# Euroopa Liidu C 121/20.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide20. mai 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 121

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide20. mai 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2005/C 121/1 | Arvamus nr 1/2005, nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest (KOM(2004) 489 lõplik, 14. juuli 2004) | 1 |
| 2005/C 121/2 | Arvamus nr 2/2005, nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004) 492 lõplik 14. juuli 2004) | 14 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2005/C 121/1

Arvamus nr 1/2005, nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest (KOM(2004) 489 lõplik, 14. juuli 2004)

1

2005/C 121/2

Arvamus nr 2/2005, nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004) 492 lõplik 14. juuli 2004)

14

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 20.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/1

---

ARVAMUS nr 1/2005,

nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest (KOM(2004) 489 lõplik, 14. juuli 2004)

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 lõigule 2)

(2005/C 121/01)

SISUKORD

| 1–6 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–6

| 7–14 | KAHE “SAMBA” SELGE ERALDAMINE |
| --- | --- |

7–14

| 7–13 | Praegune olukord ja ettepanek |
| --- | --- |

7–13

| 14 | Analüüs |
| --- | --- |

14

| 15–34 | HALDAMINE JA KONTROLL |
| --- | --- |

15–34

| 15–25 | EAGF |
| --- | --- |

15–25

| 15–18 | Praegune olukord ja ettepanek |
| --- | --- |

15–18

| 19–25 | Analüüs |
| --- | --- |

19–25

| 26–34 | EAFRD |
| --- | --- |

26–34

| 26–29 | Praegune olukord ja ettepanek |
| --- | --- |

26–29

| 30–32 | Analüüs |
| --- | --- |

30–32

| 33–34 | Järeldus |
| --- | --- |

33–34

| 35–48 | EELARVEDISTSIPLIIN |
| --- | --- |

35–48

| 35–40 | Praegune olukord |
| --- | --- |

35–40

| 41–44 | Komisjoni ettepanek |
| --- | --- |

41–44

| 45–48 | Analüüs |
| --- | --- |

45–48

| 45–47 | EAGF |
| --- | --- |

45–47

| 48 | EAFRD |
| --- | --- |

48

| 49–61 | EESKIRJADE EIRAMISTE KÄSITLEMINE |
| --- | --- |

49–61

| 49–53 | EAGF |
| --- | --- |

49–53

| 49 | Praegune olukord |
| --- | --- |

49

| 50–53 | Ettepanek ja analüüs |
| --- | --- |

50–53

| 54–61 | EAFRD |
| --- | --- |

54–61

| 54–57 | Praegune olukord |
| --- | --- |

54–57

| 58–61 | Ettepanek ja analüüs |
| --- | --- |

58–61

| 62–65 | MUUD KOMMENTAARID |
| --- | --- |

62–65

| 62 | Eelarveaastate ühilduvus |
| --- | --- |

62

| 63 | Üleminekukord |
| --- | --- |

63

| 64–65 | Mõned tähelepanekud |
| --- | --- |

64–65

| I–II | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–II

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 248 lõike 4 teist lõiku ja artiklit 279,

võttes arvesse nõukogu määruse ettepanekut, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika finantseerimist (1),

võttes arvesse nõukogu poolt 29. oktoobril 2004. aastal esitatud ja kontrollikoja poolt 5. novembril 2004 kätte saadud taotlust arvamuse avaldamiseks käesoleva ettepaneku kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

SISSEJUHATUS

| 1. | Määruse ettepaneku eesmärgiks on luua alates 1. jaanuarist 2007 kehtima hakkav õiguslik raamistik ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kahe “samba” (turukulutused ja sissetulekutoetus; maaelu arendamine) finantseerimiseks. Ettepanek tugineb olemasolevatele ÜPP sätetele (2). See ei muuda ÜPP sisu ega määra kindlaks ÜPPle kulutatavaid summasid. |
| --- | --- |

1.

Määruse ettepaneku eesmärgiks on luua alates 1. jaanuarist 2007 kehtima hakkav õiguslik raamistik ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kahe “samba” (turukulutused ja sissetulekutoetus; maaelu arendamine) finantseerimiseks. Ettepanek tugineb olemasolevatele ÜPP sätetele (2). See ei muuda ÜPP sisu ega määra kindlaks ÜPPle kulutatavaid summasid.

| 2. | Võttes arvesse kontrollikoja arvamust 2004. aasta aprillist ühtse auditi mudeli kohta (arvamus nr 2/2004) (3) on kontrollikoda kaalunud, kas ettepanek parandaks ÜPP finantsjuhtimist. |
| --- | --- |

2.

Võttes arvesse kontrollikoja arvamust 2004. aasta aprillist ühtse auditi mudeli kohta (arvamus nr 2/2004) (3) on kontrollikoda kaalunud, kas ettepanek parandaks ÜPP finantsjuhtimist.

| 3. | Selle mudeli kohaselt vastutaks sisekontrollisüsteemide parandamise edendamise ja efektiivse toimimise eest komisjon. Sisekontrollisüsteemid rajaneksid loogilisele raamistikule, kus kasutataks ühiseid põhimõtteid ja standardeid. Kontrollikoda rõhutas, et kontrollide kulud peaksid olema proportsioonis nendest saadava kasuga. Siiski nõuavad mõned tõhusa ja mõjusa vastutusahela ja finantskontrolli tarvis koostatud kontrollikoja ühtses auditi arvamuses tuvastatud elemendid edasist selgitamist (vaata punkte 20, 21, 23 ja 24). |
| --- | --- |

3.

Selle mudeli kohaselt vastutaks sisekontrollisüsteemide parandamise edendamise ja efektiivse toimimise eest komisjon. Sisekontrollisüsteemid rajaneksid loogilisele raamistikule, kus kasutataks ühiseid põhimõtteid ja standardeid. Kontrollikoda rõhutas, et kontrollide kulud peaksid olema proportsioonis nendest saadava kasuga. Siiski nõuavad mõned tõhusa ja mõjusa vastutusahela ja finantskontrolli tarvis koostatud kontrollikoja ühtses auditi arvamuses tuvastatud elemendid edasist selgitamist (vaata punkte 20, 21, 23 ja 24).

| 4. | Järgnevates punktides (7–61) arutatakse määruse eelnõu nelja peamise teema üle: |
| --- | --- |

4.

Järgnevates punktides (7–61) arutatakse määruse eelnõu nelja peamise teema üle:

| — | põllumajanduskulude konsolideerimine ja kahe samba eraldamine (määruse eelnõu artiklid 2–5), |
| --- | --- |

—

põllumajanduskulude konsolideerimine ja kahe samba eraldamine (määruse eelnõu artiklid 2–5),

| — | haldamine ja kontroll (määruse eelnõu artiklid 6–8,10,11,12–17, 22–31, 36, 37), |
| --- | --- |

—

haldamine ja kontroll (määruse eelnõu artiklid 6–8,10,11,12–17, 22–31, 36, 37),

| — | eelarvedistsipliin (määruse eelnõu artiklid 12–21), |
| --- | --- |

—

eelarvedistsipliin (määruse eelnõu artiklid 12–21),

| — | eeskirjade eiramise käsitlemine (määruse eelnõu artiklid 9, 32–35). |
| --- | --- |

—

eeskirjade eiramise käsitlemine (määruse eelnõu artiklid 9, 32–35).

Punktides 62–65 arutatakse teisi üksikasjalikke tähelepanekuid, millest mõned puudutavad üleminekut.

| 5. | Määruse eelnõu mitmetes sätetes (artiklid 7, 8, 9, 13, 15, 16, 18, 19, 26, 30, 39, 42, 45 ja 48) jäetakse olulised küsimused lahendada komiteemenetlusele teiseses seadusandluses ning nende osas kontrollikoda praegu seisukohta kindlasti võtta ei saa. Kontrollikoda märgib, et esitatud süsteemi mitmete aspektide efektiivsus sõltub teisese seadusandluse kvaliteedist ja sisust. Eelkõige jätab määruse eelnõu ebaselgeks komisjoni ja liikmesriikide täpse finantsvastutuse. |
| --- | --- |

5.

Määruse eelnõu mitmetes sätetes (artiklid 7, 8, 9, 13, 15, 16, 18, 19, 26, 30, 39, 42, 45 ja 48) jäetakse olulised küsimused lahendada komiteemenetlusele teiseses seadusandluses ning nende osas kontrollikoda praegu seisukohta kindlasti võtta ei saa. Kontrollikoda märgib, et esitatud süsteemi mitmete aspektide efektiivsus sõltub teisese seadusandluse kvaliteedist ja sisust. Eelkõige jätab määruse eelnõu ebaselgeks komisjoni ja liikmesriikide täpse finantsvastutuse.

| 6. | Mõned määruse eelnõus pakutud muutused ei ole kooskõlas finantsmääruse mõningate sätetega (4). Komisjonil tuleb kaaluda, kas finantsmääruses oleks vaja teha muudatusi. |
| --- | --- |

6.

Mõned määruse eelnõus pakutud muutused ei ole kooskõlas finantsmääruse mõningate sätetega (4). Komisjonil tuleb kaaluda, kas finantsmääruses oleks vaja teha muudatusi.

KAHE “SAMBA” SELGE ERALDAMINE

Praegune olukord ja ettepanek

| 7. | Aastate jooksul on ühist põllumajanduspoliitikat rakendatud ühe fondi kaudu: Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond. Nimetatud fondil on kaks rahastut, arendusrahastu ja tagatisrahastu, mida reguleeritakse erinevate eeskirjadega. (Praegu on eeskirjad sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1258/1999 (5). |
| --- | --- |

7.

Aastate jooksul on ühist põllumajanduspoliitikat rakendatud ühe fondi kaudu: Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond. Nimetatud fondil on kaks rahastut, arendusrahastu ja tagatisrahastu, mida reguleeritakse erinevate eeskirjadega. (Praegu on eeskirjad sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1258/1999 (5).

| 8. | Tagatisrahastu: |
| --- | --- |

8.

Tagatisrahastu:

| — | rahastab kõiki põllumajandusturgude toetuseks ja sissetuleku toetuseks tehtavaid kulutusi ning |
| --- | --- |

—

rahastab kõiki põllumajandusturgude toetuseks ja sissetuleku toetuseks tehtavaid kulutusi ning

| — | kaasrahastab (koos liikmesriikidega) teatud maaelu arendamise meetmeid. |
| --- | --- |

—

kaasrahastab (koos liikmesriikidega) teatud maaelu arendamise meetmeid.

| 9. | Tagatisrahastu poolt kaasrahastatavad maaelu arendamise meetmed on: |
| --- | --- |

9.

Tagatisrahastu poolt kaasrahastatavad maaelu arendamise meetmed on:

| a) | ennetähtaegselt pensionile jäämise toetused; |
| --- | --- |

a)

ennetähtaegselt pensionile jäämise toetused;

| b) | subsiidiumid ebasoodsamate piirkondade ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkondade põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

b)

subsiidiumid ebasoodsamate piirkondade ja keskkonnaalaste kitsendustega piirkondade põllumajandustootjatele;

| c) | toetused standarditega vastavusse viimiseks (keskkonna, rahvatervise jt valdkondades); |
| --- | --- |

c)

toetused standarditega vastavusse viimiseks (keskkonna, rahvatervise jt valdkondades);

| d) | põllumajanduskeskkonna ja loomade heaoluga seotud maksed; |
| --- | --- |

d)

põllumajanduskeskkonna ja loomade heaoluga seotud maksed;

| e) | toetus toidu kvaliteedi osas; |
| --- | --- |

e)

toetus toidu kvaliteedi osas;

| f) | metsastamine (6) ja |
| --- | --- |

f)

metsastamine (6) ja

| g) | toetus kõigile “teistele maaelu arendamise meetmetele” valdkondades, mis ei ole kaetud struktuurifondide eesmärgiga 1:






  — | investeeringud põllumajandusettevõtetesse, |
| --- | --- | --- |

g)

toetus kõigile “teistele maaelu arendamise meetmetele” valdkondades, mis ei ole kaetud struktuurifondide eesmärgiga 1:

—

investeeringud põllumajandusettevõtetesse,

| — | noorte põllumajandustootjate abistamine tootmise alustamisel, |
| --- | --- |

—

noorte põllumajandustootjate abistamine tootmise alustamisel,

| — | põllumajandustootjate ja teiste põllumajanduse ning metsandusega tegelevate isikute koolitamine, |
| --- | --- |

—

põllumajandustootjate ja teiste põllumajanduse ning metsandusega tegelevate isikute koolitamine,

| — | põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine, |
| --- | --- |

—

põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine,

| — | metsandus ja |
| --- | --- |

—

metsandus ja

| — | maapiirkondade kohandumise ja arendamise teised meetmed (7) (nagu põllumaa ümberjagamine, põllumajandustegevuste mitmekesistamine jne). |
| --- | --- |

—

maapiirkondade kohandumise ja arendamise teised meetmed (7) (nagu põllumaa ümberjagamine, põllumajandustegevuste mitmekesistamine jne).

| 10. | Arendusrahastu kaasrahastab eesmärgiga 1 kaetud valdkondades kõiki “teisi maaelu arendamise meetmeid”, mis on loetletud eelneva punkti alapunktis g. Arendusrahastu kaasrahastab ka ühenduse algatust “Leader +” (8). |
| --- | --- |

10.

Arendusrahastu kaasrahastab eesmärgiga 1 kaetud valdkondades kõiki “teisi maaelu arendamise meetmeid”, mis on loetletud eelneva punkti alapunktis g. Arendusrahastu kaasrahastab ka ühenduse algatust “Leader +” (8).

| 11. | Neid abinõusid on graafiliselt kujutatud joonisel 1. |
| --- | --- |

11.

Neid abinõusid on graafiliselt kujutatud joonisel 1.

| 12. | Seega praegu sõltub nii meetme tüübist kui geograafilisest asukohast, kas maaelu arengu meedet rahastatakse EAGGFi tagatisrahastust või arengurahastust. Näiteks: tapamaja moderniseerimist eesmärgi 1 raames kaasrahastatakse arengurahastust, samal ajal kui eesmärgist 1 väljapoole jäävat sarnast projekti kaasrahastatakse tagatisrahastust; põllumajandusmaa metsastamist kaasrahastatakse kogu ühenduses tagatisrahastust, samal ajal kui metsaressursside hooldamise ja parandamise investeeringuid kaasrahastatakse eesmärgi 1 valdkondades arengurahastust. |
| --- | --- |

12.

Seega praegu sõltub nii meetme tüübist kui geograafilisest asukohast, kas maaelu arengu meedet rahastatakse EAGGFi tagatisrahastust või arengurahastust. Näiteks: tapamaja moderniseerimist eesmärgi 1 raames kaasrahastatakse arengurahastust, samal ajal kui eesmärgist 1 väljapoole jäävat sarnast projekti kaasrahastatakse tagatisrahastust; põllumajandusmaa metsastamist kaasrahastatakse kogu ühenduses tagatisrahastust, samal ajal kui metsaressursside hooldamise ja parandamise investeeringuid kaasrahastatakse eesmärgi 1 valdkondades arengurahastust.

| 13. | Komisjon teeb ettepaneku praeguse EAGGF tagatisrahastu ja arengurahastu asendamiseks kahe fondiga, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arendamise Põllumajandusfondiga (EAFRD). EAGF hõlmaks põllumajandusturgude toetuse ja põllumajandustootjate sissetuleku toetuse kulutused, nagu sätestatud punkti 8 esimeses lõigus (9). Kõiki maaelu arendamise kulutusi, vaatamata tüübile või geograafilisele asukohale, kaasrahastataks EAFRD poolt. |
| --- | --- |

13.

Komisjon teeb ettepaneku praeguse EAGGF tagatisrahastu ja arengurahastu asendamiseks kahe fondiga, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arendamise Põllumajandusfondiga (EAFRD). EAGF hõlmaks põllumajandusturgude toetuse ja põllumajandustootjate sissetuleku toetuse kulutused, nagu sätestatud punkti 8 esimeses lõigus (9). Kõiki maaelu arendamise kulutusi, vaatamata tüübile või geograafilisele asukohale, kaasrahastataks EAFRD poolt.

Image

Analüüs

| 14. | Ettepanekuna esitatud kõigi maaelu arendamise toetuste konsolideerimine ühte eelarveraamistikku tähendaks, et oleks võimalik tuvastada kindla maaelu arengu meetme kõik kulutused ja maaelu arengu üldised kulutused (10). See toob kaasa tervitatava läbipaistvuse kasvu (11). |
| --- | --- |

14.

Ettepanekuna esitatud kõigi maaelu arendamise toetuste konsolideerimine ühte eelarveraamistikku tähendaks, et oleks võimalik tuvastada kindla maaelu arengu meetme kõik kulutused ja maaelu arengu üldised kulutused (10). See toob kaasa tervitatava läbipaistvuse kasvu (11).

HALDAMINE JA KONTROLL

EAGF

Praegune olukord ja ettepanek

| 15. | Ettepanek ei too kaasa olulisi muudatusi turu kulutuste juhtimisse ja kontrolli. Kuna praegu mõjutaksid liikmesriikide makseasutused peaaegu kõiki kulutusi. |
| --- | --- |

15.

Ettepanek ei too kaasa olulisi muudatusi turu kulutuste juhtimisse ja kontrolli. Kuna praegu mõjutaksid liikmesriikide makseasutused peaaegu kõiki kulutusi.

| 16. | Enamiku kulutuste korral oleks menetlus jätkuvalt järgmine: |
| --- | --- |

16.

