za snovi, ki niso na seznamu in se uporabljajo zadaj za polimerno funkcionalno pregrado z mejno vrednostjo migracije 0,01 mg/kg.

| (b) | FRF se uporablja za migracijo v modelne raztopine, če je vsebnost maščob v živilu, ki bo zapakirano, znana in če so zahteve iz točke 2a izpolnjene. |
| --- | --- |

(b)

FRF se uporablja za migracijo v modelne raztopine, če je vsebnost maščob v živilu, ki bo zapakirano, znana in če so zahteve iz točke 2a izpolnjene.

| (c) | Faktor popolne redukcije (TRF), z največjo vrednostjo 5, s katerim se deli izmerjena specifična migracija v modelno raztopino D ali v nadomestek pred primerjavo z dovoljeno mejno vrednostjo. Dobi se ga tako, da se DRF pomnoži s FRF, če se uporabljata oba faktorja.“ |
| --- | --- |

(c)

Faktor popolne redukcije (TRF), z največjo vrednostjo 5, s katerim se deli izmerjena specifična migracija v modelno raztopino D ali v nadomestek pred primerjavo z dovoljeno mejno vrednostjo. Dobi se ga tako, da se DRF pomnoži s FRF, če se uporabljata oba faktorja.“

| 2. | Vstavi se naslednja točka 5a:
  5a.   Pokrovčki, pokrovi, tesnila, zamaški in podobni izdelki za zapiranje






  (a) | Če je predvidena uporaba znana, se ti izdelki preskusijo tako, da se namestijo na posode, za katere so predvideni, pod pogoji za zaprtje, ki ustrezajo običajni ali predvideni uporabi. Predpostavlja se, da so ti izdelki v stiku s količino živila, ki zapolni posodo. Rezultati so izraženi v razmerju mg/kg ali mg/dm2 v skladu s pravili iz člena 2 in člena 7 ob upoštevanju celotne stične površine izdelka za zapiranje in posode. |
| --- | --- | --- |

2.

Vstavi se naslednja točka 5a:

5a.   Pokrovčki, pokrovi, tesnila, zamaški in podobni izdelki za zapiranje

(a)

Če je predvidena uporaba znana, se ti izdelki preskusijo tako, da se namestijo na posode, za katere so predvideni, pod pogoji za zaprtje, ki ustrezajo običajni ali predvideni uporabi. Predpostavlja se, da so ti izdelki v stiku s količino živila, ki zapolni posodo. Rezultati so izraženi v razmerju mg/kg ali mg/dm2 v skladu s pravili iz člena 2 in člena 7 ob upoštevanju celotne stične površine izdelka za zapiranje in posode.

| (b) | Če predvidena uporaba teh izdelkov ni znana, se ti izdelki preskusijo v ločenem preskusu, rezultati pa se izrazijo v razmerju mg/izdelek. Dobljena vrednost se po potrebi doda količini, ki prehaja iz posode, ki je predvidena za uporabo.“ |
| --- | --- |

(b)

Če predvidena uporaba teh izdelkov ni znana, se ti izdelki preskusijo v ločenem preskusu, rezultati pa se izrazijo v razmerju mg/izdelek. Dobljena vrednost se po potrebi doda količini, ki prehaja iz posode, ki je predvidena za uporabo.“

PRILOGA II

Priloga II k Direktivi 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Oddelek A se spremeni:






  (a) | v ustreznem številčnem vrstnem redu se vstavijo naslednji monomeri in druge izhodne snovi:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „15267 | 000080-08-0 | 4,4′-diamino difenil sulfon | SML = 5 mg/kg |
| 21970 | 000923-02-4 | N-metilolmetakrilamid | SML = 0,05 mg/kg |
| 24886 | 046728-75-0 | 5-sulfoizoftalna kislina, monolitijeva sol | SML = 5 mg/kg in za litij
  SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izraženo kot litij)“ |

1.

Oddelek A se spremeni:

(a)

v ustreznem številčnem vrstnem redu se vstavijo naslednji monomeri in druge izhodne snovi:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„15267

000080-08-0

4,4′-diamino difenil sulfon

SML = 5 mg/kg

21970

000923-02-4

N-metilolmetakrilamid

SML = 0,05 mg/kg

24886

046728-75-0

5-sulfoizoftalna kislina, monolitijeva sol

SML = 5 mg/kg in za litij

SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izraženo kot litij)“

| (b) | za naslednje monomere in druge izhodne snovi se vsebina stolpca 4 „Omejitve in/ali zahteve“ nadomesti z naslednjim:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „12786 | 000919-30-2 | 3-aminopropiltrietoksisilan | Vsebnost izločljivih preostankov 3-aminopropiltrietoksisilana mora biti manjša od 3 mg/kg polnila, kadar se uporablja za obdelavo reaktivnih površin anorganskih polnil in SML = 0,05 mg/kg, kadar se uporablja za obdelavo površin materialov in izdelkov. |
| 16450 | 000646-06-0 | 1,3-dioksolan | SML = 5 mg/kg |
| 25900 | 000110-88-3 | Trioksan | SML = 5 mg/kg“ |

(b)

za naslednje monomere in druge izhodne snovi se vsebina stolpca 4 „Omejitve in/ali zahteve“ nadomesti z naslednjim:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„12786

000919-30-2

3-aminopropiltrietoksisilan

Vsebnost izločljivih preostankov 3-aminopropiltrietoksisilana mora biti manjša od 3 mg/kg polnila, kadar se uporablja za obdelavo reaktivnih površin anorganskih polnil in SML = 0,05 mg/kg, kadar se uporablja za obdelavo površin materialov in izdelkov.

16450

000646-06-0

1,3-dioksolan

SML = 5 mg/kg

25900

000110-88-3

Trioksan

SML = 5 mg/kg“

| 2. | V oddelku B se črtajo naslednji monomeri in druge izhodne snovi:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „21970 | 000923-02-4 | N-metilolmetakrilamid“ | |

2.

V oddelku B se črtajo naslednji monomeri in druge izhodne snovi:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„21970

000923-02-4

N-metilolmetakrilamid“

PRILOGA III

Priloga III k Direktivi 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Oddelek A se spremeni:






  (a) | V ustreznem številčnem vrstnem redu se vstavijo naslednji aditivi:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „38885 | 002725-22-6 | 2,4-bis(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroksi-4-n-oktiloksifenil)-1,3,5-triazin | SML = 0,05 mg/kg. Le za živila na vodni osnovi. |
| 42080 | 001333-86-4 | Industrijsko oglje | V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-cikloloheksanedikarboksilne kislina, diisononil ester | |
| 62020 | 007620-77-1 | 12-hidroksistearinska kislina, litijeva sol | SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izraženo kot litij) |
| 67180 | — | Mešanica (50 % m/m) ftalne kisline n-decil n-oktil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n-decil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n- octil estra | SML = 5 mg/kg (1) |
| 71960 | 003825-26-1 | Perfluorooktanojska kislina, amonijeva sol | Uporablja se le v izdelkih za večkratno uporabo, sintranih pri visokih temperaturah. |
| 74560 | 000085-68-7 | Ftalna kislina, benzil butil ester | Uporablja se le kot:






  (a) | mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo; |

1.

Oddelek A se spremeni:

(a)

V ustreznem številčnem vrstnem redu se vstavijo naslednji aditivi:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„38885

002725-22-6

2,4-bis(2,4-dimetilfenil)-6-(2-hidroksi-4-n-oktiloksifenil)-1,3,5-triazin

SML = 0,05 mg/kg. Le za živila na vodni osnovi.

42080

001333-86-4

Industrijsko oglje

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

45705

166412-78-8

1,2-cikloloheksanedikarboksilne kislina, diisononil ester

62020

007620-77-1

12-hidroksistearinska kislina, litijeva sol

SML(T) = 0,6 mg/kg (8) (izraženo kot litij)

67180

—

Mešanica (50 % m/m) ftalne kisline n-decil n-oktil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n-decil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n- octil estra

SML = 5 mg/kg (1)

71960

003825-26-1

Perfluorooktanojska kislina, amonijeva sol

Uporablja se le v izdelkih za večkratno uporabo, sintranih pri visokih temperaturah.

74560

000085-68-7

Ftalna kislina, benzil butil ester

Uporablja se le kot:

(a)

mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo;

| (b) | mehčalec v materialih za enkratno uporabo in izdelkih, ki so v stiku z nemastnimi živili, razen za začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, kakor določa Direktiva 91/321/EGS in izdelkih v skladu z Direktivo 96/5/ES; |
| --- | --- |

(b)

mehčalec v materialih za enkratno uporabo in izdelkih, ki so v stiku z nemastnimi živili, razen za začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, kakor določa Direktiva 91/321/EGS in izdelkih v skladu z Direktivo 96/5/ES;

| (c) | snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku. |
| --- | --- |

(c)

snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku.

SML = 30 mg/kg modelne raztopine za živila.

74640

000117-81-7

Ftalna kislina, bis(2-etillheksil) ester

Uporablja se le kot:

| (a) | mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo, ki so v stiku z nemastnimi živili; |
| --- | --- |

(a)

mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo, ki so v stiku z nemastnimi živili;

| (b) | snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku. |
| --- | --- |

(b)

snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku.

SML = 1,5 mg/kg modelne raztopine za živila.

74880

000084-74-2

Ftalna kislina, dibutil ester

Uporablja se le kot:

| (a) | mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo, ki so v stiku z nemastnimi živili; |
| --- | --- |

(a)

mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo, ki so v stiku z nemastnimi živili;

| (b) | snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v poliolefinih v koncentracijah do 0,05 % v končnem izdelku. |
| --- | --- |

(b)

snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v poliolefinih v koncentracijah do 0,05 % v končnem izdelku.

SML = 0,3 mg/kg modelne raztopine za živila.

75100

068515-48-0

028553-12-0

Ftalna kislina, diestri s primarnimi nasičenimi C8-C10 razvejanimi alkoholi, več kot 60 % C9.

Uporablja se le kot:

| (a) | mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo; |
| --- | --- |

(a)

mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo;

| (b) | mehčalec v materialih za enkratno uporabo in izdelkih, ki so v stiku z nemastnimi živili, razen za začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, kakor določa Direktiva 91/321/EGS in izdelkih v skladu z Direktivo 96/5/ES; |
| --- | --- |

(b)

mehčalec v materialih za enkratno uporabo in izdelkih, ki so v stiku z nemastnimi živili, razen za začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, kakor določa Direktiva 91/321/EGS in izdelkih v skladu z Direktivo 96/5/ES;

| (c) | snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku. |
| --- | --- |

(c)

snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku.

SML(T) = 9 mg/kg modelne raztopine za živila (42).

75105

068515-49-1

026761-40-0

Ftalna kislina, diestri s primarnimi nasičenimi C9-C11 alkoholi, več kot 90 % C10.

Uporablja se le kot:

| (a) | mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo; |
| --- | --- |

(a)

mehčalec v materialih in izdelkih za večkratno uporabo;

| (b) | mehčalec v materialih za enkratno uporabo in izdelkih, ki so v stiku z nemastnimi živili, razen za začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, kakor določa Direktiva 91/321/EGS in izdelkih v skladu z Direktivo 96/5/ES; |
| --- | --- |

(b)

mehčalec v materialih za enkratno uporabo in izdelkih, ki so v stiku z nemastnimi živili, razen za začetne in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke, kakor določa Direktiva 91/321/EGS in izdelkih v skladu z Direktivo 96/5/ES;

| (c) | snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku. |
| --- | --- |

(c)

snov, ki ima učinek v tehničnem procesu v koncentracijah do 0,1 % v končnem izdelku.

SML(T) = 9 mg/kg modelne raztopine za živila (42).

79920

009003-11-6

106392-12-5

Poli(etilen propilen) glikol

81500

9003-39-8

Polivinilpirolidon

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

93760

000077-90-7

Tri-n-butil acetil citrat

95020

6846-50-0

2,2,4-trimetil-1,3-pentandiol diisobutirat

SML = 5 mg/kg živila. Le za uporabo v rokavicah za enkratno uporabo.