Enamiku kulutuste korral oleks menetlus jätkuvalt järgmine:

| a) | põllumajandustootjad esitavad haritud maa pindalal, ettenähtud loomapidamisaja jooksul peetud abikõlblike kariloomade arvul vms põhinevad taotlused makseasutustele aasta enne toetuste maksmise tähtaega; |
| --- | --- |

a)

põllumajandustootjad esitavad haritud maa pindalal, ettenähtud loomapidamisaja jooksul peetud abikõlblike kariloomade arvul vms põhinevad taotlused makseasutustele aasta enne toetuste maksmise tähtaega;

| b) | makseasutustes läbivad taotlused halduskontrolli ja valimi põhjal ka kohapealsed kontrollid, peamiselt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu; |
| --- | --- |

b)

makseasutustes läbivad taotlused halduskontrolli ja valimi põhjal ka kohapealsed kontrollid, peamiselt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu;

| c) | iga makseasutus maksab taotlejatele toetused välja ja esitab komisjonile kuluaruande, mille alusel komisjon hüvitab makseasutusele kulutused (“igakuised maksed”); |
| --- | --- |

c)

iga makseasutus maksab taotlejatele toetused välja ja esitab komisjonile kuluaruande, mille alusel komisjon hüvitab makseasutusele kulutused (“igakuised maksed”);

| d) | makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja makseid kontrollib sõltumatu audiitor (akrediteerimisasutus), kes esitab komisjonile aruande eelarveaastale järgneva aasta veebruaris; |
| --- | --- |

d)

makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja makseid kontrollib sõltumatu audiitor (akrediteerimisasutus), kes esitab komisjonile aruande eelarveaastale järgneva aasta veebruaris;

| e) | sama aasta 30. aprilliks peab komisjon tegema otsuse (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) selle kohta, kas kiita heaks raamatupidamisaruanded ja auditiaruanded või paluda esitatud aruandeid täiendada või esitada lisateavet; |
| --- | --- |

e)

sama aasta 30. aprilliks peab komisjon tegema otsuse (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine) selle kohta, kas kiita heaks raamatupidamisaruanded ja auditiaruanded või paluda esitatud aruandeid täiendada või esitada lisateavet;

| f) | komisjon võib seejärel makseasutuste poolt makstud toetused läbi vaadata ja kui need osutuvad ebakorrektseteks või selgub, et finantskontroll on olnud nõrk, otsustada, et osa kulutusi tuleb kanda vastavatel liikmesriikidel endil ja neid ei hüvitata EL eelarvest (komisjon kuulutab sellised kulutused oma “vastavusotsustes” lubamatuks). Kui komisjon sellise otsuse langetab, siis vähendatakse vastavalt makseid makseasutustele. |
| --- | --- |

f)

komisjon võib seejärel makseasutuste poolt makstud toetused läbi vaadata ja kui need osutuvad ebakorrektseteks või selgub, et finantskontroll on olnud nõrk, otsustada, et osa kulutusi tuleb kanda vastavatel liikmesriikidel endil ja neid ei hüvitata EL eelarvest (komisjon kuulutab sellised kulutused oma “vastavusotsustes” lubamatuks). Kui komisjon sellise otsuse langetab, siis vähendatakse vastavalt makseid makseasutustele.

| 17. | EAGFi kulutusi, nagu ka praeguse tagatisrahastu kulutusi, rahastataks liigendamata assigneeringute kaudu, st ei tehtaks vahet kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahel. |
| --- | --- |

17.

EAGFi kulutusi, nagu ka praeguse tagatisrahastu kulutusi, rahastataks liigendamata assigneeringute kaudu, st ei tehtaks vahet kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahel.

| 18. | Siiski viiakse määruse eelnõuga sisse mõned uued elemendid ja/või muudatused: |
| --- | --- |

18.

Siiski viiakse määruse eelnõuga sisse mõned uued elemendid ja/või muudatused:

| — | Enam kui ühe makseasutusega liikmesriikides nõutakse juba komisjoni käsutusse antavat informatsiooni koondava koordinatsiooniorgani olemasolu, et kindlustada informatsiooni andmise järjepidevus ja soodustada ühenduse eeskirjade ühtlustatud rakendamist. Määruse eelnõu artikli 6 lõikega 3 sätestataks, et koordinatsiooniorganid peavad olema liikmesriikide poolse spetsiifilise akrediteerimise objektiks. |
| --- | --- |

—

Enam kui ühe makseasutusega liikmesriikides nõutakse juba komisjoni käsutusse antavat informatsiooni koondava koordinatsiooniorgani olemasolu, et kindlustada informatsiooni andmise järjepidevus ja soodustada ühenduse eeskirjade ühtlustatud rakendamist. Määruse eelnõu artikli 6 lõikega 3 sätestataks, et koordinatsiooniorganid peavad olema liikmesriikide poolse spetsiifilise akrediteerimise objektiks.

| — | Määruse eelnõu artikli 8 lõike 1 lõiguga c sätestataks, et iga makseasutuse vastutav isik peab igal aastal allkirjastama “kinnitava avalduse” ja saatma selle komisjonile. |
| --- | --- |

—

Määruse eelnõu artikli 8 lõike 1 lõiguga c sätestataks, et iga makseasutuse vastutav isik peab igal aastal allkirjastama “kinnitava avalduse” ja saatma selle komisjonile.

| — | Määruse eelnõu artikli 31 lõike 4 lõiguga a oleks komisjonil võimalik punkti 16 lõigus f kokkuvõtlikult esitatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega vähendada EAGFi kulutusi, mis on tehtud kuni 36 kuud enne seda, kui komisjon teavitas liikmesriiki kirjalikult oma leidudest (“36 kuu reegel”). Praegu on selleks ajavahemikuks 24 kuud. |
| --- | --- |

—

Määruse eelnõu artikli 31 lõike 4 lõiguga a oleks komisjonil võimalik punkti 16 lõigus f kokkuvõtlikult esitatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega vähendada EAGFi kulutusi, mis on tehtud kuni 36 kuud enne seda, kui komisjon teavitas liikmesriiki kirjalikult oma leidudest (“36 kuu reegel”). Praegu on selleks ajavahemikuks 24 kuud.

Analüüs

Üldine

| 19. | Praegust EAGGF tagatisrahastu maksete protsessi on katsetatud ja testitud. Varem ei ole komisjon tavaliselt esitanud muudatusi valdkondades, mis on toiminud küllaltki hästi. |
| --- | --- |

19.

Praegust EAGGF tagatisrahastu maksete protsessi on katsetatud ja testitud. Varem ei ole komisjon tavaliselt esitanud muudatusi valdkondades, mis on toiminud küllaltki hästi.

Esitatud üksikasjalikud muudatused (punkt 18)

| 20. | Koordinatsiooniorganitele spetsiifilise (makseasutuste akrediteerimisest eraldiseisva) kinnituse saamise nõude kehtestamine võib tugevdada EÜP kulutuste vastutusahelat (vaata arvamust nr 2/2004 ühtse auditi kohta, punktid I, II ja IV). See sõltuks siiski komisjoni poolt liikmesriikidele kehtestatud spetsiifilise kinnituse eeskirjade kvaliteedist ja sisust ning sellest, kuidas liikmesriigid neid rakendavad. |
| --- | --- |

20.

Koordinatsiooniorganitele spetsiifilise (makseasutuste akrediteerimisest eraldiseisva) kinnituse saamise nõude kehtestamine võib tugevdada EÜP kulutuste vastutusahelat (vaata arvamust nr 2/2004 ühtse auditi kohta, punktid I, II ja IV). See sõltuks siiski komisjoni poolt liikmesriikidele kehtestatud spetsiifilise kinnituse eeskirjade kvaliteedist ja sisust ning sellest, kuidas liikmesriigid neid rakendavad.

| 21. | Makseasutuse vastutava isiku poolt allkirjastatud “kinnitava avalduse” (statement of assurance) sisseviimine võiks parandada olemasolevat kontrollisüsteemi ühtse auditi mudeli suunas. Avalduse eesmärgi, sisu ega ulatuse kohta ettepanekus ettepanekuid siiski ei tehta. Selle sisu peaks kujundama ettevõtete juhtimises, näiteks börsinimekirja kantud ettevõtetelt üldiselt nõutava samaväärse avalduse eeskujul. See tähendaks, et asutuse juht peaks selgitama oma vastutust raamatupidamisaruannete eest, viima läbi iga-aastase sisekontrolli süsteemide tõhususe kontrolli ja andma aru, et ta on seda teinud. Nimetatud kontroll peaks katma kõiki kontrolle, sealhulgas finants-, tegevus- ja vastavuskontrolle ning riskijuhtimist. Antud avaldus ei saa asendada akrediteerimisasutuste tööd. Ilma kinnitavate tõenditeta ei tohiks DG AGRI ega akrediteerimisasutus avaldust usaldada. Märkus detaili kohta: pakutud mõiste on kergesti segamini aetav Euroopa Kontrollikojalt nõutava kinnitava avalduse (statement of assurance) ja komisjoni peadirektorite kinnitusega (assurance statement). Tuleks valida alternatiivne mõiste. |
| --- | --- |

21.

Makseasutuse vastutava isiku poolt allkirjastatud “kinnitava avalduse” (statement of assurance) sisseviimine võiks parandada olemasolevat kontrollisüsteemi ühtse auditi mudeli suunas. Avalduse eesmärgi, sisu ega ulatuse kohta ettepanekus ettepanekuid siiski ei tehta. Selle sisu peaks kujundama ettevõtete juhtimises, näiteks börsinimekirja kantud ettevõtetelt üldiselt nõutava samaväärse avalduse eeskujul. See tähendaks, et asutuse juht peaks selgitama oma vastutust raamatupidamisaruannete eest, viima läbi iga-aastase sisekontrolli süsteemide tõhususe kontrolli ja andma aru, et ta on seda teinud. Nimetatud kontroll peaks katma kõiki kontrolle, sealhulgas finants-, tegevus- ja vastavuskontrolle ning riskijuhtimist. Antud avaldus ei saa asendada akrediteerimisasutuste tööd. Ilma kinnitavate tõenditeta ei tohiks DG AGRI ega akrediteerimisasutus avaldust usaldada. Märkus detaili kohta: pakutud mõiste on kergesti segamini aetav Euroopa Kontrollikojalt nõutava kinnitava avalduse (statement of assurance) ja komisjoni peadirektorite kinnitusega (assurance statement). Tuleks valida alternatiivne mõiste.

| 22. | Arvamuses nr 9/2002 toetas kontrollikoda “36 kuu reegli” (12). Muudatus vähendaks riski, et liikmesriikide süsteemides tuvastatud puuduste eest ei saa karistada lihtsalt põhjusel, et komisjon ei ole suutnud kaheaastase tsükli jooksul katta kõiki kuluvaldkondi. Komisjon peaks käsitlema 36 kuud range piirina ja nii palju kui võimalik, püüdma vältida viivitusi arveldusarvetes ning lõpuks eelarves kulutuste tegemist. |
| --- | --- |

22.

Arvamuses nr 9/2002 toetas kontrollikoda “36 kuu reegli” (12). Muudatus vähendaks riski, et liikmesriikide süsteemides tuvastatud puuduste eest ei saa karistada lihtsalt põhjusel, et komisjon ei ole suutnud kaheaastase tsükli jooksul katta kõiki kuluvaldkondi. Komisjon peaks käsitlema 36 kuud range piirina ja nii palju kui võimalik, püüdma vältida viivitusi arveldusarvetes ning lõpuks eelarves kulutuste tegemist.

Muud tähelepanekud

| 23. | Olemasolevaid EAGGF tagatisrahastu abinõusid on võimalik muuta paremaks olulises aspektis, mida komisjon ei ole ettepanekus esitanud. Makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja sisekontrollimenetluste toimimist auditeerivad akrediteerimisasutused piiravad oma töö maksete vastavuse tagamiseks kavandatud kontrolli kinnitamisele ega vii alati läbi piisavaid vastavusteste kinnitamaks selliste kontrollide tõhusat toimimist. Samuti ei tee akrediteerimisasutused piisavalt tööd ÜPP maksete abisaaja tasandil kinnitamaks maksete seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

23.

Olemasolevaid EAGGF tagatisrahastu abinõusid on võimalik muuta paremaks olulises aspektis, mida komisjon ei ole ettepanekus esitanud. Makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja sisekontrollimenetluste toimimist auditeerivad akrediteerimisasutused piiravad oma töö maksete vastavuse tagamiseks kavandatud kontrolli kinnitamisele ega vii alati läbi piisavaid vastavusteste kinnitamaks selliste kontrollide tõhusat toimimist. Samuti ei tee akrediteerimisasutused piisavalt tööd ÜPP maksete abisaaja tasandil kinnitamaks maksete seaduslikkust ja korrektsust.

| 24. | Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde (esitatud arvamuses nr 10/98 (13)), et makseasutuste akrediteerimine akrediteerimisasutuste poolt peaks põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditel. Määruse eelnõu artiklisse 7 tuleks sisse viia viide rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditele (14) Abisaajate tasandil peaks akrediteerimise kindlustama kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse ning testida tuleks makseasutuse põhilisi kontrolle. Kontrollide intensiivsuse määratlemisel tuleb arvesse võtta seonduvat kasu ja kulusid. Selline katvus esindaks tugevamat ja selgemat ÜPP kulutuste vastutusahelat. See võimaldaks suurendada komisjoni kindlustunnet ja oleks vastavuses ühtse auditi mudeli põhimõttega (vaata arvamuse nr 2/2004 punkti 42). Määruse eelnõu artiklis 7 või artikli 8 lõike 1 lõigu c alalõigus iii võiks edukalt sätestada muudatused akrediteerimisasutuste töö ulatuse laiendamiseks. |
| --- | --- |

24.

Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde (esitatud arvamuses nr 10/98 (13)), et makseasutuste akrediteerimine akrediteerimisasutuste poolt peaks põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditel. Määruse eelnõu artiklisse 7 tuleks sisse viia viide rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditele (14) Abisaajate tasandil peaks akrediteerimise kindlustama kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse ning testida tuleks makseasutuse põhilisi kontrolle. Kontrollide intensiivsuse määratlemisel tuleb arvesse võtta seonduvat kasu ja kulusid. Selline katvus esindaks tugevamat ja selgemat ÜPP kulutuste vastutusahelat. See võimaldaks suurendada komisjoni kindlustunnet ja oleks vastavuses ühtse auditi mudeli põhimõttega (vaata arvamuse nr 2/2004 punkti 42). Määruse eelnõu artiklis 7 või artikli 8 lõike 1 lõigu c alalõigus iii võiks edukalt sätestada muudatused akrediteerimisasutuste töö ulatuse laiendamiseks.

| 25. | Kontrollikoda märgib, et vastutus ÜPP raames makseasutuste akrediteerimise eest jääks liikmesriikidele. Oma eriaruandes nr 2/2004 (15) SAPARDi kohta (käesoleva programmi finantseerimismehhanismid on mitmetes aspektides ÜPP omadele sarnased) tervitas kontrollikoda komisjoni rolli akrediteeringu andmisel: nii SAPARDi riikidel kui komisjoni audititel tuginevate süsteemide eelnev heakskiit on taganud, et täpselt määratletud süsteemid koos põhikontrollidega olid olemas, vähemalt paberil, enne raha kulutamist. Kontrollikoda pidas seda heaks tavaks. |
| --- | --- |

25.

Kontrollikoda märgib, et vastutus ÜPP raames makseasutuste akrediteerimise eest jääks liikmesriikidele. Oma eriaruandes nr 2/2004 (15) SAPARDi kohta (käesoleva programmi finantseerimismehhanismid on mitmetes aspektides ÜPP omadele sarnased) tervitas kontrollikoda komisjoni rolli akrediteeringu andmisel: nii SAPARDi riikidel kui komisjoni audititel tuginevate süsteemide eelnev heakskiit on taganud, et täpselt määratletud süsteemid koos põhikontrollidega olid olemas, vähemalt paberil, enne raha kulutamist. Kontrollikoda pidas seda heaks tavaks.

EAFRD

Praegune olukord ja ettepanek

| 26. | Väljapakutud EAFRD juhtimis- ja kontrolliraamistik tugineb osaliselt struktuurifondide ja osaliselt EAGGF tagatisrahastu juhtimis- ja kontrolliraamistikul ning tagaks kõigi maaelu arendamise kulutuste jaoks ühised finantseerimiseeskirjad ja ühise kontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

26.

Väljapakutud EAFRD juhtimis- ja kontrolliraamistik tugineb osaliselt struktuurifondide ja osaliselt EAGGF tagatisrahastu juhtimis- ja kontrolliraamistikul ning tagaks kõigi maaelu arendamise kulutuste jaoks ühised finantseerimiseeskirjad ja ühise kontrollisüsteemi.

| 27. | Nagu selgitatud punktides 8–13 ja joonisel 1, ühendaks EAFRD kõik maaelu arendamise kulutused. |
| --- | --- |

27.

Nagu selgitatud punktides 8–13 ja joonisel 1, ühendaks EAFRD kõik maaelu arendamise kulutused.

| — | Tagatisrahastu kulutused: liigendamata assigneeringute kaudu 2004. aastal makstud maksete assigneeringud 4,8 miljardi euro väärtuses (vaata punkt 17). |
| --- | --- |

—

Tagatisrahastu kulutused: liigendamata assigneeringute kaudu 2004. aastal makstud maksete assigneeringud 4,8 miljardi euro väärtuses (vaata punkt 17).

| — | Arengurahastu kulutused: liigendatud assigneeringute kaudu 2004. aastal makstud maksete assigneeringud 2,9 miljardi euro väärtuses (16). |
| --- | --- |

—

Arengurahastu kulutused: liigendatud assigneeringute kaudu 2004. aastal makstud maksete assigneeringud 2,9 miljardi euro väärtuses (16).

| 28. | Komisjon teeb ettepaneku, et tulevikus oleksid kõik need kulutused rahastatud liigendatud assigneeringutena ühest kuluallikast. Nende muudatuste mõjud: |
| --- | --- |

28.

Komisjon teeb ettepaneku, et tulevikus oleksid kõik need kulutused rahastatud liigendatud assigneeringutena ühest kuluallikast. Nende muudatuste mõjud:

| — | maaelu arengu kulutusi ei rakendataks enam erinevate programmeerimis-, rakendus- ja kontrollisüsteemide raames, |
| --- | --- |

—

maaelu arengu kulutusi ei rakendataks enam erinevate programmeerimis-, rakendus- ja kontrollisüsteemide raames,

| — | “kaasnevaid meetmeid” (joonise 1 osa A), mis moodustavad suurema osa maaelu arendamise kulutustest ja muudest maaelu arendamise kulutustest, ja mida praegu rahastatakse EAGGF tagatisrahastust (joonise 1 osa B), ei menetletaks enam punktis 16 esitatud viisil. |
| --- | --- |

—

“kaasnevaid meetmeid” (joonise 1 osa A), mis moodustavad suurema osa maaelu arendamise kulutustest ja muudest maaelu arendamise kulutustest, ja mida praegu rahastatakse EAGGF tagatisrahastust (joonise 1 osa B), ei menetletaks enam punktis 16 esitatud viisil.

| 29. | Esitatud menetlus oleks enamiku kulutuste puhul järgmine: |
| --- | --- |

29.