95420

745070-61-5

1,3,5-tris(2,2-dimetilpropanamido) benzen

SML = 0,05 mg/kg živila.“

| (b) | za naslednje aditive se vsebina stolpcev 3 „Ime“ in 4 „Omejitve in/ali zahteve“ v razpredelnici nadomesti z naslednjim:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „43480 | 064365-11-3 | Aktivno oglje | V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 45200 | 001335-23-5 | Bakrov jodid | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izraženo kot baker) in SML = 1 mg/kg (11) (izraženo kot jod) |
| 76845 | 031831-53-5 | Poliester 1,4-butanediola s kaprolaktonom | Upoštevajo se omejitve za snovi pod ref. št. 14260 in ref. št. 13720.
  V skladu z zahtevami iz Priloge V. |
| 81760 | — | Praški, kosmiči in vlakna medenine, brona, bakra, nerjavečega jekla, kositra in zlitin bakra, kositra in železa | SML(T) = 5 mg/kg (7) (izraženo kot baker);
  SML = 48 mg/kg (izraženo kot železo) |
| 88640 | 008013-07-8 | Sojino olje, epoksidirano | SML = 60 mg/kg. Vendar se v primerih tesnil iz PVC, ki se uporabljajo za tesnjenje steklenih kozarcev, polnjenih z začetnimi in nadaljevalnimi formulami za dojenčke in majhne otroke, kot določa Direktiva 91/321/EGS, ali vsebujejo žitne kašice in otroško hrano za dojenčke in majhne otroke, kot določa Direktiva 96/5/ES, SML zniža na 30 mg/kg.
  V skladu z zahtevami iz Priloge V.“ |

(b)

za naslednje aditive se vsebina stolpcev 3 „Ime“ in 4 „Omejitve in/ali zahteve“ v razpredelnici nadomesti z naslednjim:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„43480

064365-11-3

Aktivno oglje

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

45200

001335-23-5

Bakrov jodid

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izraženo kot baker) in SML = 1 mg/kg (11) (izraženo kot jod)

76845

031831-53-5

Poliester 1,4-butanediola s kaprolaktonom

Upoštevajo se omejitve za snovi pod ref. št. 14260 in ref. št. 13720.

V skladu z zahtevami iz Priloge V.

81760

—

Praški, kosmiči in vlakna medenine, brona, bakra, nerjavečega jekla, kositra in zlitin bakra, kositra in železa

SML(T) = 5 mg/kg (7) (izraženo kot baker);

SML = 48 mg/kg (izraženo kot železo)

88640

008013-07-8

Sojino olje, epoksidirano

SML = 60 mg/kg. Vendar se v primerih tesnil iz PVC, ki se uporabljajo za tesnjenje steklenih kozarcev, polnjenih z začetnimi in nadaljevalnimi formulami za dojenčke in majhne otroke, kot določa Direktiva 91/321/EGS, ali vsebujejo žitne kašice in otroško hrano za dojenčke in majhne otroke, kot določa Direktiva 96/5/ES, SML zniža na 30 mg/kg.

V skladu z zahtevami iz Priloge V.“

| (c) | Črta se naslednji aditiv:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | Antimonov trioksid | SML = 0,04 mg/kg (39) (izraženo kot antimon).“ |

(c)

Črta se naslednji aditiv:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

Antimonov trioksid

SML = 0,04 mg/kg (39) (izraženo kot antimon).“

| 2. | Oddelek B se spremeni, kakor sledi:






  (a) | V ustreznem številčnem vrstnem redu se vstavijo naslednji aditivi:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „35760 | 001309-64-4 | Antimonov trioksid | SML = 0,04 mg/kg (39) (izraženo kot antimon) |
| 47500 | 153250-52-3 | N,N′-dicikoheksil-2,6-naftalen dikarboksamid | SML = 5 mg/kg. |
| 72081/10 | — | Smole naftnih ogljikovodikov (hidrogenirane) | SML = 5 mg/kg (1) in v skladu z zahtevami iz Priloge V |
| 93970 | — | Triciklodekanedimetanol bis(heksahidroftalat) | SML = 0,05 mg/kg.“ |

2.

Oddelek B se spremeni, kakor sledi:

(a)

V ustreznem številčnem vrstnem redu se vstavijo naslednji aditivi:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„35760

001309-64-4

Antimonov trioksid

SML = 0,04 mg/kg (39) (izraženo kot antimon)

47500

153250-52-3

N,N′-dicikoheksil-2,6-naftalen dikarboksamid

SML = 5 mg/kg.

72081/10

—

Smole naftnih ogljikovodikov (hidrogenirane)

SML = 5 mg/kg (1) in v skladu z zahtevami iz Priloge V

93970

—

Triciklodekanedimetanol bis(heksahidroftalat)

SML = 0,05 mg/kg.“

| (b) | za naslednje aditive se vsebina stolpcev 3 „Ime“ in 4 „Omejitve in/ali zahteve“ v razpredelnici nadomesti z naslednjim:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat) | SML(T) = 0,05 mg/kg živila (41) kot vsota snovi mono-n-dodeciltin tris(izooktil merkaptoacetat), di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat), mono-dodeciltin triklorid in di-dodeciltin diklorid, izražen kot vsota mono-dodeciltin klorida in di-dodeciltin klorida |
| 67360 | 067649-65-4 | Mono-n-dodeciltin tris(izooktil merkaptoacetat) | SML(T) = 0,05 mg/kg živila (41) kot vsota snovi mono-n-dodeciltin tris(izooktil merkaptoacetat), di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat), mono-dodeciltin triklorid in di-dodeciltin diklorid, izražen kot vsota mono-dodeciltin klorida in di-dodeciltin klorida.“ |

(b)

za naslednje aditive se vsebina stolpcev 3 „Ime“ in 4 „Omejitve in/ali zahteve“ v razpredelnici nadomesti z naslednjim:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„47600

084030-61-5

Di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat)

SML(T) = 0,05 mg/kg živila (41) kot vsota snovi mono-n-dodeciltin tris(izooktil merkaptoacetat), di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat), mono-dodeciltin triklorid in di-dodeciltin diklorid, izražen kot vsota mono-dodeciltin klorida in di-dodeciltin klorida

67360

067649-65-4

Mono-n-dodeciltin tris(izooktil merkaptoacetat)

SML(T) = 0,05 mg/kg živila (41) kot vsota snovi mono-n-dodeciltin tris(izooktil merkaptoacetat), di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat), mono-dodeciltin triklorid in di-dodeciltin diklorid, izražen kot vsota mono-dodeciltin klorida in di-dodeciltin klorida.“

| (c) | naslednji aditivi se črtajo:








  Ref. št. | Št. CAS | Ime | Omejitve in/ali zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| „67180 | — | Mešanica (50 % m/m) ftalne kisline n-decil n-oktil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n-decil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n- octil estra. | SML = 5 mg/kg (1) |
| 76681 | — | Policiklopentadien, hidrogeniran | SML = 5 mg/kg (1)“ |

(c)

naslednji aditivi se črtajo:

Ref. št.

Št. CAS

Ime

Omejitve in/ali zahteve

(1)

(2)

(3)

(4)

„67180

—

Mešanica (50 % m/m) ftalne kisline n-decil n-oktil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n-decil estra, (25 % m/m) ftalne kisline di-n- octil estra.

SML = 5 mg/kg (1)

76681

—

Policiklopentadien, hidrogeniran

SML = 5 mg/kg (1)“

PRILOGA IV

„PRILOGA IVa

LIPOFILNE SNOVI, ZA KATERE SE UPORABLJA FRF

| Ref. št. | Št. CAS | IME |
| --- | --- | --- |
| 31520 | 061167-58-6 | Akrilna kislina, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroksi-5-metilbenzil)-4-metilfenil ester |
| 31530 | 123968-25-2 | Akrilna kislina, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenil ester |
| 31920 | 000103-23-1 | Adipinska kislina, bis(2-etillheksil) ester |
| 38240 | 000119-61-9 | Benzofenon |
| 38515 | 001533-45-5 | 4,4′-bis(2-benzoksazolil)stilben |
| 38560 | 007128-64-5 | 2,5-bis(5-terc-butil-2-benzoksazolil)tiofen |
| 38700 | 063397-60-4 | Bis(2-karbobutoksietil)tin-bis(izooktil merkaptoacetat) |
| 38800 | 032687-78-8 | N,N′-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionil)hidrazid |
| 38810 | 080693-00-1 | Bis(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritol difosfit |
| 38820 | 026741-53-7 | Bis(2,4-di-terc-butilfenil) pentaeritritol difosfit |
| 38840 | 154862-43-8 | Bis(2,4-dikumilfenil) pentaeritritol difosfit |
| 39060 | 035958-30-6 | 1,1-bis(2-hidroksi-3,5-di-terc-butilfenil)etan |
| 39925 | 129228-21-3 | 3,3-bis(metoksimetill)-2,5-dimetilheksan |
| 40000 | 000991-84-4 | 2,4-bis(oktilmerkapto)-6-(4-hidroksi-3,5-di-terc-butilanilino)-1,3,5-triazin |
| 40020 | 110553-27-0 | 2,4-bis(oktiltiometil)-6-metilfenol |
| 40800 | 013003-12-8 | 4,4′-butiliden-bis(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecil fosfit) |
| 42000 | 063438-80-2 | (2-karbobutoksietil)tin-tris(izooktil merkaptoacetat) |
| 45450 | 068610-51-5 | p-kresol-diciklopentadien-izobutilen, kopolimer |
| 45705 | 166412-78-8 | 1,2-cikloloheksanedikarboksilne kislina, diisononil ester |
| 46720 | 004130-42-1 | 2,6-di-terc-butil-4-etilfenol |
| 47540 | 027458-90-8 | Di-terc-dodecil disulfid |
| 47600 | 084030-61-5 | Di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat) |
| 48800 | 000097-23-4 | 2,2′-dihidroksi-5,5′-diklorodifenilmetan |
| 48880 | 000131-53-3 | 2,2′-dihidroksi-4-metoksibenzofenon |
| 49485 | 134701-20-5 | 2,4-dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenol |
| 49840 | 002500-88-1 | Dioktadecil disulfid |
| 51680 | 000102-08-9 | N,N′-difeniltiourea |
| 52320 | 052047-59-3 | 2-(4-dodecilfenil)indol |
| 53200 | 023949-66-8 | 2-etoksi-2′-etiloksanilid |
| 54300 | 118337-09-0 | 2,2′-etilidenebis(4,6-di-terc-butil fenil) fluorofosfonit |
| 59120 | 023128-74-7 | 1,6-heksametilen-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionamid) |
| 59200 | 035074-77-2 | 1,6-heksametilen-bis(3-(3,5-di-terc-butil–4-hidroksifenil)propionat) |
| 60320 | 070321-86-7 | 2-[2-hidroksi-3,5-bis(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazol |
| 60400 | 003896-11-5 | 2-(2′-hidroksi-3′-terc-butil-5′-metilfenil)-5-klorobenzotriazol |
| 60480 | 003864-99-1 | 2-(2′-hidroksi-3,5′-di-terc-butilfenil)-5-klorobenzotriazol |
| 61280 | 003293-97-8 | 2-hidroksi-4-n-heksiloksibenzofenon |
| 61360 | 000131-57-7 | 2-hidroksi-4-metoksibenzofenon |
| 61600 | 001843-05-6 | 2-hidroksi-4-n-oktiloksibenzofenon |
| 66360 | 085209-91-2 | 2,2′-metilen bis(4,6-di-terc-butilfenil) natrijev fosfat |
| 66400 | 000088-24-4 | 2,2′-metilen bis(4-etil-6-terc-butilfenol) |
| 66480 | 000119-47-1 | 2,2′-metilen bis(4-metil-6-terc-butilfenol) |
| 66560 | 004066-02-8 | 2,2′-metilenebis(4-metil-6-cikloheksifenol) |
| 66580 | 000077-62-3 | 2,2′-metilenebis(4-metil-6-(1-metil-cikloheksil) fenol) |
| 68145 | 080410-33-9 | 2,2′,2′′-nitrilo[trietil tris(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)fosfit] |
| 68320 | 002082-79-3 | Oktadecil 3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionat |
| 68400 | 010094-45-8 | Oktadecilerukamid |
| 69840 | 016260-09-6 | Oleilpalmitamid |
| 71670 | 178671-58-4 | Pentaeritritol tetrakis (2-ciano-3,3-difenilakrilat) |
| 72081/10 | — | Smole naftnih ogljikovodikov (hidrogenirane) |
| 72160 | 000948-65-2 | 2-fenilindol |
| 72800 | 001241-94-7 | Fosforna kislina, difenil 2-etilheksil ester |
| 73160 | — | Fosforna kislina, mono- in di-n-alkil (C16 in C18) estri |
| 74010 | 145650-60-8 | Fosforasta kislina, bis(2,4-di-terc.-butil-6-metilfenil) etil ester |
| 74400 | — | Fosforasta kislina, tris(nonil-in/ali dinonilfenil) ester |
| 76866 | — | Poliestri 1,2-propanediol in/ali 1,3- in/ali 1,4-butanediol in/ali polipropileneglikol z adipinsko kislino, sklenjeni tudi z ocetno kislino ali maščobnimi kislinami C12-C18 ali n-oktanolom in/ali n-dekanolom |
| 77440 | — | Polietileneglikol diricinoleat |
| 78320 | 009004-97-1 | Polietileneglikol monoricinoleat |
| 81200 | 071878-19-8 | Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diil]-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]heksametilen[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidl)imino] |
| 83599 | 068442-12-6 | Reakcijski produkti oleinske kisline, 2-merkaptoetil ester, z diklorodimetiltinom, natrijevim sulfidom in triklorometiltinom |
| 83700 | 000141-22-0 | Ricinolna kislina |
| 84800 | 000087-18-3 | Salicilna kislina, 4-terc-butilfenil ester |
| 92320 | — | Tetradecil-polietileneglikol(EO=3-8) eter glikolne kisline |
| 92560 | 038613-77-3 | Tetrakis(2,4-di-terc-butil-fenil)-4,4′-bifenililen difosfonit |
| 92700 | 078301-43-6 | 2,2,4,4-tetrametil-20-(2,3-epoksipropil)-7-oksa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikosan-21-on, polimer |
| 92800 | 000096-69-5 | 4,4′-tiobis(6-terc-butil-3-metilfenol) |
| 92880 | 041484-35-9 | Tiodietanol bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksi fenil) propionat) |
| 93120 | 000123-28-4 | Tiodipropionska kislina, didodecil ester |
| 93280 | 000693-36-7 | Tiodipropionska kislina, dioktadecil ester |
| 95270 | 161717-32-4 | 2,4,6-tris(terc-butil)fenil-2-butil-2-etil-1,3-propanediol fosfit |
| 95280 | 040601-76-1 | 1,3,5-tris(4-terc-butil-3-hidroksi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95360 | 027676-62-6 | 1,3,5-tris(3,5-di-terc-butil-4-hidroksibenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion |
| 95600 | 001843-03-4 | 1,1,3-tris(2-metil-4-hidroksi-5-terc-butilfenil) butan“ |