Esitatud menetlus oleks enamiku kulutuste puhul järgmine:

| — | Kui liikmesriigi maaelu arendamise programm on vastu võetud, maksab komisjon kaasatud makseasutus(t)ele 7 % EAFRD osamaksest asjaomases programmis. |
| --- | --- |

—

Kui liikmesriigi maaelu arendamise programm on vastu võetud, maksab komisjon kaasatud makseasutus(t)ele 7 % EAFRD osamaksest asjaomases programmis.

| — | Nimetatud 7 % kujutab endast ettemakset (mis tuleb komisjonile tagasi maksta, kui makset ei rakendata maaelu arendamise programmis 24 kuu jooksul). |
| --- | --- |

—

Nimetatud 7 % kujutab endast ettemakset (mis tuleb komisjonile tagasi maksta, kui makset ei rakendata maaelu arendamise programmis 24 kuu jooksul).

| — | Kulutuste kohta esitatakse igas kvartalis komisjonile aruanne. |
| --- | --- |

—

Kulutuste kohta esitatakse igas kvartalis komisjonile aruanne.

| — | Iga maaelu arendamise programmi jaoks teeb komisjon akrediteeritud makseasutusele vahemakseid, seda tehakse vahemaksete taotluste alusel ning “võimalusel kolm korda aastas”. |
| --- | --- |

—

Iga maaelu arendamise programmi jaoks teeb komisjon akrediteeritud makseasutusele vahemakseid, seda tehakse vahemaksete taotluste alusel ning “võimalusel kolm korda aastas”.

| — | Pärast rakendamise lõpparuande saamist maksab komisjon välja kasutamata jäägi. |
| --- | --- |

—

Pärast rakendamise lõpparuande saamist maksab komisjon välja kasutamata jäägi.

| — | Eelfinantseerimise kogusummat kontrollitakse siis, kui maaelu arendamise programm on suletud (see on protsess, mis võib kesta mitu aastat). |
| --- | --- |

—

Eelfinantseerimise kogusummat kontrollitakse siis, kui maaelu arendamise programm on suletud (see on protsess, mis võib kesta mitu aastat).

Analüüs

| 30. | Tuleb luua praktika liigendatud assigneeringute kasutamisel kulutuste finantseerimiseks ühenduse eelarvest, kui täidetud on kaks tingimust: |
| --- | --- |

30.

Tuleb luua praktika liigendatud assigneeringute kasutamisel kulutuste finantseerimiseks ühenduse eelarvest, kui täidetud on kaks tingimust:

| — | asjaomane kulutus on mitmeaastane (projekti planeeritakse ja rakendatakse mitme aasta jooksul), |
| --- | --- |

—

asjaomane kulutus on mitmeaastane (projekti planeeritakse ja rakendatakse mitme aasta jooksul),

| — | eelarveraamistik on mitmeaastane, hõlmates kulukohustuste assigneeringuid, mis katavad jooksva eelarveaasta käigus võetud juriidiliste kohustuste koguväärtuse. |
| --- | --- |

—

eelarveraamistik on mitmeaastane, hõlmates kulukohustuste assigneeringuid, mis katavad jooksva eelarveaasta käigus võetud juriidiliste kohustuste koguväärtuse.

| 31. | Maaelu arendamise kulutused hõlmavad tervet rida erinevate omadustega meetmeid. Neist osad toetavad mitmeaastaseid investeerimiskulutusi. Suurem osa hõlmab aastamaksete ja kontrollisüsteemidega kaetud mitmeaastaseid lepingulisi kohustusi, mis on sageli sarnased ÜPP “esimese samba” maksete ja kontrollisüsteemidega. |
| --- | --- |

31.

Maaelu arendamise kulutused hõlmavad tervet rida erinevate omadustega meetmeid. Neist osad toetavad mitmeaastaseid investeerimiskulutusi. Suurem osa hõlmab aastamaksete ja kontrollisüsteemidega kaetud mitmeaastaseid lepingulisi kohustusi, mis on sageli sarnased ÜPP “esimese samba” maksete ja kontrollisüsteemidega.

| 32. | Kuigi komisjon esitab EAFRD puhul liigendatud assigneeringute kasutamise ettepaneku, ei esita ta mitmeaastase eelarveraamistiku ettepanekut. Mitmeaastane lähenemine tähendaks jooksva eelarveaasta jooksul võetud juriidilise kohustuse koguväärtust katva kulukohustuse kirjendamist. Selle asemel teeb komisjon ettepaneku (määruse eelnõu artikkel 23) tõsta kogu antud aastal liikmesriigis oodatavalt väljamakstava summa kulukohustustust, st kehtestada aastased kulukohustuste osamaksed. Nagu kontrollikoda oma arvamuses nr 2/2001 (17) on väitnud, on selline menetlus liigendatud assigneeringute kasutamisel vastuolus teooria ja hea tavaga (18). |
| --- | --- |

32.

Kuigi komisjon esitab EAFRD puhul liigendatud assigneeringute kasutamise ettepaneku, ei esita ta mitmeaastase eelarveraamistiku ettepanekut. Mitmeaastane lähenemine tähendaks jooksva eelarveaasta jooksul võetud juriidilise kohustuse koguväärtust katva kulukohustuse kirjendamist. Selle asemel teeb komisjon ettepaneku (määruse eelnõu artikkel 23) tõsta kogu antud aastal liikmesriigis oodatavalt väljamakstava summa kulukohustustust, st kehtestada aastased kulukohustuste osamaksed. Nagu kontrollikoda oma arvamuses nr 2/2001 (17) on väitnud, on selline menetlus liigendatud assigneeringute kasutamisel vastuolus teooria ja hea tavaga (18).

Järeldus

| 33. | Finantsmäärus sätestab kaks eelarveassigneeringu liiki: |
| --- | --- |

33.

Finantsmäärus sätestab kaks eelarveassigneeringu liiki:

| — | liigendatud assigneeringud (sisaldavad kulukohustuste ja maksete assigneeringuid), mida kasutatakse mitmeaastaste kulutuste finantseerimiseks ja |
| --- | --- |

—

liigendatud assigneeringud (sisaldavad kulukohustuste ja maksete assigneeringuid), mida kasutatakse mitmeaastaste kulutuste finantseerimiseks ja

| — | liigendamata assigneeringud, mis kindlustavad aastaste kulutuste kulukohustused ja maksed. |
| --- | --- |

—

liigendamata assigneeringud, mis kindlustavad aastaste kulutuste kulukohustused ja maksed.

| 34. | Sõltuvalt kulutuse iseloomust tuleks EAFRD kulutuste jaoks valida kohane assigneeringu liik. Lähtuvalt EAFRD kulutuste mitmekesisest iseloomust on tähtis, et komisjon rakendaks punktis 30 mainitud põhimõtteid täpselt ja järjepidevalt ning et asjaomased juhtimis- ja kontrollisüsteemid oleksid läbipaistvad ja mõjusad. Komisjoni ettepanek eelarveliste kulukohustuste aastaste osamaksete kohta, mis eitab liigendatud assigneeringute ja kulukohustuste eelarve olulist otstarvet, ei ole siiski asjakohane. |
| --- | --- |

34.

Sõltuvalt kulutuse iseloomust tuleks EAFRD kulutuste jaoks valida kohane assigneeringu liik. Lähtuvalt EAFRD kulutuste mitmekesisest iseloomust on tähtis, et komisjon rakendaks punktis 30 mainitud põhimõtteid täpselt ja järjepidevalt ning et asjaomased juhtimis- ja kontrollisüsteemid oleksid läbipaistvad ja mõjusad. Komisjoni ettepanek eelarveliste kulukohustuste aastaste osamaksete kohta, mis eitab liigendatud assigneeringute ja kulukohustuste eelarve olulist otstarvet, ei ole siiski asjakohane.

EELARVEDISTSIPLIIN

Praegune olukord

| 35. | Eelarvedistsipliini eeskirjad püüavad kindlustada finantsperspektiivist tulenevatest kohustustest kinnipidamist. |
| --- | --- |

35.

Eelarvedistsipliini eeskirjad püüavad kindlustada finantsperspektiivist tulenevatest kohustustest kinnipidamist.

| 36. | Eelarvedistsipliini kohta käivad praegused õiguslikud nõuded on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2040/2000 (19). Igal eelarveaastal on “põllumajanduse juhtsuunis” põllumajanduskulutuste ülemmääraks, mille komisjon peab esitama koos esialgse eelarveprojektiga. Põllumajanduse juhtsuunis katab finantsperspektiivi alarubriike 1.a (ÜPP kulutused) ja 1.b (maaelu arendamine ja sellega kaasnevad meetmed), samuti osa rubriigist 7, st ühinemiseelset põllumajandusabi. |
| --- | --- |

36.

Eelarvedistsipliini kohta käivad praegused õiguslikud nõuded on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2040/2000 (19). Igal eelarveaastal on “põllumajanduse juhtsuunis” põllumajanduskulutuste ülemmääraks, mille komisjon peab esitama koos esialgse eelarveprojektiga. Põllumajanduse juhtsuunis katab finantsperspektiivi alarubriike 1.a (ÜPP kulutused) ja 1.b (maaelu arendamine ja sellega kaasnevad meetmed), samuti osa rubriigist 7, st ühinemiseelset põllumajandusabi.

| 37. | Praegune finantsperspektiiv katab perioodi 2000–2006. See on sätestatud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel. See on kooskõlas 24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu lõppjäreldustega (20). |
| --- | --- |

37.

Praegune finantsperspektiiv katab perioodi 2000–2006. See on sätestatud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel. See on kooskõlas 24. ja 25. märtsi 1999. aasta Berliini Euroopa Ülemkogu lõppjäreldustega (20).

| 38. | Kontrollikoda märgib, et alates 2006. aastast kavandatud ÜPP kulutuste kontrolli kord on teatud määral keerukas. Ühest küljest on komisjon välja pakkunud järgmises finantsperspektiivis ühenduse kulutuste jagamise viieks uueks rubriigiks praeguse kaheksa rubriigi asemel. 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi rubriiki 2 nimetatakse “loodusressursside säilitamine ja haldamine”. See kataks ÜPP kahte sammast, samuti kulutusi kalanduspoliitikale ja keskkonnale. Rubriigi 2 alarubriik “Põllumajandus – turuga seotud kulutused ja otsetoetused” hõlmaks praeguse ala-rubriigi 1.a sisu. |
| --- | --- |

38.

Kontrollikoda märgib, et alates 2006. aastast kavandatud ÜPP kulutuste kontrolli kord on teatud määral keerukas. Ühest küljest on komisjon välja pakkunud järgmises finantsperspektiivis ühenduse kulutuste jagamise viieks uueks rubriigiks praeguse kaheksa rubriigi asemel. 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi rubriiki 2 nimetatakse “loodusressursside säilitamine ja haldamine”. See kataks ÜPP kahte sammast, samuti kulutusi kalanduspoliitikale ja keskkonnale. Rubriigi 2 alarubriik “Põllumajandus – turuga seotud kulutused ja otsetoetused” hõlmaks praeguse ala-rubriigi 1.a sisu.

| 39. | Teisest küljest, 24. ja 25. oktoobri 2002. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogul määrati ÜPP esimese samba ülemmäärad (kuni 2013. aastani). Brüsselis sõlmitud kokkuleppe kohaselt tuleb turu- ja otsetoetustega seotud summa 2013. aastaks stabiliseerida EU-15-le aastal 2006 ette nähtud alarubriigi 1.a ülemmäära põhjal, lisades 10 uuele liikmesriigile mõeldud vastavate kulutuste summa. Seega, perioodil 2007–2013 hoitakse iga-aastased turukulutuste ja otsetoetuste kogukulud nominaalväärtusena 2006. aasta summa piires, tõstes seda aastas 1 % võrra. |
| --- | --- |

39.

Teisest küljest, 24. ja 25. oktoobri 2002. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogul määrati ÜPP esimese samba ülemmäärad (kuni 2013. aastani). Brüsselis sõlmitud kokkuleppe kohaselt tuleb turu- ja otsetoetustega seotud summa 2013. aastaks stabiliseerida EU-15-le aastal 2006 ette nähtud alarubriigi 1.a ülemmäära põhjal, lisades 10 uuele liikmesriigile mõeldud vastavate kulutuste summa. Seega, perioodil 2007–2013 hoitakse iga-aastased turukulutuste ja otsetoetuste kogukulud nominaalväärtusena 2006. aasta summa piires, tõstes seda aastas 1 % võrra.

| 40. | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega sätestatakse 2003. aasta juunis kokkulepitud ÜPP reformi tulemused, sisaldab ka eelarvedistsipliini sätteid. Artikkel 11 sätestab, et alates 2007. aasta eelarvest otsustab otsetoetuste kohandamise nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, kui prognoosi kohaselt pikendatakse antud eelarveaastal praegust finantsperspektiivi alarubriiki 1.a. Kohandamised tuleb teha hiljemalt 30. juuniks kalendriaastal, mille kohta need käivad. |
| --- | --- |

40.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega sätestatakse 2003. aasta juunis kokkulepitud ÜPP reformi tulemused, sisaldab ka eelarvedistsipliini sätteid. Artikkel 11 sätestab, et alates 2007. aasta eelarvest otsustab otsetoetuste kohandamise nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, kui prognoosi kohaselt pikendatakse antud eelarveaastal praegust finantsperspektiivi alarubriiki 1.a. Kohandamised tuleb teha hiljemalt 30. juuniks kalendriaastal, mille kohta need käivad.

Komisjoni ettepanek

| 41. | Määruse eelnõus sätestatud eelarvedistsipliini kord taaskehtestab ja teatud mõttes täiendab nõukogu määruses (EÜ) nr 2040/2000 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud olemasolevaid eelarvedistsipliini sätteid. Siiski näib kavas olevat põllumajanduse juhtsuunise mittesäilitamine. |
| --- | --- |

41.

Määruse eelnõus sätestatud eelarvedistsipliini kord taaskehtestab ja teatud mõttes täiendab nõukogu määruses (EÜ) nr 2040/2000 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud olemasolevaid eelarvedistsipliini sätteid. Siiski näib kavas olevat põllumajanduse juhtsuunise mittesäilitamine.

| 42. | Määruse eelnõu artikli 18 lõige 1, artiklid 19 ja 20 sisuliselt taaskehtestavad nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 sätteid, mis on seotud: |
| --- | --- |

42.

Määruse eelnõu artikli 18 lõige 1, artiklid 19 ja 20 sisuliselt taaskehtestavad nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 sätteid, mis on seotud:

| — | ÜPP kulutusi mõjutavate õigusaktidega (nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 artikli 5 lõige 1), |
| --- | --- |

—

ÜPP kulutusi mõjutavate õigusaktidega (nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 artikli 5 lõige 1),

| — | toimingutega, mida komisjon peab sooritama eelarveprotseduuri erinevates etappides, juhul kui tekib ÜPP kulutuste piiride ületamise risk (nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 artikkel 6), |
| --- | --- |

—

toimingutega, mida komisjon peab sooritama eelarveprotseduuri erinevates etappides, juhul kui tekib ÜPP kulutuste piiride ületamise risk (nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 artikkel 6),

| — | ÜPP kulutuste “varajase hoiatuse” süsteemiga. |
| --- | --- |

—

ÜPP kulutuste “varajase hoiatuse” süsteemiga.

| 43. | Määruse eelnõu artikli 18 punkt 4 sätestab komisjoni kohustuse kohandada otsetoetusi (punkt 40), kui nõukogu ei ole seda vastava aasta 30. juuniks teinud. |
| --- | --- |

43.

Määruse eelnõu artikli 18 punkt 4 sätestab komisjoni kohustuse kohandada otsetoetusi (punkt 40), kui nõukogu ei ole seda vastava aasta 30. juuniks teinud.

| 44. | Määruse eelnõu artikli 17 punktiga 2 võimaldataks komisjonil vähendada või peatada igakuised maksed liikmesriikidele, kui on olemas risk, et ühenduse seadusandluse poolt sätestatud eelarve ülemmäära on ületatud. Määruse eelnõu artikli 19 punkti 4 kohaselt lubataks komisjonil liikmesriikide vahel ära jagada kasutada olev eelarvetasakaal, juhul kui liikmesriikide hüvitiste taotlused ületavad või võivad ületada eelarveaasta lõpus EAGFi kulutusteks ettenähtud kogutasakaalu. |
| --- | --- |

44.

Määruse eelnõu artikli 17 punktiga 2 võimaldataks komisjonil vähendada või peatada igakuised maksed liikmesriikidele, kui on olemas risk, et ühenduse seadusandluse poolt sätestatud eelarve ülemmäära on ületatud. Määruse eelnõu artikli 19 punkti 4 kohaselt lubataks komisjonil liikmesriikide vahel ära jagada kasutada olev eelarvetasakaal, juhul kui liikmesriikide hüvitiste taotlused ületavad või võivad ületada eelarveaasta lõpus EAGFi kulutusteks ettenähtud kogutasakaalu.

Analüüs

EAGF

| 45. | Määruse eelnõu artikliga 17, artikli 18 lõikega 4 ja artikli 19 lõikega 4 lubataks mõnevõrra rangemat eelarvedistsipliini rakendamist. Kontrollikoda tervitab neid ettepanekuid. |
| --- | --- |

45.

Määruse eelnõu artikliga 17, artikli 18 lõikega 4 ja artikli 19 lõikega 4 lubataks mõnevõrra rangemat eelarvedistsipliini rakendamist. Kontrollikoda tervitab neid ettepanekuid.

| 46. | Põllumajanduse juhtsuunise kadumine näib vähendavat eelarvedistsipliini ühte elementi: põllumajanduskulutustel ei oleks üldist ülemmäära. Kontrollikoda kutsub nõukogu ja parlamenti üles kaaluma hoolikalt argumente põllumajanduse juhtsuunise säilitamise poolt ja vastu (21). |
| --- | --- |

46.

Põllumajanduse juhtsuunise kadumine näib vähendavat eelarvedistsipliini ühte elementi: põllumajanduskulutustel ei oleks üldist ülemmäära. Kontrollikoda kutsub nõukogu ja parlamenti üles kaaluma hoolikalt argumente põllumajanduse juhtsuunise säilitamise poolt ja vastu (21).

| 47. | Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (22) punktis 12 on sätestatud, et “finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid võimalust mööda eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal, et eri rubriikide ülemmäärade piires jäetakse piisav varu”. Kontrollikoja seisukohalt oleks sarnane säte kohane ka määruse eelnõus. |
| --- | --- |

47.

Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (22) punktis 12 on sätestatud, et “finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid võimalust mööda eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal, et eri rubriikide ülemmäärade piires jäetakse piisav varu”. Kontrollikoja seisukohalt oleks sarnane säte kohane ka määruse eelnõus.