Ref. št.

Št. CAS

IME

31520

061167-58-6

Akrilna kislina, 2-terc-butil-6-(3-terc-butil-2-hidroksi-5-metilbenzil)-4-metilfenil ester

31530

123968-25-2

Akrilna kislina, 2,4-di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenil ester

31920

000103-23-1

Adipinska kislina, bis(2-etillheksil) ester

38240

000119-61-9

Benzofenon

38515

001533-45-5

4,4′-bis(2-benzoksazolil)stilben

38560

007128-64-5

2,5-bis(5-terc-butil-2-benzoksazolil)tiofen

38700

063397-60-4

Bis(2-karbobutoksietil)tin-bis(izooktil merkaptoacetat)

38800

032687-78-8

N,N′-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionil)hidrazid

38810

080693-00-1

Bis(2,6-di-terc-butil-4-metilfenil)pentaeritritol difosfit

38820

026741-53-7

Bis(2,4-di-terc-butilfenil) pentaeritritol difosfit

38840

154862-43-8

Bis(2,4-dikumilfenil) pentaeritritol difosfit

39060

035958-30-6

1,1-bis(2-hidroksi-3,5-di-terc-butilfenil)etan

39925

129228-21-3

3,3-bis(metoksimetill)-2,5-dimetilheksan

40000

000991-84-4

2,4-bis(oktilmerkapto)-6-(4-hidroksi-3,5-di-terc-butilanilino)-1,3,5-triazin

40020

110553-27-0

2,4-bis(oktiltiometil)-6-metilfenol

40800

013003-12-8

4,4′-butiliden-bis(6-terc-butil-3-metilfenil-ditridecil fosfit)

42000

063438-80-2

(2-karbobutoksietil)tin-tris(izooktil merkaptoacetat)

45450

068610-51-5

p-kresol-diciklopentadien-izobutilen, kopolimer

45705

166412-78-8

1,2-cikloloheksanedikarboksilne kislina, diisononil ester

46720

004130-42-1

2,6-di-terc-butil-4-etilfenol

47540

027458-90-8

Di-terc-dodecil disulfid

47600

084030-61-5

Di-n-dodeciltin bis(izooktil merkaptoacetat)

48800

000097-23-4

2,2′-dihidroksi-5,5′-diklorodifenilmetan

48880

000131-53-3

2,2′-dihidroksi-4-metoksibenzofenon

49485

134701-20-5

2,4-dimetil-6-(1-metilpentadecil)-fenol

49840

002500-88-1

Dioktadecil disulfid

51680

000102-08-9

N,N′-difeniltiourea

52320

052047-59-3

2-(4-dodecilfenil)indol

53200

023949-66-8

2-etoksi-2′-etiloksanilid

54300

118337-09-0

2,2′-etilidenebis(4,6-di-terc-butil fenil) fluorofosfonit

59120

023128-74-7

1,6-heksametilen-bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionamid)

59200

035074-77-2

1,6-heksametilen-bis(3-(3,5-di-terc-butil–4-hidroksifenil)propionat)

60320

070321-86-7

2-[2-hidroksi-3,5-bis(1,1-dimetilbenzil)fenil]benzotriazol

60400

003896-11-5

2-(2′-hidroksi-3′-terc-butil-5′-metilfenil)-5-klorobenzotriazol

60480

003864-99-1

2-(2′-hidroksi-3,5′-di-terc-butilfenil)-5-klorobenzotriazol

61280

003293-97-8

2-hidroksi-4-n-heksiloksibenzofenon

61360

000131-57-7

2-hidroksi-4-metoksibenzofenon

61600

001843-05-6

2-hidroksi-4-n-oktiloksibenzofenon

66360

085209-91-2

2,2′-metilen bis(4,6-di-terc-butilfenil) natrijev fosfat

66400

000088-24-4

2,2′-metilen bis(4-etil-6-terc-butilfenol)

66480

000119-47-1

2,2′-metilen bis(4-metil-6-terc-butilfenol)

66560

004066-02-8

2,2′-metilenebis(4-metil-6-cikloheksifenol)

66580

000077-62-3

2,2′-metilenebis(4-metil-6-(1-metil-cikloheksil) fenol)

68145

080410-33-9

2,2′,2′′-nitrilo[trietil tris(3,3′,5,5′-tetra-terc-butil-1,1′-bi-fenil-2,2′-diil)fosfit]