EAFRD

| 48. | Komisjoni mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2007–2013 ei ole maaelu arendamise kulutusi enam eraldi alarubriigina näidatud. EAFRD kulukohustusteks ettenähtud vahendite ülemmäär on sätestatud nõukogu määruse, mis käsitleb toetust maaelu arendamisele ja mis on praegu arutlusel, artikli 70 punktis 1 (23). Nimetatud artikkel mainib kogusummana 88,75 miljardit eurot 2004. aasta hindade järgi, mis tuleb iga-aastaselt ajavahemikul 2007–2013 peaaegu võrdsete osamaksetena laiali jagada. Muudatuste tulemusel tuleb komisjoni poolt pakutud summad lisada nimetatud kulukohustuste osamaksetele. |
| --- | --- |

48.

Komisjoni mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2007–2013 ei ole maaelu arendamise kulutusi enam eraldi alarubriigina näidatud. EAFRD kulukohustusteks ettenähtud vahendite ülemmäär on sätestatud nõukogu määruse, mis käsitleb toetust maaelu arendamisele ja mis on praegu arutlusel, artikli 70 punktis 1 (23). Nimetatud artikkel mainib kogusummana 88,75 miljardit eurot 2004. aasta hindade järgi, mis tuleb iga-aastaselt ajavahemikul 2007–2013 peaaegu võrdsete osamaksetena laiali jagada. Muudatuste tulemusel tuleb komisjoni poolt pakutud summad lisada nimetatud kulukohustuste osamaksetele.

EESKIRJADE EIRAMISE KÄSITLEMINE

EAGF

Praegune olukord

| 49. | Liikmesriigid on kohustatud komisjoni teavitama, kui nad avastavad ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud makseid, mis ületavad 4 000 eurot, ning püüdma neid sisse nõuda. Kui summade sissenõudmine ei ole võimalik, siis need kustutatakse ja kahjud kannab ühendus, välja arvatud juhul, kui tagasisaamine pole võimalik vastava liikmesriigi hooletuse tõttu. Oma eriaruandes nr 3/2004 (24) (“Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmine”) näitas kontrollikoda, et tegelikkuses on eeskirjade vastaselt tehtud maksete tagasisaamise protsendimäär mitterahuldavalt madal. Lisaks on reeglitevastaselt tehtud teadaolevate maksete kustutamine olnud väga piiratud. |
| --- | --- |

49.

Liikmesriigid on kohustatud komisjoni teavitama, kui nad avastavad ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud makseid, mis ületavad 4 000 eurot, ning püüdma neid sisse nõuda. Kui summade sissenõudmine ei ole võimalik, siis need kustutatakse ja kahjud kannab ühendus, välja arvatud juhul, kui tagasisaamine pole võimalik vastava liikmesriigi hooletuse tõttu. Oma eriaruandes nr 3/2004 (24) (“Ühise põllumajanduspoliitika raames eeskirjade vastaselt tehtud maksete sissenõudmine”) näitas kontrollikoda, et tegelikkuses on eeskirjade vastaselt tehtud maksete tagasisaamise protsendimäär mitterahuldavalt madal. Lisaks on reeglitevastaselt tehtud teadaolevate maksete kustutamine olnud väga piiratud.

Ettepanek ja analüüs

| 50. | Komisjon teeb ettepaneku, et EAGFi eeskirjad tuleks üle võtta EAGGFi tagatisrahastust, kuid mõningate oluliste muudatustega. |
| --- | --- |

50.

Komisjon teeb ettepaneku, et EAGFi eeskirjad tuleks üle võtta EAGGFi tagatisrahastust, kuid mõningate oluliste muudatustega.

| 51. | Määruse eelnõuga esitatakse ettepanek, et kui sissenõudmine ei ole toiminud nelja aasta jooksul arvestades esmakordsest administratiivsest või kohtulikust tuvastamisest (või pärast kuut aastat, kui sissenõudmine toimub riikliku kohtu kaudu) kantakse sissenõudmise puudumise rahalised tagajärjed 50 % ulatuses asjaomase liikmesriigi ja 50 % ulatuses ühenduse eelarvest (vaata määruse eelnõu artikli 32 punkti 5). Nagu ka praegu, võib komisjon liikmesriigi hooletuse korral kanda kõik sissenõutavad summad asjaomase liikmesriigi vastutusele (vaata määruse eelnõu artikli 32 punkti 4). |
| --- | --- |

51.

Määruse eelnõuga esitatakse ettepanek, et kui sissenõudmine ei ole toiminud nelja aasta jooksul arvestades esmakordsest administratiivsest või kohtulikust tuvastamisest (või pärast kuut aastat, kui sissenõudmine toimub riikliku kohtu kaudu) kantakse sissenõudmise puudumise rahalised tagajärjed 50 % ulatuses asjaomase liikmesriigi ja 50 % ulatuses ühenduse eelarvest (vaata määruse eelnõu artikli 32 punkti 5). Nagu ka praegu, võib komisjon liikmesriigi hooletuse korral kanda kõik sissenõutavad summad asjaomase liikmesriigi vastutusele (vaata määruse eelnõu artikli 32 punkti 4).

| 52. | Samal ajal, kui kontrollikoda rõhutab tõhusa ja mõjusa sissenõudmise mehhanismi esmatähtsust üldise sisekontrollisüsteemi elemendina (25), tervitab ta mitte-sissenõutavate finantskohustuste ümberjaotamist, mis võib hoogustada protseduuride kiiremat toimimist liikmesriigis. Kontrollikoda tervitab asjaolu, et määruse eelnõuga: |
| --- | --- |

52.

Samal ajal, kui kontrollikoda rõhutab tõhusa ja mõjusa sissenõudmise mehhanismi esmatähtsust üldise sisekontrollisüsteemi elemendina (25), tervitab ta mitte-sissenõutavate finantskohustuste ümberjaotamist, mis võib hoogustada protseduuride kiiremat toimimist liikmesriigis. Kontrollikoda tervitab asjaolu, et määruse eelnõuga:

| — | selgitatakse komisjoni õigust sisse nõuda summasid, mis nõutakse hooletuse korral liikmesriigilt tagasi (26) ja |
| --- | --- |

—

selgitatakse komisjoni õigust sisse nõuda summasid, mis nõutakse hooletuse korral liikmesriigilt tagasi (26) ja

| — | sätestatakse uus tähtaeg: liikmesriik peab algatama sobilikud haldus- või kohtumenetlused, et sisse nõuda valesti makstud summad ühe aasta jooksul arvates esimesest maksega seotud haldus- või õiguslikust leiust. |
| --- | --- |

—

sätestatakse uus tähtaeg: liikmesriik peab algatama sobilikud haldus- või kohtumenetlused, et sisse nõuda valesti makstud summad ühe aasta jooksul arvates esimesest maksega seotud haldus- või õiguslikust leiust.

| 53. | Komisjoni ettepaneku kohaselt võivad liikmesriigid jätkuvalt kinni pidada 20 % kogutud summadest sissenõudmiskulude hüvitusena, välja arvatud juhul, kui eeskirjade eiramise või hooletuse võib panna liikmesriigi süüks (vaata määruse eelnõu artikli 32 punkti 2). Kontrollikoja arvates ei tohiks sissenõudmiskulude hüvitamiseks 20 % kinnipidamist siiski lubada enne punktis 51 kirjeldatud kulude jagamise protseduuri toimumist, kuna sellisel juhul ei ole sissenõudmine veel toimunud. Seega viide “punktis 2 sätestatud kinnipidamine” tuleks määruse eelnõu artikli 32 lõike 5 esimesest alapunktist välja jätta. |
| --- | --- |

53.

Komisjoni ettepaneku kohaselt võivad liikmesriigid jätkuvalt kinni pidada 20 % kogutud summadest sissenõudmiskulude hüvitusena, välja arvatud juhul, kui eeskirjade eiramise või hooletuse võib panna liikmesriigi süüks (vaata määruse eelnõu artikli 32 punkti 2). Kontrollikoja arvates ei tohiks sissenõudmiskulude hüvitamiseks 20 % kinnipidamist siiski lubada enne punktis 51 kirjeldatud kulude jagamise protseduuri toimumist, kuna sellisel juhul ei ole sissenõudmine veel toimunud. Seega viide “punktis 2 sätestatud kinnipidamine” tuleks määruse eelnõu artikli 32 lõike 5 esimesest alapunktist välja jätta.

EAFRD

Praegune olukord

| 54. | Maaelu arendamise kulutuste osas on praegune olukord segane, peegeldades asjaolu, et praegu on maaelu arendamise kulutused osaliselt EAGGF tagatisrahastu ja osaliselt EAGGF arengurahastu all. |
| --- | --- |

54.

Maaelu arendamise kulutuste osas on praegune olukord segane, peegeldades asjaolu, et praegu on maaelu arendamise kulutused osaliselt EAGGF tagatisrahastu ja osaliselt EAGGF arengurahastu all.

| 55. | Kõigi tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise kulutuste puhul on praegune olukord selline, nagu kirjeldatud punktis 49. |
| --- | --- |

55.

Kõigi tagatisrahastust rahastatavate maaelu arendamise kulutuste puhul on praegune olukord selline, nagu kirjeldatud punktis 49.

| 56. | Arendusrahastust rahastatavale maaelu arendamise osale rakenduvad struktuurifondide reeglid: |
| --- | --- |

56.

Arendusrahastust rahastatavale maaelu arendamise osale rakenduvad struktuurifondide reeglid:

| — | liikmesriigid peavad igas kvartalis esitama komisjonile aruande kõigi reeglite eiramiste kohta (üle 4 000 euro), mille puhul on läbi viidud esialgne haldus- ja kohtulik uurimine ja samuti varasemalt teavitatud reeglite eiramise järelauditist, |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peavad igas kvartalis esitama komisjonile aruande kõigi reeglite eiramiste kohta (üle 4 000 euro), mille puhul on läbi viidud esialgne haldus- ja kohtulik uurimine ja samuti varasemalt teavitatud reeglite eiramise järelauditist,

| — | esimeses etapis vastutab liikmesriik kõigi avastatud reeglite eiramiste tõttu kadunud summade uurimise ja sissenõudmise eest, |
| --- | --- |

—

esimeses etapis vastutab liikmesriik kõigi avastatud reeglite eiramiste tõttu kadunud summade uurimise ja sissenõudmise eest,

| — | sissenõudmise ja/või paranduste kaudu tagastatud ühenduse vahendeid võib liikmesriik kasutada asjaomase abi rahastamiseks ning enne programmi lõpetamist, |
| --- | --- |

—

sissenõudmise ja/või paranduste kaudu tagastatud ühenduse vahendeid võib liikmesriik kasutada asjaomase abi rahastamiseks ning enne programmi lõpetamist,

| — | kui liikmesriik leiab, et summat ei saa (täielikult) sisse nõuda, peab ta sellest komisjoni teavitama, |
| --- | --- |

—

kui liikmesriik leiab, et summat ei saa (täielikult) sisse nõuda, peab ta sellest komisjoni teavitama,

| — | asjaomase liikmesriigi vastavate ametivõimudega konsulteerides otsustab komisjon, kes kannab finantstagajärjed, |
| --- | --- |

—

asjaomase liikmesriigi vastavate ametivõimudega konsulteerides otsustab komisjon, kes kannab finantstagajärjed,

| 57. | Tegelikkuses on siin sarnased probleemid nagu arutatud tagatisrahastu puhul, näiteks madal tagasisaamise protsendimäär, ebapiisavad kriteeriumid otsustamaks, kes peaks kandma kulud, jne. |
| --- | --- |

57.

Tegelikkuses on siin sarnased probleemid nagu arutatud tagatisrahastu puhul, näiteks madal tagasisaamise protsendimäär, ebapiisavad kriteeriumid otsustamaks, kes peaks kandma kulud, jne.

Ettepanek ja analüüs

| 58. | Komisjon teeb ettepaneku, et struktuurifondide eeskirjade eiramist puudutavaid eeskirju, sealhulgas sissenõutud vahendite taaskasutamisega seotud eeskirju, kohaldataks kõigile maaelu arendamise kulutustele (nagu sätestatud punktis 56). |
| --- | --- |

58.

Komisjon teeb ettepaneku, et struktuurifondide eeskirjade eiramist puudutavaid eeskirju, sealhulgas sissenõutud vahendite taaskasutamisega seotud eeskirju, kohaldataks kõigile maaelu arendamise kulutustele (nagu sätestatud punktis 56).

| 59. | Nagu selgitatud punktis 31, hõlmavad maaelu arendamise kulutused sageli maksete tegemist ja kontrolli, mis on sarnased EAGFi otsetoetustele. Sellistel juhtudel oleks loogiline käsitleda tühistatud ja tagasisaadud summasid sama moodi nagu EAGFi puhul. |
| --- | --- |

59.

Nagu selgitatud punktis 31, hõlmavad maaelu arendamise kulutused sageli maksete tegemist ja kontrolli, mis on sarnased EAGFi otsetoetustele. Sellistel juhtudel oleks loogiline käsitleda tühistatud ja tagasisaadud summasid sama moodi nagu EAGFi puhul.

| 60. | Selle fondi kohta on pakutud punktis 51 kirjeldatuga sarnane säte. Sissenõudmata summade finantskohustuste laialijagamine on siiski jõus ainult neli aastat pärast maaelu arendamise programmi sulgemist, mis ajavahemikul 2007–2013 tehtavate kulutuste puhul tähendaks hiljemalt aastat 2019. See on peaaegu kindlasti pikem ajavahemik, kui on lubatud EAGFi puhul. Kontrollikoda usub, et kohasem oleks määrata varasem tähtaeg. |
| --- | --- |

60.

Selle fondi kohta on pakutud punktis 51 kirjeldatuga sarnane säte. Sissenõudmata summade finantskohustuste laialijagamine on siiski jõus ainult neli aastat pärast maaelu arendamise programmi sulgemist, mis ajavahemikul 2007–2013 tehtavate kulutuste puhul tähendaks hiljemalt aastat 2019. See on peaaegu kindlasti pikem ajavahemik, kui on lubatud EAGFi puhul. Kontrollikoda usub, et kohasem oleks määrata varasem tähtaeg.

| 61. | Mis puutub EAGFi, siis määruse eelnõu artikli 33 lõikes 5 selgitataks liikmesriikide poolt tekitatud hooletuse juhtumeid, mille puhul komisjon võib kogu summa sisse nõuda asjaomaselt liikmesriigilt (27). Kontrollikoja arvates võiks siiski eelnõu artikli 33 lõikesse 5 sisse viia samasuguse ühe aasta tähtaja asjakohase haldus- või kohtumenetluse algatamiseks, nagu sätestatud EAGFi puhul. |
| --- | --- |

61.

Mis puutub EAGFi, siis määruse eelnõu artikli 33 lõikes 5 selgitataks liikmesriikide poolt tekitatud hooletuse juhtumeid, mille puhul komisjon võib kogu summa sisse nõuda asjaomaselt liikmesriigilt (27). Kontrollikoja arvates võiks siiski eelnõu artikli 33 lõikesse 5 sisse viia samasuguse ühe aasta tähtaja asjakohase haldus- või kohtumenetluse algatamiseks, nagu sätestatud EAGFi puhul.

MUUD KOMMENTAARID

Järjepidevus eelarveaastate vahel

| 62. | Määruse eelnõu artikli 26 lõikes 6 sätestatakse, et pärast 16. oktoobrit esitatud EAFRD vahemaksete taotlused kuuluvad väljamaksmisele järgmisel eelarveaastal. See on uus eeskiri praegu EAGGF arendusrahastust rahastatavate kulutuste kohta. See ühtlustaks EAFRD eelarveaasta EAGFi omaga, samal ajal kui praegu EAGGFi tagatusrahastust makseasutuste poolt pärast seda kuupäeva tehtavad maksed tagastaks komisjon järgmise aasta jaanuaris. Kontrollikoda märgib ja avaldab kahetsust, et komisjon ei ole teinud ülejäänud üldeelarvega, kus eelarveaastaks on kalendriaasta, ühtlustamise ettepanekut. |
| --- | --- |

62.

Määruse eelnõu artikli 26 lõikes 6 sätestatakse, et pärast 16. oktoobrit esitatud EAFRD vahemaksete taotlused kuuluvad väljamaksmisele järgmisel eelarveaastal. See on uus eeskiri praegu EAGGF arendusrahastust rahastatavate kulutuste kohta. See ühtlustaks EAFRD eelarveaasta EAGFi omaga, samal ajal kui praegu EAGGFi tagatusrahastust makseasutuste poolt pärast seda kuupäeva tehtavad maksed tagastaks komisjon järgmise aasta jaanuaris. Kontrollikoda märgib ja avaldab kahetsust, et komisjon ei ole teinud ülejäänud üldeelarvega, kus eelarveaastaks on kalendriaasta, ühtlustamise ettepanekut.

Üleminekukord

| 63. | Esitatud määruse artikli 39 lõikes 1 märgitakse seoses EAGGF tagatisrahastust perioodil 2000–2006 rahastatavate maaelu arendamise programmidega, et maksed kasusaajatele lõpetatakse hiljemalt 15. oktoobril 2006. Erandina (artikli 39 lõike 1 lõik c), ajavahemikul 16. oktoober kuni 31. detsember 2006 maaelu arendamise meetmetele tehtud kulutused liidetakse EAFRD 2007–2013 aastate eelarvega. See tähendab ilmselt seda, et pärast aastat 2006 kasusaajatele alates 2003. aastast kehtima hakanud viieaastaste kulukohustuste raames tehtud makseid, mis on tõenäoliselt märkimisväärsed, ei liideta EAFRD eelarvesse ja seega ei kaasrahastata üldse. See võib põhjustada liikmesriikides eelarvelisi ja õiguslikke probleeme: artikkel 48 sätestab ilmselt protseduuri selliste probleemidega tegelemiseks. |
| --- | --- |

63.

Esitatud määruse artikli 39 lõikes 1 märgitakse seoses EAGGF tagatisrahastust perioodil 2000–2006 rahastatavate maaelu arendamise programmidega, et maksed kasusaajatele lõpetatakse hiljemalt 15. oktoobril 2006. Erandina (artikli 39 lõike 1 lõik c), ajavahemikul 16. oktoober kuni 31. detsember 2006 maaelu arendamise meetmetele tehtud kulutused liidetakse EAFRD 2007–2013 aastate eelarvega. See tähendab ilmselt seda, et pärast aastat 2006 kasusaajatele alates 2003. aastast kehtima hakanud viieaastaste kulukohustuste raames tehtud makseid, mis on tõenäoliselt märkimisväärsed, ei liideta EAFRD eelarvesse ja seega ei kaasrahastata üldse. See võib põhjustada liikmesriikides eelarvelisi ja õiguslikke probleeme: artikkel 48 sätestab ilmselt protseduuri selliste probleemidega tegelemiseks.

Mõned tähelepanekud

| 64. | Eelnõu artikli 8 lõike 2 esimeses alapunktis peaks viimasesse lausesse lisama “ja kontrollikoda”, nii saab kontrollikoda täita oma kohustusi. |
| --- | --- |

64.

Eelnõu artikli 8 lõike 2 esimeses alapunktis peaks viimasesse lausesse lisama “ja kontrollikoda”, nii saab kontrollikoda täita oma kohustusi.

| 65. | Määruse eelnõu inglisekeelse versiooni artikli 33 lõike 3 lõigu c viimane lause peaks olema: “ja tingimusel, et neid summasid EI omistata projektidele, mille suhtes viidi läbi finantskorrektuur”. Lisaks, artikli 33 lõike 5 lõigus b viidatakse sama artikli lõike 2 lõikudele a ja c. Seda tuleks muuta: peaks viitama lõigu 3 lõikudele a ja c. |
| --- | --- |

65.

Määruse eelnõu inglisekeelse versiooni artikli 33 lõike 3 lõigu c viimane lause peaks olema: “ja tingimusel, et neid summasid EI omistata projektidele, mille suhtes viidi läbi finantskorrektuur”. Lisaks, artikli 33 lõike 5 lõigus b viidatakse sama artikli lõike 2 lõikudele a ja c. Seda tuleks muuta: peaks viitama lõigu 3 lõikudele a ja c.

KOKKUVÕTE

| I. | Kontrollikoda: |
| --- | --- |

I.

Kontrollikoda:

| — | tervitab läbipaistvuse suurendamist, mis tuleneks kõigi maaelu arendamise kulutuste koondamisest ühele eelarvereale, |
| --- | --- |

—

tervitab läbipaistvuse suurendamist, mis tuleneks kõigi maaelu arendamise kulutuste koondamisest ühele eelarvereale,

| — | leiab, et komisjoni ettepanek EAGFi haldamise kohta hõlmab mõningaid potentsiaalselt kasulikke muudatusi, kuid vajab edasist parandamist ühtse auditi kohta kontrollikoja poolt esitatud arvamuse alusel, |
| --- | --- |

—

leiab, et komisjoni ettepanek EAGFi haldamise kohta hõlmab mõningaid potentsiaalselt kasulikke muudatusi, kuid vajab edasist parandamist ühtse auditi kohta kontrollikoja poolt esitatud arvamuse alusel,

| — | märgib, et komisjoni ettepanekud eelarvedistsipliini ja eeskirjade eiramise käsitlemise kohta hõlmavad samuti mõningaid tervitatavaid muudatusi, kuid ettepanekuid on mõningal määral võimalik parandada, |
| --- | --- |

—

märgib, et komisjoni ettepanekud eelarvedistsipliini ja eeskirjade eiramise käsitlemise kohta hõlmavad samuti mõningaid tervitatavaid muudatusi, kuid ettepanekuid on mõningal määral võimalik parandada,

| — | peab komisjoni ettepanekut EAFRD eelarve kulukohustuste aastaste osamaksete kohta sobimatuks. |
| --- | --- |

—

peab komisjoni ettepanekut EAFRD eelarve kulukohustuste aastaste osamaksete kohta sobimatuks.

| II. | Kontrollikoja peamised tähelepanekud määruse eelnõu üksikasjalike sätete kohta on järgmised: |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja peamised tähelepanekud määruse eelnõu üksikasjalike sätete kohta on järgmised:

| i) | EAGFi haldamine ja kontroll







  — | Ettepanek ei muudaks põllumajandusturge ja -sissetulekuid toetavate kulutuste haldamise ja kontrolli raamistikku. Esitatud üksikasjalikud muudatused:






  — | koordinatsiooniorganitele spetsiifilise akrediteerimisnõude sisseviimine võiks tugevdada ÜPP kulutuste usaldusahelat (punkt 20), |
| --- | --- | --- | --- |

i)

EAGFi haldamine ja kontroll

—

Ettepanek ei muudaks põllumajandusturge ja -sissetulekuid toetavate kulutuste haldamise ja kontrolli raamistikku. Esitatud üksikasjalikud muudatused:

—

koordinatsiooniorganitele spetsiifilise akrediteerimisnõude sisseviimine võiks tugevdada ÜPP kulutuste usaldusahelat (punkt 20),

| — | ettepanekus väljapakutud iga makseasutuse juhi poolt esitatava “aruande” eesmärki, sisu ja ulatust tuleks muuta börsinimekirja kantud ettevõtetelt nõutavate samaväärsete aruannete eeskujul; nii saaks parandada olemasolevat kontrollisüsteemi ühtse auditi mudeli suunas (punkt 21). |
| --- | --- |

—

ettepanekus väljapakutud iga makseasutuse juhi poolt esitatava “aruande” eesmärki, sisu ja ulatust tuleks muuta börsinimekirja kantud ettevõtetelt nõutavate samaväärsete aruannete eeskujul; nii saaks parandada olemasolevat kontrollisüsteemi ühtse auditi mudeli suunas (punkt 21).

| — | Tugevdamaks ja selgitamaks, kooskõlas ühtse auditi mudeliga, ÜPP rahakasutuse usaldusahelat ja väljendamaks sõnaselgelt, et makseasutuste akrediteerimine peaks tuginema rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditel (punktid 23 ja 24), oleks komisjon võinud esitada muudatusi akrediteerimisasutuste töö mahu ja ulatuse kohta, võttes arvesse seonduvaid kulusid ja kasu. |
| --- | --- |

—

Tugevdamaks ja selgitamaks, kooskõlas ühtse auditi mudeliga, ÜPP rahakasutuse usaldusahelat ja väljendamaks sõnaselgelt, et makseasutuste akrediteerimine peaks tuginema rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditel (punktid 23 ja 24), oleks komisjon võinud esitada muudatusi akrediteerimisasutuste töö mahu ja ulatuse kohta, võttes arvesse seonduvaid kulusid ja kasu.

| ii) | EAFRD haldamine ja kontroll







  — | Sõltuvalt kulutuse iseloomust tuleks valida kohane assigneeringu liik (liigendatud või liigendamata). Komisjoni poolt esitatud ettepanek (kasutada liigendatud assigneeringuid kogu rahvusliku programmi aastaste osamaksete kulukohustuste puhul) ei moodusta kohast eelarveraamistikku (punktid 33 ja 34). |
| --- | --- | --- |

ii)

EAFRD haldamine ja kontroll

—

Sõltuvalt kulutuse iseloomust tuleks valida kohane assigneeringu liik (liigendatud või liigendamata). Komisjoni poolt esitatud ettepanek (kasutada liigendatud assigneeringuid kogu rahvusliku programmi aastaste osamaksete kulukohustuste puhul) ei moodusta kohast eelarveraamistikku (punktid 33 ja 34).

| iii) | Eelarvedistsipliin







  — | Artikliga 17, artikli 18 lõikega 4 ja artikli 19 lõikega 4 võimaldataks eelarvedistsipliini rangemat rakendamist (punkt 45). |
| --- | --- | --- |

iii)

Eelarvedistsipliin

—

Artikliga 17, artikli 18 lõikega 4 ja artikli 19 lõikega 4 võimaldataks eelarvedistsipliini rangemat rakendamist (punkt 45).

| — | Nõukogu ja parlament peaksid hoolikalt kaaluma põllumajanduse juhtsuuniste säilitamise poolt- ja vastuargumente (punkt 46). |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja parlament peaksid hoolikalt kaaluma põllumajanduse juhtsuuniste säilitamise poolt- ja vastuargumente (punkt 46).

| iv) | Eeskirjade eiramised







  — | EAGGFist eeskirjade vastaselt tehtud maksete mitte-sissenõutavate finantskohustuste ümberjaotamise ettepanek on tervitatav (punkt 51). |
| --- | --- | --- |

iv)

Eeskirjade eiramised

—

EAGGFist eeskirjade vastaselt tehtud maksete mitte-sissenõutavate finantskohustuste ümberjaotamise ettepanek on tervitatav (punkt 51).

| — | Määruse eelnõu selgitab komisjoni õigust sisse nõuda summasid, mis nõutakse hooletuse korral sisse liikmesriigilt, ja määrab uue tähtaja (punktid 51 ja 52). |
| --- | --- |

—

Määruse eelnõu selgitab komisjoni õigust sisse nõuda summasid, mis nõutakse hooletuse korral sisse liikmesriigilt, ja määrab uue tähtaja (punktid 51 ja 52).

| — | EAFRD mõningate meetmete raames tühistatud ja sissenõutud summasid tuleks käsitleda samamoodi nagu EAGFi summasid (punkt 59). |
| --- | --- |

—

EAFRD mõningate meetmete raames tühistatud ja sissenõutud summasid tuleks käsitleda samamoodi nagu EAGFi summasid (punkt 59).

| — | Sobiliku haldus- või kohtumenetluse algatamise aastane tähtaeg (väljapakutud EAGFi raames) peaks kehtima ka EAFRD puhul (punkt 61). |
| --- | --- |

—

Sobiliku haldus- või kohtumenetluse algatamise aastane tähtaeg (väljapakutud EAGFi raames) peaks kehtima ka EAFRD puhul (punkt 61).

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 17. märtsil 2005. aastal Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

Hubert WEBER

president

---

(1)  Komisjoni dokument, viide 2004/0164 (CNS) — KOM(2004) 489 lõplik.

1

(2)  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1). Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1783/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks (ELT L 270, 21.10.2003, lk 70).

2

(3)  ELT C 107, 30.4.2004.

3

(4)  Näiteks finantsmääruse artikli 149 punkt 3, mis võimaldab maaeluarenguga seotud kulukohustustega sidumata EAGGF tagatisrahastu assigneeringute ülekannet järgmisesse eelarveaastasse, ei ole EAFRD loomise tõttu enam vajalik.

4

(5)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80 ja 103.

5

(6)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikkel 31.

6

(7)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikkel 33.

7

(8)  “Leader+” on ühenduse algatus, maaeluarengu põhiprogrammide täiendus. Seda rakendatakse aktiivse partnerluse kaudu kohalikul tasandil (“kohalikud tegevusgrupid”) ja selle eesmärgiks on julgustada integreeritud ja säästva arengu uute lähenemiste esilekerkimist ja testimist, mis võib mõjutada, täiendada ja/või tugevdada ühenduse maaelu arendamise poliitikat.

8

(9)  Tulevikus on enamik abist lahutatud.

9

(10)  Praegu tuleb selleks, et teha kindlaks näiteks töötlemise ja turustamise kulude suurus EL-15-s, arvesse võtta eesmärgi 1 alla mitte-kuuluv EAGGF tagatisrahastu osa (eelarverida 05 04 01 09), samuti rakenduskava vajalikud osad eesmärgi 1 valdkonnas, mis, enamgi veel, ei ole selgelt tuvastatavad [tuvastamatu osa eelarvereal 05 04 02 01]. Positiivseks aspektiks kõigi maaelu arendamise kulutuste hõlmamisel EAFRD alla on see, et liikmesriigid saavad kasutada kulutuste muutumise käigus kättesaadavaks tehtud summasid – lülitades mõned kulud otsestest maaelu arendamise kuludest (ettepaneku artikli 12 lõige 2) kõikidesse maaelu arendamise meetmetesse. Praeguste reeglite kohaselt ei ole sellised lisasummad kättesaadavad EAGGF arengurahastust rahastatavate maaelu arendamise meetmete puhul.

10

eelarverida 05 04 01 09

tuvastamatu osa eelarvereal 05 04 02 01

(11)  Asutamisleping ei kasuta mõistet “fond”. Vaatamata sellele esindavad väljapakutud kaks “fondi” finantsjuhtimise vaatenurgast üldeelarve alajaotusi ja seetõttu piisaks nende eristamisest eelarve kululiikide kasutamisega.

11

(12)  EÜT C 285, 21.11.2002.

12

(13)  EÜT C 401, 22.12.1998.

13

(14)  Nagu Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) või Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) poolt koostatud auditistandardid.

14

(15)  ELT C 295, 30.11.2004.

15

(16)  Liigendatud assigneeringuid kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

16

(17)  EÜT C 162, 5.6.2001.

17

(18)  Vt arvamuse nr 2/2001 punkte 29, 30 ja 77.

18

(19)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 27.

19

(20)  EÜT C 172, 18.6.1999.

20

(21)  Ilma põllumajanduse juhtsuunise funktsiooni kahtluse alla seadmata on kontrollikoda oma arvamuse nr 9/99 (EÜT C 334, 23.11.1999) punktides 1 ja 5 kritiseerinud selle arvutamise keerukust, selle mõistete ebatäpsust ja sellest tulenevat seire vastavuse raskust. Praegused põllumajanduskulutuste käsitlemise konsolideerimise ja standardiseerimise ettepanekud, koos tegevuspõhise eelarvestamise rakendamisega, peaksid lihtsustama juhtsuunise arvutamist ja seiret.

21

(22)  KOM(2004) 498 lõplik, 14. juuli 2004.

22

(23)  Vt KOM(2004) 490 lõplik, 14. juuli 2004“Nõukogu määruse ettepanek Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule”.

23

(24)  ELT C 269, 4.11.2004.

24

(25)  Sisekontrollisüsteemid peaksid aktiivselt kaasa aitama finantsjuhtimise parandamisele kaasates kaitsemeetmeid, mille raames kasutatakse heastavaid meetmeid ja tehakse parandusi (vaata arvamust ühtse auditimudeli kohta 2/2004 punkt VII ja punkt 36.)

25

(26)  Artikli 32 punktis 4 sätestatakse: “... komisjon võib teha otsuse kanda tagasisaadavad summad liikmesriigi vastutuse alla...”. Kontrollikoda on seisukohal, et sõnastust tuleks muuta järgmiselt: “komisjon otsustab ...”.

26

võib

otsustab

(27)  Artikli 33 punktis 5 sätestatakse: “... komisjon võib teha otsuse kanda tagasisaadavad summad liikmesriigi vastutuse alla...”. Kontrollikoda on seisukohal, et sõnastust tuleks muuta järgmiselt: “komisjon otsustab...”.

27

võib

otsustab

---

| 20.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/14

---

ARVAMUS nr 2/2005,

nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004) 492 lõplik 14. juuli 2004)

(esitatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2005/C 121/02)

SISUKORD

| 1–29 | ÜLDISED TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

1–29

| 30 | KONKREETSED TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

30

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 5, 10, 158–162, artikli 248 lõike 4 teist lõiku, ning artikleid 274 ja 279,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) ja selle üksikasjalikke rakenduseeskirju, (2)

võttes arvesse nõukogu poolt esitatud arvamuse taotlust, mille kontrollikoda sai 3. jaanuaril 2005. aastal,

võttes arvesse komisjoni poolt esitatud üldmääruse ettepanekut, (3)

võttes arvesse struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi juhtimisel kohaldatavate määruste läbivaatamist puudutava reguleerivate õigusaktide raamistiku ettepaneku ulatuslikumat mõjuhindamist, (4)

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide ja komisjoni vastutusalade kohta struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi jagatud haldamisel, (5)

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Ühise tuleviku ülesehitamine — poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid laienenud Euroopa Liidus”, (6)

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile finantsperspektiivide kohta aastatel 2007–2013, (7)

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 (8)“ühtse auditi” mudeli kohta,

ning arvestades, et:

vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 5 võtab ühendus meetmeid valdkondades, mis ei kuulu tema ainupädevusse, ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui kavandatava meetme eesmärke võib nende ulatuse või toime tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil;

vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 274 vastutab komisjon Euroopa ühenduse eelarve täitmise eest, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning liikmesriikidel on kohustus teha komisjoniga koostööd tagamaks, et assigneeringuid kasutatakse kooskõlas nende põhimõtetega;

struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi puhul täidetakse eelarvet koostöös liikmesriikidega vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 53 lõikele 3 ning arvestades, et finantsmääruse artikli 54 kohaselt peavad delegeeritavad täitmisülesanded olema selgelt määratletud ja nende kasutamise järele tuleb valvata täies ulatuses;

Euroopa Liidu eelarvele rakendatava sisekontrolli tõhususe ja mõjususe tagamiseks tuleb püstitada selged ja kooskõlastatud eesmärgid, tagades tõhusa koostöö, esitades teavet kulude ja tulude kohta ning tagades nõuete järjepideva täitmise;

Euroopa Liidu kulude ja tulude sisekontrollisüsteemid peaksid andma piisava kindluse selle kohta, et tulud on saadud ja kulud tehtud vastavalt kehtivatele õigusnormidele ning nende haldamine on toimunud võimalikult tulusal viisil,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

Sissejuhatus

| 1. | Määruse ettepanekus on säilitatud eelmiste programmitöö perioodide jooksul loodud raamistiku peamised osad. Lisaks sellele keskendutakse suurema lihtsustatuse saavutamisele, eriti rahastamisvahendite ja teemavaliku osas, ning üldisemalt ka rakendus-, haldus- ja kontrollisüsteemide osas. Kontrollikoda pööras erilist tähelepanu sellele, kuidas esitatud meetmed mõjutavad finantsjuhtimist ja -kontrolli. |
| --- | --- |

1.

Määruse ettepanekus on säilitatud eelmiste programmitöö perioodide jooksul loodud raamistiku peamised osad. Lisaks sellele keskendutakse suurema lihtsustatuse saavutamisele, eriti rahastamisvahendite ja teemavaliku osas, ning üldisemalt ka rakendus-, haldus- ja kontrollisüsteemide osas. Kontrollikoda pööras erilist tähelepanu sellele, kuidas esitatud meetmed mõjutavad finantsjuhtimist ja -kontrolli.

Vastutus ühenduse eelarve täitmise eest

| 2. | Ühenduse eelarve täitmise õiguslik raamistik on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 274, mille kohaselt komisjon täidab eelarvet omal vastutusel ja koostöös liikmesriikidega, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse eelarve täitmise õiguslik raamistik on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 274, mille kohaselt komisjon täidab eelarvet omal vastutusel ja koostöös liikmesriikidega, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid.

| 3. | Ühenduse eelarve täitmise erinevate viiside osas on struktuurimeetmed kaasatud nendesse valdkondadesse, mida täidetakse “koostöös liikmesriikidega” ehk valdkondades, mille “täitmisülesanded delegeeritakse liikmesriikidele” (9). Struktuurimeetmete juhtimise ja kontrolli eest vastutavad peale mitmete komisjoni osakondade ka sajad liikmesriikides asuvad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud bürood ja osakonnad. Tulevikus võivad antud meetmed hõlmata kuni poole ühenduse eelarve assigneeringutest. |
| --- | --- |

3.