68320

002082-79-3

Oktadecil 3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionat

68400

010094-45-8

Oktadecilerukamid

69840

016260-09-6

Oleilpalmitamid

71670

178671-58-4

Pentaeritritol tetrakis (2-ciano-3,3-difenilakrilat)

72081/10

—

Smole naftnih ogljikovodikov (hidrogenirane)

72160

000948-65-2

2-fenilindol

72800

001241-94-7

Fosforna kislina, difenil 2-etilheksil ester

73160

—

Fosforna kislina, mono- in di-n-alkil (C16 in C18) estri

74010

145650-60-8

Fosforasta kislina, bis(2,4-di-terc.-butil-6-metilfenil) etil ester

74400

—

Fosforasta kislina, tris(nonil-in/ali dinonilfenil) ester

76866

—

Poliestri 1,2-propanediol in/ali 1,3- in/ali 1,4-butanediol in/ali polipropileneglikol z adipinsko kislino, sklenjeni tudi z ocetno kislino ali maščobnimi kislinami C12-C18 ali n-oktanolom in/ali n-dekanolom

77440

—

Polietileneglikol diricinoleat

78320

009004-97-1

Polietileneglikol monoricinoleat

81200

071878-19-8

Poli[6-[(1,1,3,3-tetrametilbutil)amino]-1,3,5-triazin-2,4-diil]-[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidil)-imino]heksametilen[(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidl)imino]

83599

068442-12-6

Reakcijski produkti oleinske kisline, 2-merkaptoetil ester, z diklorodimetiltinom, natrijevim sulfidom in triklorometiltinom

83700

000141-22-0

Ricinolna kislina

84800

000087-18-3

Salicilna kislina, 4-terc-butilfenil ester

92320

—

Tetradecil-polietileneglikol(EO=3-8) eter glikolne kisline

92560

038613-77-3

Tetrakis(2,4-di-terc-butil-fenil)-4,4′-bifenililen difosfonit

92700

078301-43-6

2,2,4,4-tetrametil-20-(2,3-epoksipropil)-7-oksa-3,20-diazadispiro[5.1.11.2]-heneikosan-21-on, polimer

92800

000096-69-5

4,4′-tiobis(6-terc-butil-3-metilfenol)

92880

041484-35-9

Tiodietanol bis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksi fenil) propionat)

93120

000123-28-4

Tiodipropionska kislina, didodecil ester

93280

000693-36-7

Tiodipropionska kislina, dioktadecil ester

95270

161717-32-4

2,4,6-tris(terc-butil)fenil-2-butil-2-etil-1,3-propanediol fosfit

95280

040601-76-1

1,3,5-tris(4-terc-butil-3-hidroksi-2,6-dimetilbenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95360

027676-62-6

1,3,5-tris(3,5-di-terc-butil-4-hidroksibenzil)-1,3,5-triazin-2,4,6(1H,3H,5H)-trion

95600

001843-03-4

1,1,3-tris(2-metil-4-hidroksi-5-terc-butilfenil) butan“

PRILOGA V

Priloga V k Direktivi 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Del A se nadomesti z naslednjim:
  „Del A:   Splošne zahteve
  Polimerni material in izdelki ne izločajo primarnih aromatskih aminov v zaznavni količini (DL = 0,01 mg/kg živila ali modelne raztopine za živila). Migracija primarnih aromatskih aminov, ki so na seznamih v prilogah II in III, je izvzeta iz te omejitve.“ |
| --- | --- |

1.

Del A se nadomesti z naslednjim:

„Del A:   Splošne zahteve

Polimerni material in izdelki ne izločajo primarnih aromatskih aminov v zaznavni količini (DL = 0,01 mg/kg živila ali modelne raztopine za živila). Migracija primarnih aromatskih aminov, ki so na seznamih v prilogah II in III, je izvzeta iz te omejitve.“

| 2. | V del B se v ustreznem številčnem vrstnem redu vstavijo naslednje nove zahteve:






  Ref. št. | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- | --- |
| „42080 | Industrijsko oglje

  Zahteve:







  — | Ekstrahiran toluen: največ 0,1 %, določeno v skladu z metodo ISO 6209, |

2.

V del B se v ustreznem številčnem vrstnem redu vstavijo naslednje nove zahteve:

Ref. št.

DRUGE ZAHTEVE

„42080

Industrijsko oglje

Zahteve:

—

Ekstrahiran toluen: največ 0,1 %, določeno v skladu z metodo ISO 6209,

| — | UV absorpcija ekstrakta cikloheksana pri 386 nm: < 0,02 AU za 1 cm celico ali < 0,1 AU za 5 cm celico, določeno v skladu s splošno priznanimi analiznimi metodami, |
| --- | --- |

—

UV absorpcija ekstrakta cikloheksana pri 386 nm: < 0,02 AU za 1 cm celico ali < 0,1 AU za 5 cm celico, določeno v skladu s splošno priznanimi analiznimi metodami,

| — | vsebnost benzo(a)pirena: največ 0,25 mg/kg industrijskega oglja, |
| --- | --- |

—

vsebnost benzo(a)pirena: največ 0,25 mg/kg industrijskega oglja,

| — | največja raven uporabe industrijskega oglja v polimeru: 2,5 % w/w. |
| --- | --- |

—

največja raven uporabe industrijskega oglja v polimeru: 2,5 % w/w.

72081/10

Smole naftnih ogljikovodikov (hidrogenirane)

Zahteve:

Hidrogenirane smole naftnih ogljikovodikov nastanejo pri katalitični ali toplotni polimerizaciji dienov in olefinov alifatičnih, alicikličnih in/ali monobenzenoidnih vrst arilalkenov iz destilatov zalog krekiranega zemeljskega olja z vreliščem, ki ni višje od 220 °C, ter čistih monomerov, ki se nahajajo v teh destilacijskih tokovih, čemur sledijo destilacija, hidrogeniranje in dodatna obdelava.

Lastnosti:

| | Viskoznost: > 3 Pa.s pri 120 °C. |
| --- | --- |

Viskoznost: > 3 Pa.s pri 120 °C.

| | Zmehčišče: > 95 °C kot določa metoda ASTM E 28-67. |
| --- | --- |

Zmehčišče: > 95 °C kot določa metoda ASTM E 28-67.

| | Številka broma: < 40 (ASTM D1159). |
| --- | --- |

Številka broma: < 40 (ASTM D1159).

| | Barva 50 % raztopine v toluenu < 11 po Gardnerjevi lestvici. |
| --- | --- |

Barva 50 % raztopine v toluenu < 11 po Gardnerjevi lestvici.

| | Preostali aromatični monomer ≤ 50 ppm. |
| --- | --- |

Preostali aromatični monomer ≤ 50 ppm.