Ühenduse eelarve täitmise erinevate viiside osas on struktuurimeetmed kaasatud nendesse valdkondadesse, mida täidetakse “koostöös liikmesriikidega” ehk valdkondades, mille “täitmisülesanded delegeeritakse liikmesriikidele” (9). Struktuurimeetmete juhtimise ja kontrolli eest vastutavad peale mitmete komisjoni osakondade ka sajad liikmesriikides asuvad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud bürood ja osakonnad. Tulevikus võivad antud meetmed hõlmata kuni poole ühenduse eelarve assigneeringutest.

| 4. | Kehtivates struktuurimeetmeid käsitlevates eeskirjades (määrus nr 1260/1999) sisalduvad juba järgnevad sätted:






  a) | “subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamisel vastutavad liikmesriigid abi rakendamise eest [...], ilma et see piiraks komisjoni volitusi, eelkõige seoses Euroopa ühenduste üldeelarve rakendamisega.” (artikli 8 lõige 3); |
| --- | --- | --- |

4.

Kehtivates struktuurimeetmeid käsitlevates eeskirjades (määrus nr 1260/1999) sisalduvad juba järgnevad sätted:

a)

“subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamisel vastutavad liikmesriigid abi rakendamise eest [...], ilma et see piiraks komisjoni volitusi, eelkõige seoses Euroopa ühenduste üldeelarve rakendamisega.” (artikli 8 lõige 3);

| b) | “ilma et see piiraks artikli 8 punkti 3 kohaldamist, vastutab korraldusasutus [...] korraldamise ja rakendamise tõhususe ja nõuetekohasuse eest [...]” (artikli 34 lõige 1); |
| --- | --- |

b)

“ilma et see piiraks artikli 8 punkti 3 kohaldamist, vastutab korraldusasutus [...] korraldamise ja rakendamise tõhususe ja nõuetekohasuse eest [...]” (artikli 34 lõige 1);

| c) | “ilma et see piiraks komisjoni vastutust Euroopa ühenduste üldeelarve rakendamise eest, vastutavad abi finantskontrolli eest eelkõige liikmesriigid [...]” (artikli 38 lõige 1). |
| --- | --- |

c)

“ilma et see piiraks komisjoni vastutust Euroopa ühenduste üldeelarve rakendamise eest, vastutavad abi finantskontrolli eest eelkõige liikmesriigid [...]” (artikli 38 lõige 1).

| 5. | Määruse ettepaneku artikkel 12 viitab haldusele koostöös liikmesriikidega finantsmääruse artikli 53 lõike 3 tähenduses. Ettepaneku sõnastuses ei viidata aga komisjoni lõppvastutusele. Näiteks artikli 12 lõike 1 viimases lauses täpsustatakse, et “liikmesriigid ja komisjon tagavad mõistliku finantsjuhtimise põhimõtte järgimise”, artikli 12 lõike 2 kohaselt piirdub komisjoni vastutus eelarve täitmisel peamiselt sellega, et “komisjon kontrollib juhtimis- ja kontrollsüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides [...]”, ning artikli 69 lõike 1 kohaselt on liikmesriigid ainuvastutavad: “Liikmesriigid vastutavad rakenduskavade usaldusväärse finantsjuhtimise ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise eest”. Lisaks sellele on liikmesriikidel üldine kohustus tagada, et abimeetmed vastaksid ühenduse õigusele (artikli 39 punkt f, artikli 59 punkt a, artikli 60 punkti b alapunkt ii ja artikli 66 lõike 2 punkt g). Asjaolu, et täitmisülesanded on usaldatud liikmesriikidele, ei tohiks aga piirata komisjoni lõppvastutust. Olukorras, kus liikmesriigid saavad abi ühenduse vahenditest ning samas vastutavad ka meetmete rakendamise eest, võib ainult komisjon tagada, et ühenduse eesmärke rakendatakse loogilisel ja järjepideval viisil. Seetõttu on oluline, et EÜ asutamislepingu artiklis 274 sätestatud komisjoni lõppvastutuse põhimõtet kinnitataks üheselt liikmesriikide vastutusalasid käsitlevates artiklites. |
| --- | --- |

5.

Määruse ettepaneku artikkel 12 viitab haldusele koostöös liikmesriikidega finantsmääruse artikli 53 lõike 3 tähenduses. Ettepaneku sõnastuses ei viidata aga komisjoni lõppvastutusele. Näiteks artikli 12 lõike 1 viimases lauses täpsustatakse, et “liikmesriigid ja komisjon tagavad mõistliku finantsjuhtimise põhimõtte järgimise”, artikli 12 lõike 2 kohaselt piirdub komisjoni vastutus eelarve täitmisel peamiselt sellega, et “komisjon kontrollib juhtimis- ja kontrollsüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides [...]”, ning artikli 69 lõike 1 kohaselt on liikmesriigid ainuvastutavad: “Liikmesriigid vastutavad rakenduskavade usaldusväärse finantsjuhtimise ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise eest”. Lisaks sellele on liikmesriikidel üldine kohustus tagada, et abimeetmed vastaksid ühenduse õigusele (artikli 39 punkt f, artikli 59 punkt a, artikli 60 punkti b alapunkt ii ja artikli 66 lõike 2 punkt g). Asjaolu, et täitmisülesanded on usaldatud liikmesriikidele, ei tohiks aga piirata komisjoni lõppvastutust. Olukorras, kus liikmesriigid saavad abi ühenduse vahenditest ning samas vastutavad ka meetmete rakendamise eest, võib ainult komisjon tagada, et ühenduse eesmärke rakendatakse loogilisel ja järjepideval viisil. Seetõttu on oluline, et EÜ asutamislepingu artiklis 274 sätestatud komisjoni lõppvastutuse põhimõtet kinnitataks üheselt liikmesriikide vastutusalasid käsitlevates artiklites.

| 6. | Tasub mainida, et kui komisjonil ei oleks enam lõppvastutust eelarve täitmise eest, väheneks ühenduse finantsprotsesside tähendus oluliselt, eriti kinnitamismenetluse osas. Seega oleksid eelarvepädevate institutsioonide soovitused (EÜ asutamislepingu artikli 276 lõige 3) igasuguse praktilise väärtuseta. |
| --- | --- |

6.

Tasub mainida, et kui komisjonil ei oleks enam lõppvastutust eelarve täitmise eest, väheneks ühenduse finantsprotsesside tähendus oluliselt, eriti kinnitamismenetluse osas. Seega oleksid eelarvepädevate institutsioonide soovitused (EÜ asutamislepingu artikli 276 lõige 3) igasuguse praktilise väärtuseta.

Reguleeriva raamistiku ettepanek

Asjakohase kontrolliraamistiku tingimused

| 7. | Võimaldamaks komisjonil täita lõplikku vastutust eelarve täitmise eest, tuleks määruse ettepanekus arvestada järgmiste põhiaspektidega, mis on aluseks kontrollikoja arvamusele nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta: |
| --- | --- |

7.

Võimaldamaks komisjonil täita lõplikku vastutust eelarve täitmise eest, tuleks määruse ettepanekus arvestada järgmiste põhiaspektidega, mis on aluseks kontrollikoja arvamusele nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta:

i)   Kontrollide intensiivsus

| 8. | Kehtivas seadusandluses ei sätestata kontrollide intensiivsust lõpliku abisaaja tasandil, mis peaks põhinema liikmesriikide ja komisjoni poolt kaetavate kontrollikulude ja kontrollist saadud tulude võrdlusel. Ettepanek viitab üksnes kaudselt vajadusele määratleda vastuvõetav usalduse ja olulisuse künnis (artikli 61 lõike 1 punkti e alapunkt ii ja lõike 1 punkt g). On soovitatav, et artikli 58 lõikes 6 mainitud üksikasjalikes rakenduseeskirjades määratletaks selgesõnaliselt ka asjakohased kriteeriumid. Lisaks sellele tuleks selgitada ka väljendeid “piisav kindlus” ja “maksetaotluse kehtivus”. |
| --- | --- |

8.

Kehtivas seadusandluses ei sätestata kontrollide intensiivsust lõpliku abisaaja tasandil, mis peaks põhinema liikmesriikide ja komisjoni poolt kaetavate kontrollikulude ja kontrollist saadud tulude võrdlusel. Ettepanek viitab üksnes kaudselt vajadusele määratleda vastuvõetav usalduse ja olulisuse künnis (artikli 61 lõike 1 punkti e alapunkt ii ja lõike 1 punkt g). On soovitatav, et artikli 58 lõikes 6 mainitud üksikasjalikes rakenduseeskirjades määratletaks selgesõnaliselt ka asjakohased kriteeriumid. Lisaks sellele tuleks selgitada ka väljendeid “piisav kindlus” ja “maksetaotluse kehtivus”.

ii)   Asjakohaste standardite määratlemine

| 9. | Viide “rahvusvahelistele auditistandarditele” (artikli 61 lõike 1 punkt a) ei ole piisavalt üheselt mõistetav, võimaldamaks rajada kontrollimenetlused ühistele normidele ja põhimõtetele. Eespool mainitud rakenduseeskirjad peaksid sisaldama sätet esialgse heakskiidu andmise korra kohta, mis kataks nii süsteemide kui tehingute auditi. |
| --- | --- |

9.

Viide “rahvusvahelistele auditistandarditele” (artikli 61 lõike 1 punkt a) ei ole piisavalt üheselt mõistetav, võimaldamaks rajada kontrollimenetlused ühistele normidele ja põhimõtetele. Eespool mainitud rakenduseeskirjad peaksid sisaldama sätet esialgse heakskiidu andmise korra kohta, mis kataks nii süsteemide kui tehingute auditi.

iii)   Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülesehitus

| 10. | Finantsmääruse artiklis 54 sätestatakse, et delegeeritavad täitmisülesanded peavad olema selgelt määratletud ja nende kasutamise järele tuleb valvata täies ulatuses. Rakenduseeskirjade artikli 35 lõige 1 sätestab, et kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, kontrollib ta kõigepealt dokumentide ja kohapealse kontrolli alusel üksuste, kellele täitmine on ülesandeks tehtud, menetluste ja süsteemide piisavust ja toimivust. Määruse ettepanekus kaldutakse nendest sätetest kõrvale, kuna enne rakenduskava kinnitamist komisjoni poolt on üksnes liikmesriigid kohustatud tagama, et juhtimis- ja kontrollisüsteemid on loodud (artikkel 70). Selles kontekstis oleks soovitav kehtestada heakskiidumenetluse kord või vähemalt võimaldada komisjonil jälgida siseriiklikul tasandil juhtimis- ja kontrolliüksuste nimetamise korda. Lisaks oleks soovitav luua vahendusasutus siseriiklikul tasandil, et tagada koostöö ühenduse asutustega. |
| --- | --- |

10.

Finantsmääruse artiklis 54 sätestatakse, et delegeeritavad täitmisülesanded peavad olema selgelt määratletud ja nende kasutamise järele tuleb valvata täies ulatuses. Rakenduseeskirjade artikli 35 lõige 1 sätestab, et kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, kontrollib ta kõigepealt dokumentide ja kohapealse kontrolli alusel üksuste, kellele täitmine on ülesandeks tehtud, menetluste ja süsteemide piisavust ja toimivust. Määruse ettepanekus kaldutakse nendest sätetest kõrvale, kuna enne rakenduskava kinnitamist komisjoni poolt on üksnes liikmesriigid kohustatud tagama, et juhtimis- ja kontrollisüsteemid on loodud (artikkel 70). Selles kontekstis oleks soovitav kehtestada heakskiidumenetluse kord või vähemalt võimaldada komisjonil jälgida siseriiklikul tasandil juhtimis- ja kontrolliüksuste nimetamise korda. Lisaks oleks soovitav luua vahendusasutus siseriiklikul tasandil, et tagada koostöö ühenduse asutustega.

| 11. | Süsteemis, kus projektijuhtimise eest vastutavad siseriiklikud või piirkondlikud asutused, tuleb tasakaalustamiseks ühenduse kontrolli oluliselt tugevdada (10). Eespool mainitud tingimused omandavad veelgi suurema tähtsuse, kuna nüüdsest peale hakatakse kulutuste abikõlblikkuskriteeriume enamjaolt kehtestama siseriiklikul tasandil. |
| --- | --- |

11.

Süsteemis, kus projektijuhtimise eest vastutavad siseriiklikud või piirkondlikud asutused, tuleb tasakaalustamiseks ühenduse kontrolli oluliselt tugevdada (10). Eespool mainitud tingimused omandavad veelgi suurema tähtsuse, kuna nüüdsest peale hakatakse kulutuste abikõlblikkuskriteeriume enamjaolt kehtestama siseriiklikul tasandil.

Vastutus seaduslikkuse ja korrektsuse eest

| 12. | Finantsmääruse artikli 60 lõike 1 kohaselt vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise eest. Finantsmääruse artikli 53 lõikes 6 on samuti kirjas, et jagatud halduse puhul kontrollivad liikmesriigid ja kolmandad riigid korrapäraselt, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meetmeid on rakendatud õigesti. Nad võtavad ka asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral vastutuselevõtmisega seotud menetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud vahendid. |
| --- | --- |

12.

Finantsmääruse artikli 60 lõike 1 kohaselt vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise eest. Finantsmääruse artikli 53 lõikes 6 on samuti kirjas, et jagatud halduse puhul kontrollivad liikmesriigid ja kolmandad riigid korrapäraselt, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meetmeid on rakendatud õigesti. Nad võtavad ka asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral vastutuselevõtmisega seotud menetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud vahendid.

| 13. | Määruse ettepaneku kohaselt (artikli 69 lõige 1) seevastu on liikmesriigid vastutavad tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (vt punkt 5). Seega läheb vastutus üle liikmesriikidele, mis tuleneb sellest, et vastavalt artiklile 70 peavad liikmesriigid andma oma heakskiidu juhtimis- ja kontrollisüsteemidele. |
| --- | --- |

13.

Määruse ettepaneku kohaselt (artikli 69 lõige 1) seevastu on liikmesriigid vastutavad tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (vt punkt 5). Seega läheb vastutus üle liikmesriikidele, mis tuleneb sellest, et vastavalt artiklile 70 peavad liikmesriigid andma oma heakskiidu juhtimis- ja kontrollisüsteemidele.

| 14. | Samas võib komisjon maksete tegemise 6–12 kuu võrra edasi lükata, kui on põhjust arvata, et süsteemid ei toimi vigadeta või kui on avastatud või kahtlustatakse eeskirjade eiramist (artikkel 89). Ka on tehtud ettepanek, et liikmesriigid ja komisjon võivad teha finantskorrektsioone (artiklid 99 ja 100). Siiski saab nimetatud meetmete abil vaid osaliselt vajalikul määral karmistada igapäevast haldust. Nende tõhusus sõltub eelkõige teostatud kontrollide arvust. Pealegi ei oleks sündmuste järgselt tehtud finantskorrektsioonid piisavad, heastamaks kõikide tehingute tagajärgi, mida võidi teostada hoolimata nende nõuetele mittevastavusest. |
| --- | --- |

14.

Samas võib komisjon maksete tegemise 6–12 kuu võrra edasi lükata, kui on põhjust arvata, et süsteemid ei toimi vigadeta või kui on avastatud või kahtlustatakse eeskirjade eiramist (artikkel 89). Ka on tehtud ettepanek, et liikmesriigid ja komisjon võivad teha finantskorrektsioone (artiklid 99 ja 100). Siiski saab nimetatud meetmete abil vaid osaliselt vajalikul määral karmistada igapäevast haldust. Nende tõhusus sõltub eelkõige teostatud kontrollide arvust. Pealegi ei oleks sündmuste järgselt tehtud finantskorrektsioonid piisavad, heastamaks kõikide tehingute tagajärgi, mida võidi teostada hoolimata nende nõuetele mittevastavusest.

Vastutus usaldusväärse finantsjuhtimise eest

| 15. | Finantsmääruse artikli 60 lõike 1 kohaselt vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise eest. Sama määruse artikkel 27 sätestab ühenduse assigneeringute kasutamise tingimused vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele. Samas artiklis on kirjas, et kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Komisjon on kohustatud tegema nii eel- kui ka järelhindamisi ning hindamistulemustest teatama kulude eest vastutavatele, seadusandlikele ja eelarvepädevatele institutsioonidele. |
| --- | --- |

15.

Finantsmääruse artikli 60 lõike 1 kohaselt vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise eest. Sama määruse artikkel 27 sätestab ühenduse assigneeringute kasutamise tingimused vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele. Samas artiklis on kirjas, et kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Komisjon on kohustatud tegema nii eel- kui ka järelhindamisi ning hindamistulemustest teatama kulude eest vastutavatele, seadusandlikele ja eelarvepädevatele institutsioonidele.

| 16. | Määruse ettepaneku kohaselt vastutavad liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise eest (artikkel 69). Antud sättes siiski ainult viidatakse nende “asjakohaste juhiste” olemasolule, mis on seotud selliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomisega, mille abil tagatakse ühenduse assigneeringute “tõhus ja nõuetekohane” kasutamine. Tõhususe osas (11) viidatakse ettepanekus vaid peaaegu eranditult juhtimis- ja kontrollisüsteemidele ning kaudselt süsteemidele, mis käsitlevad ainult seaduslikkust ja korrektsust. Ettepaneku artiklis 59 piirdutakse korraldusasutusele vastutuse andmisega programmide “tõhusa, tulemusliku ja nõuetekohase” rakendamise eest ja lõpus (punkt e) viidatakse komisjoni ja liikmesriikide vahel kokkulepitud kvaliteedistandarditele, mis puudutavad järelkontrolle. |
| --- | --- |

16.

Määruse ettepaneku kohaselt vastutavad liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise eest (artikkel 69). Antud sättes siiski ainult viidatakse nende “asjakohaste juhiste” olemasolule, mis on seotud selliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomisega, mille abil tagatakse ühenduse assigneeringute “tõhus ja nõuetekohane” kasutamine. Tõhususe osas (11) viidatakse ettepanekus vaid peaaegu eranditult juhtimis- ja kontrollisüsteemidele ning kaudselt süsteemidele, mis käsitlevad ainult seaduslikkust ja korrektsust. Ettepaneku artiklis 59 piirdutakse korraldusasutusele vastutuse andmisega programmide “tõhusa, tulemusliku ja nõuetekohase” rakendamise eest ja lõpus (punkt e) viidatakse komisjoni ja liikmesriikide vahel kokkulepitud kvaliteedistandarditele, mis puudutavad järelkontrolle.

| 17. | Määruse ettepanek näeb ette, et hindamiste puhul peavad komisjon ja liikmesriigid (artikli 59 punkt e) kokku leppima rakendatavate hindamismenetluste ja -standardite suhtes (artikli 45 lõige 5). Standardite kvaliteet on eriti tähtis liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate eelhindamiste puhul (artikli 46 lõiked 2 ja 3), mille abil tuleb muuhulgas ka määratleda rakenduskavadest ühendusele tulenev lisaväärtus. |
| --- | --- |

17.

Määruse ettepanek näeb ette, et hindamiste puhul peavad komisjon ja liikmesriigid (artikli 59 punkt e) kokku leppima rakendatavate hindamismenetluste ja -standardite suhtes (artikli 45 lõige 5). Standardite kvaliteet on eriti tähtis liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate eelhindamiste puhul (artikli 46 lõiked 2 ja 3), mille abil tuleb muuhulgas ka määratleda rakenduskavadest ühendusele tulenev lisaväärtus.

| 18. | Seega on eriti tähtis, et rakenduseeskirjades, mille komisjon peab vastu võtma vastavalt määruse ettepaneku artikli 58 lõikele 6, nimetatud aspekte piisavalt täpsustataks. |
| --- | --- |

18.

Seega on eriti tähtis, et rakenduseeskirjades, mille komisjon peab vastu võtma vastavalt määruse ettepaneku artikli 58 lõikele 6, nimetatud aspekte piisavalt täpsustataks.

Täiendavate dokumentide säilitamine

| 19. | Määruse ettepaneku artikkel 88 sätestab, et kulutustega seotud täiendavaid dokumente peab komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavana säilitama vähemalt kolme aasta jooksul pärast rakenduskava lõpetamist. Kuna kaasfinantseeritava abi puhul on kulutuste abikõlblikkus suures osas sõltuv siseriiklikest õigusaktidest, oleks soovitav selgesõnaliselt sätestada, et kolmeaastase tähtaja järgimine ei piira siseriiklike eeskirjadega sätestatud pikemate tähtaegade järgimist. |
| --- | --- |

19.

Määruse ettepaneku artikkel 88 sätestab, et kulutustega seotud täiendavaid dokumente peab komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavana säilitama vähemalt kolme aasta jooksul pärast rakenduskava lõpetamist. Kuna kaasfinantseeritava abi puhul on kulutuste abikõlblikkus suures osas sõltuv siseriiklikest õigusaktidest, oleks soovitav selgesõnaliselt sätestada, et kolmeaastase tähtaja järgimine ei piira siseriiklike eeskirjadega sätestatud pikemate tähtaegade järgimist.

| 20. | Eelnevad märkused kehtivad ka rakenduskavade osalise lõpetamise puhul (artikkel 97). Erinevalt üldreeglist (artikkel 88) on antud juhul täiendavate dokumentide säilitamise tähtaja alguseks osalise lõpetamise kuupäev (artikli 98 lõige 2). Nimetatud asjaolu võib oluliselt piirata kogu rakenduskava kohta programmitöö perioodi lõpus teostatavaid kontrolle, kuna varem lõpuleviidud toimingute täiendavad dokumendid ei pruugi enam olla kättesaadavad. Kontrollikoja arvates võib see rikkuda tema auditeerimisõigusi, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 248. |
| --- | --- |

20.

Eelnevad märkused kehtivad ka rakenduskavade osalise lõpetamise puhul (artikkel 97). Erinevalt üldreeglist (artikkel 88) on antud juhul täiendavate dokumentide säilitamise tähtaja alguseks osalise lõpetamise kuupäev (artikli 98 lõige 2). Nimetatud asjaolu võib oluliselt piirata kogu rakenduskava kohta programmitöö perioodi lõpus teostatavaid kontrolle, kuna varem lõpuleviidud toimingute täiendavad dokumendid ei pruugi enam olla kättesaadavad. Kontrollikoja arvates võib see rikkuda tema auditeerimisõigusi, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 248.

Programmide efektiivsuse tõstmine

Programmitöö ja eesmärkide püstitamine

| 21. | Komisjoni ettepaneku kohaselt peab iga liikmesriik koostama “riikliku strateegilise tegevusraamistiku”, mis on kooskõlas nõukogu poolt vastuvõetavate “ühenduse tasandil majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevate suunistega” (artikkel 23). Siiski ei sisalda “riiklik strateegiline tegevusraamistik” viidet “Euroopa piirkondadevahelise koostöö” eesmärgile. |
| --- | --- |

21.

Komisjoni ettepaneku kohaselt peab iga liikmesriik koostama “riikliku strateegilise tegevusraamistiku”, mis on kooskõlas nõukogu poolt vastuvõetavate “ühenduse tasandil majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevate suunistega” (artikkel 23). Siiski ei sisalda “riiklik strateegiline tegevusraamistik” viidet “Euroopa piirkondadevahelise koostöö” eesmärgile.

| 22. | “Riikliku strateegilise raamistiku” (artikkel 25) sisu ei ole piisavalt täpne (meetmete, rahaliste vahendite jaotamise ja oodatud tulemuste osas), andmaks üksikasjalikku teavet riikliku ja piirkondliku arengu strateegia kohta. “Temaatilisi ja piirkondlikke prioriteete”, mille abil määratleda rahastatavad meetmed, ei ole samuti piisavalt selgitatud. Samuti on oht, et raamistikku rakendatakse üksnes valdkondades, kus toetusi kaasfinantseeritakse. Seega ei tohiks komisjon, kelle ülesandeks on raamistike heakskiitmine, rakenduskavade üht või teist aspekti rõhutada. |
| --- | --- |

22.

“Riikliku strateegilise raamistiku” (artikkel 25) sisu ei ole piisavalt täpne (meetmete, rahaliste vahendite jaotamise ja oodatud tulemuste osas), andmaks üksikasjalikku teavet riikliku ja piirkondliku arengu strateegia kohta. “Temaatilisi ja piirkondlikke prioriteete”, mille abil määratleda rahastatavad meetmed, ei ole samuti piisavalt selgitatud. Samuti on oht, et raamistikku rakendatakse üksnes valdkondades, kus toetusi kaasfinantseeritakse. Seega ei tohiks komisjon, kelle ülesandeks on raamistike heakskiitmine, rakenduskavade üht või teist aspekti rõhutada.

| 23. | Rakenduskavasid iseloomustab ka ebatäpsus, sest erinevate meetmete kohta, mille abil tuleks prioriteetsed eesmärgid saavutada, ei nõuta mingit teavet. See välistab igasuguse meetmete omavahelise sidumise. Konkreetseid eesmärke väljendataks piiratud hulga rakendus-, tulemus- ja mõjuindikaatorite kaudu. Erinevalt kehtivast seadusandlusest ei nõuta enam iga rakenduskava halduskorra kirjeldust (artikkel 36). Seega ei saa komisjon enam kasutada ei “riiklikku strateegilist raamistikku” ega rakenduskavasid reaalsete juhtimis- ja järelevalvevahenditena. Seetõttu jääb selgusetuks, kuidas on komisjonil võimalik tagada, et rakenduskavadega kooskõlastamine on toimunud siseriiklikul tasandil. |
| --- | --- |

23.

Rakenduskavasid iseloomustab ka ebatäpsus, sest erinevate meetmete kohta, mille abil tuleks prioriteetsed eesmärgid saavutada, ei nõuta mingit teavet. See välistab igasuguse meetmete omavahelise sidumise. Konkreetseid eesmärke väljendataks piiratud hulga rakendus-, tulemus- ja mõjuindikaatorite kaudu. Erinevalt kehtivast seadusandlusest ei nõuta enam iga rakenduskava halduskorra kirjeldust (artikkel 36). Seega ei saa komisjon enam kasutada ei “riiklikku strateegilist raamistikku” ega rakenduskavasid reaalsete juhtimis- ja järelevalvevahenditena. Seetõttu jääb selgusetuks, kuidas on komisjonil võimalik tagada, et rakenduskavadega kooskõlastamine on toimunud siseriiklikul tasandil.

Abimeetmete tõhusam ühtlustamine

| 24. | Ulatuslikumal mõjuhindamisel ei käsitleta fondide lahushoidmise põhjendusi (vastupidiselt EÜ asutamislepingu artiklis 161 mainitud fondide võimalikule rühmitamisele), kuigi see oleks väärinud kõigi olemasolevate võimaluste eeliste ja puuduste põhjalikku analüüsi, seda enam, et ulatuslikumas mõjuhindamises pooldatakse ühtse fondi loomist. Praeguse eesmärgiga 2 seoses on väidetud, et rahastatud projektide suhteliselt lai teemadeskaala ja tsoonideks jagamisest põhjustatud killustumine on takistanud asjakohaste tegevuspõhimõtete rakendamist. Peale selle ei ole olnud võimalik piisavalt kasu saada ERDFi ja ESFi vahelisest sünergiast eesmärgi 3 raames. Seetõttu oleks vajalik:






  — | konkurentsivõimet suurendamiseks teemasid rohkem koondada, |
| --- | --- | --- |

24.

Ulatuslikumal mõjuhindamisel ei käsitleta fondide lahushoidmise põhjendusi (vastupidiselt EÜ asutamislepingu artiklis 161 mainitud fondide võimalikule rühmitamisele), kuigi see oleks väärinud kõigi olemasolevate võimaluste eeliste ja puuduste põhjalikku analüüsi, seda enam, et ulatuslikumas mõjuhindamises pooldatakse ühtse fondi loomist. Praeguse eesmärgiga 2 seoses on väidetud, et rahastatud projektide suhteliselt lai teemadeskaala ja tsoonideks jagamisest põhjustatud killustumine on takistanud asjakohaste tegevuspõhimõtete rakendamist. Peale selle ei ole olnud võimalik piisavalt kasu saada ERDFi ja ESFi vahelisest sünergiast eesmärgi 3 raames. Seetõttu oleks vajalik:

—

konkurentsivõimet suurendamiseks teemasid rohkem koondada,

| — | parandada ERDFi ja ESFi vastastikust täiendavust, sõltumata lähenemiseesmärgist. |
| --- | --- |

—

parandada ERDFi ja ESFi vastastikust täiendavust, sõltumata lähenemiseesmärgist.

| 25. | Lihtsustamisest inspireeritud põhimõte “üks fond/üks rakenduskava” ei edenda vajaliku sünergia saavutamist. |
| --- | --- |

25.

Lihtsustamisest inspireeritud põhimõte “üks fond/üks rakenduskava” ei edenda vajaliku sünergia saavutamist.

| 26. | Lähenemiseesmärgi raames on eriti raske põhjendada ERDFi ja ühtekuuluvusfondi lahushoidmist. Need kaks fondi on üldjuhul seotud samade rakenduskavadega ning puudutavad samu teemasid (transpordi infrastruktuur, keskkonnaalased projektid ja -meetmed). Nendega seonduvad projektid ja meetmed täiendavad sageli teineteist (näiteks kui ühtekuuluvusfond rahastab kiirtee üht ja ERDF teist osa). Neid eristab piirkondlik/riiklik abikõlblikkus [SKT elaniku kohta alla 75 % ühenduse keskmisest (struktuurifondid); RKT elaniku kohta alla 90 % ühenduse keskmisest (ühtekuuluvusfond)], rahastamise ülemmäär (artikli 51 kohaselt ühtekuuluvusfondil 85 % ja ERDFil 75 %, kuigi ERDFi rahastamise ülemmäära võib teatud juhtudel suurendada kuni 85 %ni (artikli 51 lõige 4 ja artikli 52 lõige 1) ning eelrahastamise määr (artikkel 81), mis ulatub struktuurifondide puhul 7 % ja ühtekuuluvusfondi puhul 10,5 %ni. ERDFi tegevust ja ühtekuuluvusfondi projekte haldavad tavaliselt ühed ja samad avalik-õiguslikud asutused. Suurprojekti ja tulutootliku projekti mõisted kehtivad mõlema fondi puhul. Järjepidevuse huvides oleks asjakohane, et vähemalt ERDFi ja ühtkuuluvusfondi puhul toimiks ühtne fond, kuna ülalmainitud erinevused ei ole antud juhul olulisteks takistusteks. |
| --- | --- |

26.

Lähenemiseesmärgi raames on eriti raske põhjendada ERDFi ja ühtekuuluvusfondi lahushoidmist. Need kaks fondi on üldjuhul seotud samade rakenduskavadega ning puudutavad samu teemasid (transpordi infrastruktuur, keskkonnaalased projektid ja -meetmed). Nendega seonduvad projektid ja meetmed täiendavad sageli teineteist (näiteks kui ühtekuuluvusfond rahastab kiirtee üht ja ERDF teist osa). Neid eristab piirkondlik/riiklik abikõlblikkus [SKT elaniku kohta alla 75 % ühenduse keskmisest (struktuurifondid); RKT elaniku kohta alla 90 % ühenduse keskmisest (ühtekuuluvusfond)], rahastamise ülemmäär (artikli 51 kohaselt ühtekuuluvusfondil 85 % ja ERDFil 75 %, kuigi ERDFi rahastamise ülemmäära võib teatud juhtudel suurendada kuni 85 %ni (artikli 51 lõige 4 ja artikli 52 lõige 1) ning eelrahastamise määr (artikkel 81), mis ulatub struktuurifondide puhul 7 % ja ühtekuuluvusfondi puhul 10,5 %ni. ERDFi tegevust ja ühtekuuluvusfondi projekte haldavad tavaliselt ühed ja samad avalik-õiguslikud asutused. Suurprojekti ja tulutootliku projekti mõisted kehtivad mõlema fondi puhul. Järjepidevuse huvides oleks asjakohane, et vähemalt ERDFi ja ühtkuuluvusfondi puhul toimiks ühtne fond, kuna ülalmainitud erinevused ei ole antud juhul olulisteks takistusteks.

| 27. | Vaadates ettepaneku artikli 3 lõiget 2, on raske selget vahet teha punktides a ja b mainitud tegevuste vahel. Ainus tõeline erinevus tundub olema “piirkondlik” (abikõlblikud alad) ja “rahanduslik” (rahastamismäär). |
| --- | --- |

27.

Vaadates ettepaneku artikli 3 lõiget 2, on raske selget vahet teha punktides a ja b mainitud tegevuste vahel. Ainus tõeline erinevus tundub olema “piirkondlik” (abikõlblikud alad) ja “rahanduslik” (rahastamismäär).

| 28. | Praktilisest seisukohast raskendab artiklis 33 sätestatu (rahastamine ühtsest fondist; kuni 5 % ulatuses võib rahastada teisest fondist) olukorda mitme fondi olemasolu tõttu. |
| --- | --- |

28.

Praktilisest seisukohast raskendab artiklis 33 sätestatu (rahastamine ühtsest fondist; kuni 5 % ulatuses võib rahastada teisest fondist) olukorda mitme fondi olemasolu tõttu.

Komisjoni haldussuutlikkus

| 29. | Varasematel aastatel on kontrollikoda täheldanud (12) mitmeid komisjoni osakondade süül tekkinud viivitusi programmitöö erinevates etappides või kontrolli läbiviimisel. Seetõttu on ülimalt oluline luua haldusstruktuurid ja rakendada asjakohaseid menetlusi. Peale selle tuleks mitmete esitatud sätete puhul (artikli 31 lõige 5, artikli 32 lõige 2, artikli 40 lõige 3, artikli 85 lõige 2 ja artikli 96 lõige 1) kehtestada kindlad tähtajad. Samuti oleks vajalik, et erinevate fondide eest vastutavad osakonnad lepiksid kokku auditistrateegia, rahaliste vahendite jaotamise ja nõutava kindlustaseme suhtes. |
| --- | --- |

29.

Varasematel aastatel on kontrollikoda täheldanud (12) mitmeid komisjoni osakondade süül tekkinud viivitusi programmitöö erinevates etappides või kontrolli läbiviimisel. Seetõttu on ülimalt oluline luua haldusstruktuurid ja rakendada asjakohaseid menetlusi. Peale selle tuleks mitmete esitatud sätete puhul (artikli 31 lõige 5, artikli 32 lõige 2, artikli 40 lõige 3, artikli 85 lõige 2 ja artikli 96 lõige 1) kehtestada kindlad tähtajad. Samuti oleks vajalik, et erinevate fondide eest vastutavad osakonnad lepiksid kokku auditistrateegia, rahaliste vahendite jaotamise ja nõutava kindlustaseme suhtes.

KONKREETSED TÄHELEPANEKUD

| 30. | Kontrollikoda esitab konkreetsed tähelepanekud alltoodud tabelis. Tabelis juhitakse mitmeid kordi tähelepanu teatud tähtaegade või väljendite ebatäpsusele, mis võib põhjustada vastuolulisi tõlgendusi ja vähendada asjassepuutuvate sätete õiguslikku tähendust. |
| --- | --- |

30.

Kontrollikoda esitab konkreetsed tähelepanekud alltoodud tabelis. Tabelis juhitakse mitmeid kordi tähelepanu teatud tähtaegade või väljendite ebatäpsusele, mis võib põhjustada vastuolulisi tõlgendusi ja vähendada asjassepuutuvate sätete õiguslikku tähendust.

| KOMISJONI ETTEPANEK | KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |
| Artikkel 3.1 |
| 1. | Vastavalt asutamislepingu artiklile 158 võetavate meetmete eesmärk on tugevdada laienenud ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, et toetada ühenduse ühtlast, tasakaalustatud ja säästvat arengut. Kõnealuseid meetmeid võetakse fondide, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja muude olemasolevate rahastamisvahendite toetusel. Meetmete eesmärk on lahendada probleemid, mis on seotud eelkõige vähemarenenud riikides ja piirkondades tekkinud majanduslike, sotsiaalsete ja piirkondlike erinevustega, majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste kiirenemisega ja elanikkonna vananemisega. Ühenduse säästva arengu prioriteedid kaasatakse riiklikul ja piirkondlikul tasandil fondidest rahastatavatesse meetmetesse majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive, sotsiaalse hõlvatuse ning keskkonnakaitse ja kvaliteedi parandamise teel. |

KOMISJONI ETTEPANEK

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Artikkel 3.1

1.