76845

Poliester 1,4-butanediola s kaprolaktonom

MW frakcija < 1 000 je manj kakor 0,5 % (w/w)

81500

Polivinilpirolidon

Snov mora izpolnjevati merila čistosti, določenimi v Direktivi 96/77/ES (18).

88640

Sojino olje, epoksidirano

Oksiran < 8 %, jodovo število < 6

PRILOGA VI

Priloga VI k Direktivi 2002/72/ES se spremeni:

| 1. | Opomba 8 se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(8) | SML(T) v tem določenem primeru pomeni, da mejna vrednost ne sme presegati vsote migracij naslednjih spojin, navedenih pod ref. št: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 in 95725.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Opomba 8 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(8)

SML(T) v tem določenem primeru pomeni, da mejna vrednost ne sme presegati vsote migracij naslednjih spojin, navedenih pod ref. št: 24886, 38000, 42400, 62020, 64320, 66350, 67896, 73040, 85760, 85840, 85920 in 95725.“

| 2. | Dodata se opombi 41 in 42:






  „(41) | SML(T) v tem določenem primeru pomeni, da mejna vrednost ne sme presegati vsote migracij naslednjih spojin, navedenih pod ref. št: 47600, 67360. |
| --- | --- | --- |

2.

Dodata se opombi 41 in 42:

„(41)

SML(T) v tem določenem primeru pomeni, da mejna vrednost ne sme presegati vsote migracij naslednjih spojin, navedenih pod ref. št: 47600, 67360.

| (42) | SML(T) v tem določenem primeru pomeni, da mejna vrednost ne sme presegati vsote migracij naslednjih spojin, navedenih pod ref. št.: 75100 in 75105.“ |
| --- | --- |

(42)

SML(T) v tem določenem primeru pomeni, da mejna vrednost ne sme presegati vsote migracij naslednjih spojin, navedenih pod ref. št.: 75100 in 75105.“

PRILOGA VII

„PRILOGA VIa

IZJAVA O SKLADNOSTI

Pisna izjava iz člena 9 vključuje naslednje informacije:

| (1) | naziv in naslov nosilca dejavnosti, ki proizvaja ali uvaža polimerne materiale in izdelke ter snovi, ki so namenjene za proizvodnjo teh materialov in izdelkov; |
| --- | --- |

(1)

naziv in naslov nosilca dejavnosti, ki proizvaja ali uvaža polimerne materiale in izdelke ter snovi, ki so namenjene za proizvodnjo teh materialov in izdelkov;

| (2) | identiteto materialov in izdelkov ali snovi, ki so namenjene za proizvodnjo teh materialov in izdelkov; |
| --- | --- |

(2)

identiteto materialov in izdelkov ali snovi, ki so namenjene za proizvodnjo teh materialov in izdelkov;

| (3) | datum izjave; |
| --- | --- |

(3)

datum izjave;

| (4) | potrdilo, da polimerni materiali ali izdelki izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te direktive in Uredbe (ES) št. 1935/2004; |
| --- | --- |

(4)

potrdilo, da polimerni materiali ali izdelki izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te direktive in Uredbe (ES) št. 1935/2004;

| (5) | ustrezne informacije v zvezi z uporabljenimi snovmi, za katere veljajo omejitve in/ali zahteve iz te direktive, da lahko nadaljnji nosilci dejavnosti zagotovijo skladnost s temi omejitvami; |
| --- | --- |

(5)

ustrezne informacije v zvezi z uporabljenimi snovmi, za katere veljajo omejitve in/ali zahteve iz te direktive, da lahko nadaljnji nosilci dejavnosti zagotovijo skladnost s temi omejitvami;

| (6) | ustrezne informacije v zvezi s snovmi, za katere veljajo omejitve v živilih, pridobljene iz podatkov o poskusih ali teoretičnih izračunov v zvezi z ravnjo njihove specifične migracije in po potrebi merila čistosti v skladu z direktivami 95/31/ES, 95/45/ES in 96/77/ES, da se uporabniku teh materialov in izdelkov omogoči izpolnjevanje ustreznih določb Skupnosti ali, če teh ni, nacionalnih določb, ki veljajo za živila; |
| --- | --- |

(6)

ustrezne informacije v zvezi s snovmi, za katere veljajo omejitve v živilih, pridobljene iz podatkov o poskusih ali teoretičnih izračunov v zvezi z ravnjo njihove specifične migracije in po potrebi merila čistosti v skladu z direktivami 95/31/ES, 95/45/ES in 96/77/ES, da se uporabniku teh materialov in izdelkov omogoči izpolnjevanje ustreznih določb Skupnosti ali, če teh ni, nacionalnih določb, ki veljajo za živila;

| (7) | zahteve glede uporabe materialov ali izdelkov, kot so:






  (i) | vrsta ali vrste živil, s katerimi bo material ali izdelek prišel v stik; |
| --- | --- | --- |

(7)

zahteve glede uporabe materialov ali izdelkov, kot so:

(i)

vrsta ali vrste živil, s katerimi bo material ali izdelek prišel v stik;

| (ii) | čas in temperatura obdelave in shranjevanja v stiku z živilom; |
| --- | --- |

(ii)

čas in temperatura obdelave in shranjevanja v stiku z živilom;

| (iii) | razmerje stične površine živila in uporabljene prostornine, da se določi skladnost materiala ali izdelka; |
| --- | --- |

(iii)

razmerje stične površine živila in uporabljene prostornine, da se določi skladnost materiala ali izdelka;

| (8) | kadar se v polimernem večplastnem materialu ali izdelku uporablja polimerna funkcionalna pregrada, potrdilo, da material ali izdelek izpolnjuje zahteve iz člena 7a(2), (3) in (4) te direktive. |
| --- | --- |

(8)

kadar se v polimernem večplastnem materialu ali izdelku uporablja polimerna funkcionalna pregrada, potrdilo, da material ali izdelek izpolnjuje zahteve iz člena 7a(2), (3) in (4) te direktive.

Pisna izjava omogoča preprosto identifikacijo materialov in izdelkov ter snovi, za katere se izda, ter se obnovi, kadar večje spremembe v proizvodnji povzročijo spremembe v migraciji ali kadar so na voljo novi znanstveni podatki.“

PRILOGA VIII

Priloga k Direktivi 85/572/EGS se spremeni:

| 1. | Točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Če oznaki ‚X‘ sledi poševna črtica in številka, je treba rezultat migracijskega preskusa deliti s to številko. V primeru nekaterih maščobnih živil se uporablja ta konvencionalna številka, imenovana ‚redukcijski faktor modelne raztopine D‘ (DRF), da se upošteva višja ekstrakcijska sposobnost modelnih raztopin v primerjavi z živilom.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Če oznaki ‚X‘ sledi poševna črtica in številka, je treba rezultat migracijskega preskusa deliti s to številko. V primeru nekaterih maščobnih živil se uporablja ta konvencionalna številka, imenovana ‚redukcijski faktor modelne raztopine D‘ (DRF), da se upošteva višja ekstrakcijska sposobnost modelnih raztopin v primerjavi z živilom.“

| 2. | Vstavi se naslednja točka 4a:






  „4a. | Če črka (b) v oklepajih sledi črki ‚X‘, se navedeni preskus opravi s 50-odstotnim etanolom (v/v).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Vstavi se naslednja točka 4a:

„4a.

Če črka (b) v oklepajih sledi črki ‚X‘, se navedeni preskus opravi s 50-odstotnim etanolom (v/v).“

| 3. | V razpredelnici se Oddelek 07 nadomesti z naslednjim:










  „07 | Mlečni izdelki | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 07.01 | Mleko: | | | | |
| | A. | Polnomastno |

3.

V razpredelnici se Oddelek 07 nadomesti z naslednjim:

„07

Mlečni izdelki

07.01

Mleko:

A.

Polnomastno

X(b)

| B. | Delno zgoščeno |
| --- | --- |

B.

Delno zgoščeno

X(b)

| C. | Posneto ali delno posneto |
| --- | --- |

C.

Posneto ali delno posneto

X(b)

| D. | V prahu |
| --- | --- |

D.

V prahu

07.02

Fermentirano mleko kot jogurt, pinjenec in podobni izdelki

X

X(b)

07.03

Smetana in kisla smetana

X(a)

X(b)

07.04

Siri:

| A. | Celi, z neužitno skorjo |
| --- | --- |

A.

Celi, z neužitno skorjo

| B. | Vsi drugi |
| --- | --- |

B.

Vsi drugi

X(a)

X(a)

X/3*

07.05

Sirilo

| A. | V tekoči ali viskozni obliki |
| --- | --- |

A.

V tekoči ali viskozni obliki

X(a)

X(a)

| B. | V prahu ali sušeno“ |
| --- | --- |

B.

V prahu ali sušeno“

---

(1)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

1

(2)  UL L 220, 15.8.2002, str. 18. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/79/ES (UL L 302, 19.11.2005, str. 35).

2

(3)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 3).

3

(4)  UL L 7, 13.1.2004, str. 45.

4

(5)  Bilten EFSA (2005) 219, 1–36.

5

(6)  Mnenje Znanstvenega odbora za prehrano z dne 4. decembra 2002 o uvedbi faktorja redukcije (zaužitja) maščob (FRF) v oceno izpostavljenosti migrantu iz materialov za stik z živili.

6

http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out149_en.pdf

(7)  Mnenje Znanstvenega odbora o aditivih za živila, aromah, pomožnih tehnoloških sredstvih in materialih za stik z živili (AFC) se je na zahtevo Komisije navezovalo na uvedbo faktorja redukcije (zaužitja) maščobe za dojenčke in otroke, Bilten EFSA (2004) 103, 1–8.

7

(8)  Bilten EFSA (2005) 218, 1–9.

8

Bilten EFSA (2005) 248, 1–16.

Bilten EFSA (2005) 273, 1–26.

Bilten EFSA (2006) 316–318, 1–10.

Bilten EFSA (2006) 395–401, 1–21.

(9)  UL L 302, 19.11.2005, str. 35.

9

(10)  Bilten EFSA (2006) 332, 1–9.

10

(11)  Bilten EFSA (2005) 244, 1–18.

11

Bilten EFSA (2005) 245, 1–14.

Bilten EFSA (2005) 243, 1–20.

Bilten EFSA (2005) 242, 1–17.

Bilten EFSA (2005) 241, 1–14.

(12)  UL L 372, 31.12.1985, str. 14.

12

(13)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.“

13

(14)  UL L 175, 4.7.1991, str. 35.

14

(15)  UL L 49, 28.2.1996, str. 17.“

15

(16)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

16

(17)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.“

17

(18)  UL L 339, 30.12.1996, str. 1.“

18

---

| 12.4.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 97/70 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 97/70

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 372/2007 z dne 2. aprila 2007 o določitvi prehodnih mejnih vrednosti migracije za mehčalce v tesnilih pokrovov, namenjenih za stik z živili

(
  Uradni list Evropske unije L 92 z dne 3. aprila 2007
  )

Uvodna izjava 2 na strani 9 se nadomesti z naslednjim besedilom:

| „(2) | Direktiva Komisije 2007/19/ES z dne 2. aprila 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (3), pojasnjuje, da tesnila v pokrovih sodijo na področje uporabe Direktive 2002/72/ES. Določa, da morajo države članice sprejeti ukrepe do 1. maja 2008, ki dovoljujejo prosti promet tesnil v pokrovih, če so ti v skladu s SML. Tesnila v pokrovih, ki teh pogojev ne izpolnjujejo, bodo od 1. julija 2008 prepovedana.“. |
| --- | --- |

„(2)

Direktiva Komisije 2007/19/ES z dne 2. aprila 2007 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (3), pojasnjuje, da tesnila v pokrovih sodijo na področje uporabe Direktive 2002/72/ES. Določa, da morajo države članice sprejeti ukrepe do 1. maja 2008, ki dovoljujejo prosti promet tesnil v pokrovih, če so ti v skladu s SML. Tesnila v pokrovih, ki teh pogojev ne izpolnjujejo, bodo od 1. julija 2008 prepovedana.“.

Opomba 3 na strani 9 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„UL L 91, 31.3.2007, str. 17, popravljeno v UL L 97, 12.4.2007, str. 50.“.

---