Vastavalt asutamislepingu artiklile 158 võetavate meetmete eesmärk on tugevdada laienenud ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, et toetada ühenduse ühtlast, tasakaalustatud ja säästvat arengut. Kõnealuseid meetmeid võetakse fondide, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja muude olemasolevate rahastamisvahendite toetusel. Meetmete eesmärk on lahendada probleemid, mis on seotud eelkõige vähemarenenud riikides ja piirkondades tekkinud majanduslike, sotsiaalsete ja piirkondlike erinevustega, majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste kiirenemisega ja elanikkonna vananemisega. Ühenduse säästva arengu prioriteedid kaasatakse riiklikul ja piirkondlikul tasandil fondidest rahastatavatesse meetmetesse majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive, sotsiaalse hõlvatuse ning keskkonnakaitse ja kvaliteedi parandamise teel.

Viide EÜ asutamislepingu artikli 158 kohaselt võetavatele meetmetele on puudulik, kuna ei mainita maaelu arengut. Siiski tõdetakse artikli 3 lõikes 3, et fondi tegevuse eesmärk on toetada asjakohasel viisil maapiirkondade arengut ja kalandusest sõltuvaid piirkondi läbi majandusliku mitmekesistamise, samuti mägipiirkondi.

Artikkel 3.2

| 2. | Sel eesmärgil toetavad ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Investeerimispank (EIP) ja muud olemasolevad ühenduse rahastamisvahendid sobival viisil järgmise kolme eesmärgi saavutamist:






  a) | lähenemise eesmärgi ülesanne on kiirendada vähemarenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist, parandades ainelisse ja inimkapitali tehtavate investeeringute suurendamise ja nende kvaliteedi tõstmise, innovatsiooni ja teadmistepõhise ühiskonna arendamise, majandusliku ja sotsiaalse kohanemisvõime, keskkonnakaitse ja -parandamise ning haldussuutlikkuse suurendamise teel majanduskasvu ja tööhõive tingimusi. Kõnealune eesmärk on fondide prioriteet; |
| --- | --- | --- |

2.

Sel eesmärgil toetavad ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Investeerimispank (EIP) ja muud olemasolevad ühenduse rahastamisvahendid sobival viisil järgmise kolme eesmärgi saavutamist:

a)

lähenemise eesmärgi ülesanne on kiirendada vähemarenenud liikmesriikide ja piirkondade lähenemist, parandades ainelisse ja inimkapitali tehtavate investeeringute suurendamise ja nende kvaliteedi tõstmise, innovatsiooni ja teadmistepõhise ühiskonna arendamise, majandusliku ja sotsiaalse kohanemisvõime, keskkonnakaitse ja -parandamise ning haldussuutlikkuse suurendamise teel majanduskasvu ja tööhõive tingimusi. Kõnealune eesmärk on fondide prioriteet;

(...)

Ettepanekus kuulub “haldussuutlikkus” (ingl. k administrative efficiency) lähenemise eesmärgiga seoses rahastatava tegevuse alla. “Haldussuutlikkuse” mõistet, mida mainitakse ka artikli 25 lõike 3 punktis b ja artikli 26 lõike 3 punktis c, tuleks täpsustada, eriti sellepärast, et ettepanekus kasutatakse ka mõistet administrative capacity (artikli 44 lõige 1).

Artikkel 5.1 ja 5.2

| 1. | Lähenemise eesmärgi raames võib struktuurifondidest toetada piirkondi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1059/2003 tähenduses statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri II tasandile (NUTS II tasand), mille ostujõu pariteetides väljendatud SKT inimese kohta [kuupäev] kättesaadavate ühenduse viimase kolme aasta andmete põhjal on alla 75 % ühenduse keskmisest. |
| --- | --- |

1.

Lähenemise eesmärgi raames võib struktuurifondidest toetada piirkondi, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1059/2003 tähenduses statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri II tasandile (NUTS II tasand), mille ostujõu pariteetides väljendatud SKT inimese kohta [kuupäev] kättesaadavate ühenduse viimase kolme aasta andmete põhjal on alla 75 % ühenduse keskmisest.

| 2. | NUTS II tasandi piirkonnad, mille ostujõu pariteetides väljendatud SKT inimese kohta [kuupäev] kättesaadavate ühenduse viimase kolme aasta andmete põhjal on 75 % — [...]% ühenduse keskmisest, võivad saada üleminekuperioodil struktuurifondidest eriviisilist toetust. |
| --- | --- |

2.

NUTS II tasandi piirkonnad, mille ostujõu pariteetides väljendatud SKT inimese kohta [kuupäev] kättesaadavate ühenduse viimase kolme aasta andmete põhjal on 75 % — [...]% ühenduse keskmisest, võivad saada üleminekuperioodil struktuurifondidest eriviisilist toetust.

Arenguerinevuste mitmetahulisuse tõttu ei piisa piirkondade abikõlblikkuse määratlemisel ainuüksi SKT kasutamisest. Tähelepanuta ei tohiks jääda järgmised olulised aspektid: alusinfrastruktuuri olemasolu, tööpuuduse määr, tööjõu produktiivsus, majanduslik struktuur, haridus ja koolitus, keskkonna kvaliteet, emigratsioon, teadus- ja arendustöö.

Artikkel 5.2

| 2. | NUTS II tasandi piirkonnad, mille ostujõu pariteetides väljendatud SKT inimese kohta [kuupäev] kättesaadavate ühenduse viimase kolme aasta andmete põhjal on 75 % — [...]% ühenduse keskmisest, võivad saada üleminekuperioodil struktuurifondidest eriviisilist toetust. |
| --- | --- |

2.

NUTS II tasandi piirkonnad, mille ostujõu pariteetides väljendatud SKT inimese kohta [kuupäev] kättesaadavate ühenduse viimase kolme aasta andmete põhjal on 75 % — [...]% ühenduse keskmisest, võivad saada üleminekuperioodil struktuurifondidest eriviisilist toetust.

Selguse huvides tuleks ära tuua ka teine ühenduse keskmine protsendimäär.

Artikkel 6.1

| 1. | Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames võib struktuurifondidest toetada piirkondi, mis ei kuulu artikli 5 lõigete 1 ja 2 alla. Artiklis 25 osutatud riikliku strateegilise raamistiku esitamisel peab iga asjaomane liikmesriik märkima NUTS I ja NUTS II piirkonnad, mille kohta ta esitab ERFile rahastamiseks programmi. |
| --- | --- |

1.

Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames võib struktuurifondidest toetada piirkondi, mis ei kuulu artikli 5 lõigete 1 ja 2 alla. Artiklis 25 osutatud riikliku strateegilise raamistiku esitamisel peab iga asjaomane liikmesriik märkima NUTS I ja NUTS II piirkonnad, mille kohta ta esitab ERFile rahastamiseks programmi.

Samuti tuleks märkida, et “piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive” eesmärk on potentsiaalselt väga laiaulatuslik ja seetõttu kõiki valdkondi käsitlev. Nimetatud eesmärgi puhul tuleks määratleda abikõlblikkuskriteeriumid.

Artikkel 7.1 ja 7.2

| 1. | Piiriülese koostöö eesmärgil võib rahastada sisemaismaapiiri ja teatavatel juhtudel välismaismaapiiri ääres asuvaid NUTS III taseme ühenduse piirkondi ning teatavaid merepiiriga NUTS III taseme ühenduse piirkondi, mis ei asu üldjuhul üksteisest üle 150 km kaugusel, võttes arvesse võimalikke kohandusi, mis on vajalikud koostöömeetmete sidususe ja järjepidevuse tagamiseks. Komisjon võtab kohe pärast käesoleva määruse jõustumist vastavalt artikli 104 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu abikõlblike piirkondade loetelu. Loetelu kehtib alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

1.

Piiriülese koostöö eesmärgil võib rahastada sisemaismaapiiri ja teatavatel juhtudel välismaismaapiiri ääres asuvaid NUTS III taseme ühenduse piirkondi ning teatavaid merepiiriga NUTS III taseme ühenduse piirkondi, mis ei asu üldjuhul üksteisest üle 150 km kaugusel, võttes arvesse võimalikke kohandusi, mis on vajalikud koostöömeetmete sidususe ja järjepidevuse tagamiseks. Komisjon võtab kohe pärast käesoleva määruse jõustumist vastavalt artikli 104 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu abikõlblike piirkondade loetelu. Loetelu kehtib alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

| 2. | Riikidevahelise koostöö eesmärgil võtab komisjon artiklites 23 ja 24 osutatud ühenduse strateegiliste suuniste põhjal vastavalt artikli 104 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu abikõlblike riikidevahelise koostöö piirkondade loetelu. Loetelu kehtib alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

2.

Riikidevahelise koostöö eesmärgil võtab komisjon artiklites 23 ja 24 osutatud ühenduse strateegiliste suuniste põhjal vastavalt artikli 104 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu abikõlblike riikidevahelise koostöö piirkondade loetelu. Loetelu kehtib alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

“Euroopa territoriaalse koostöö” eesmärgi kirjeldusele oleks pidanud eelnema nende alade olukorra analüüs ja nende vajaduste selge määratlemine, keskendudes tegevuse koondamisele. Abikõlblike tsoonide valikut puudutavaid sätteid tuleks täiendada nii, et need sisaldaksid täpselt määratletud ja läbimõeldud kriteeriume.

Artikkel 10.3

| 3. | Komisjon konsulteerib igal aastal fondidest toetuse saamise osas Euroopa tasandil sotsiaalpartnereid esindavate organisatsioonidega. |
| --- | --- |

3.

Komisjon konsulteerib igal aastal fondidest toetuse saamise osas Euroopa tasandil sotsiaalpartnereid esindavate organisatsioonidega.

Artikli 10 lõike 1 punktis b viidatakse majandus- ja sotsiaalpartneritele. Soovitav oleks kasutada sama väljendit ka kolmandas lõikes.

Artikkel 13

| 1. | Struktuurifondide toetus ei asenda liikmesriigi avaliku sektori või samaväärseid struktuurilisi kulusid. |
| --- | --- |

1.

Struktuurifondide toetus ei asenda liikmesriigi avaliku sektori või samaväärseid struktuurilisi kulusid.

| 2. | Lähenemise eesmärgi alla kuuluvate piirkondade puhul määravad komisjon ja liikmesriik kindlaks taseme, millel liikmesriik hoiab programmitöö perioodi jooksul avaliku sektori või samaväärsed struktuurilised kulud kõigis asjaomastes piirkondades. Liikmesriik ja komisjon lepivad kulude suhtes kokku artiklis 25 osutatud riikliku strateegilise raamistiku raames. |
| --- | --- |

2.

Lähenemise eesmärgi alla kuuluvate piirkondade puhul määravad komisjon ja liikmesriik kindlaks taseme, millel liikmesriik hoiab programmitöö perioodi jooksul avaliku sektori või samaväärsed struktuurilised kulud kõigis asjaomastes piirkondades. Liikmesriik ja komisjon lepivad kulude suhtes kokku artiklis 25 osutatud riikliku strateegilise raamistiku raames.

| 3. | Lõikes 2 osutatud kulude tase peab olema vähemalt võrdne eelmise programmitöö perioodi tegelike keskmiste aastaste kulude summaga. |
| --- | --- |

3.

Lõikes 2 osutatud kulude tase peab olema vähemalt võrdne eelmise programmitöö perioodi tegelike keskmiste aastaste kulude summaga.

| 4. | Kulude tase määratakse kindlaks rahastamise üldiste makromajanduslike tingimuste põhjal ja võttes arvesse majanduslikke eriolukordi, näiteks privatiseerimist ja avaliku sektori struktuuriliste või samaväärsete kulude erandlikku taset liikmesriigis eelmisel programmitöö perioodil. Komisjon viib lähenemise eesmärgi puhul koostöös iga liikmesriigiga läbi täiendavuse vahekontrolli 2011. aastal ja järelkontrolli 30. juuniks 2016. Kui liikmesriik ei suuda 30. juunil 2016 tõendada, et ta on pidanud kinni riikliku strateegilise raamistiku raames kokkulepitud täiendavusest, teeb komisjon vastavalt artiklis 101 sätestatud korrale finantskorrektsiooni. |
| --- | --- |

4.

Kulude tase määratakse kindlaks rahastamise üldiste makromajanduslike tingimuste põhjal ja võttes arvesse majanduslikke eriolukordi, näiteks privatiseerimist ja avaliku sektori struktuuriliste või samaväärsete kulude erandlikku taset liikmesriigis eelmisel programmitöö perioodil. Komisjon viib lähenemise eesmärgi puhul koostöös iga liikmesriigiga läbi täiendavuse vahekontrolli 2011. aastal ja järelkontrolli 30. juuniks 2016. Kui liikmesriik ei suuda 30. juunil 2016 tõendada, et ta on pidanud kinni riikliku strateegilise raamistiku raames kokkulepitud täiendavusest, teeb komisjon vastavalt artiklis 101 sätestatud korrale finantskorrektsiooni.

Täiendavusprintsiibi rakendamisega seotud kontrolliprotseduur on ette nähtud ainult lähenemiseesmärgi kohta. Kahe ülejäänud eesmärgi kohta, mis katavad umbes 20 % assigneeringutest, vastav säte puudub. Üksnes seletuskirja punktis 5.3 täpsustatakse, et liikmesriigid vastutavad kontrollimise läbiviimise eest vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele. Ettepaneku kohaselt ei pea komisjonile esitama asjassepuutuvat teavet liikmesriikide poolt läbiviidud kontrollide tulemuste kohta. See tähendab muudatust võrreldes kehtiva seadusandlusega (määruse nr 1260/99 artikli 11 lõige 3).

Artikkel 13.3

| 3. | Lõikes 2 osutatud kulude tase peab olema vähemalt võrdne eelmise programmitöö perioodi tegelike keskmiste aastaste kulude summaga.
  Kulude tase määratakse kindlaks rahastamise üldiste makromajanduslike tingimuste põhjal ja võttes arvesse majanduslikke eriolukordi, näiteks privatiseerimist ja avaliku sektori struktuuriliste või samaväärsete kulude erandlikku taset liikmesriigis eelmisel programmitöö perioodil. |
| --- | --- |

3.

Lõikes 2 osutatud kulude tase peab olema vähemalt võrdne eelmise programmitöö perioodi tegelike keskmiste aastaste kulude summaga.

Kulude tase määratakse kindlaks rahastamise üldiste makromajanduslike tingimuste põhjal ja võttes arvesse majanduslikke eriolukordi, näiteks privatiseerimist ja avaliku sektori struktuuriliste või samaväärsete kulude erandlikku taset liikmesriigis eelmisel programmitöö perioodil.

Võimalus arvesse võtta üldisi makromajanduslikke tingimusi ja teatavaid majanduslikke eriolukordi ilma täiendavate seletusteta annab suure otsustusvabaduse.

Artikkel 16.1

| 1. | Lähenemise eesmärgi koguvahendid moodustavad 78,54 % artikli 15 esimeses lõigus nimetatud vahenditest (ehk kokku 264,0 miljardit eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:






  a) | 67,34 % artikli 5 lõikes 1 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust; |
| --- | --- | --- |

1.

Lähenemise eesmärgi koguvahendid moodustavad 78,54 % artikli 15 esimeses lõigus nimetatud vahenditest (ehk kokku 264,0 miljardit eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:

a)

67,34 % artikli 5 lõikes 1 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust;

| b) | 8,38 % artikli 5 lõikes 2 osutatud eriviisilistele üleminekuperioodi toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust; |
| --- | --- |

b)

8,38 % artikli 5 lõikes 2 osutatud eriviisilistele üleminekuperioodi toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust;

| c) | 23,86 % artikli 5 lõikes 3 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena toetuse saamise tingimustele vastava elanikkonna suurust, rahvamajanduse kogutoodangut elaniku kohta, võttes arvesse riigi jõukuse kasvu eelmise perioodil, ja pindala; ning |
| --- | --- |

c)

23,86 % artikli 5 lõikes 3 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena toetuse saamise tingimustele vastava elanikkonna suurust, rahvamajanduse kogutoodangut elaniku kohta, võttes arvesse riigi jõukuse kasvu eelmise perioodil, ja pindala; ning

| d) | 0,42 % artikli 5 lõikes 4 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumina abikõlbliku elanikkonna suurust. |
| --- | --- |

d)

0,42 % artikli 5 lõikes 4 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumina abikõlbliku elanikkonna suurust.

Soovitav oleks märkida, kuidas kaaluti kriteeriume, mille alusel vahendid eri valdkondade vahel jaotatakse.

Artikkel 16.2

| 2. | Lõike 1 punktis b osutatud assigneeringute jaotus aastate kaupa kahaneb alates 1. jaanuarist 2007. Assigneeringud on 2007. aastal väiksemad kui 2006. aastal, v.a sellistes piirkondades, mis ei kuulunud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/1999 1. jaanuaril 2000 täielikult eesmärgi 1 alla ja mille suhtes 2007. aasta assigneeringud peavad olema objektiivsed ja ausad. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 punktis b osutatud assigneeringute jaotus aastate kaupa kahaneb alates 1. jaanuarist 2007. Assigneeringud on 2007. aastal väiksemad kui 2006. aastal, v.a sellistes piirkondades, mis ei kuulunud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/1999 1. jaanuaril 2000 täielikult eesmärgi 1 alla ja mille suhtes 2007. aasta assigneeringud peavad olema objektiivsed ja ausad.

Tekstis ei täpsustata väljendit “objektiivsed ja ausad”.

Artikkel 17.1

| 1. | Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi koguvahendid moodustavad 17,22 % artikli 15 esimeses lõigus nimetatud vahenditest (ehk kokku 57,9 miljardit eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:






  a) | 83,44 % artikli 6 lõikes 1 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, töötust, tööhõive määra ja rahvastikutihedust; ning |
| --- | --- | --- |

1.

Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi koguvahendid moodustavad 17,22 % artikli 15 esimeses lõigus nimetatud vahenditest (ehk kokku 57,9 miljardit eurot) ja jaotatakse eesmärgi eri osade vahel järgmiselt:

a)

83,44 % artikli 6 lõikes 1 osutatud toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, töötust, tööhõive määra ja rahvastikutihedust; ning

| b) | 16,56 % artikli 6 lõikes 2 osutatud eriviisilistele üleminekuperioodi toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust. |
| --- | --- |

b)

16,56 % artikli 6 lõikes 2 osutatud eriviisilistele üleminekuperioodi toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust.

Soovitav oleks märkida, kuidas kaaluti kriteeriume, mille alusel jaotatakse vahendid eri valdkondade vahel.

Artikkel 17.2

| 2. | Lõike 1 punktis a nimetatud assigneeringud jaotatakse ERFist ja ESFist rahastatavate rakenduskavade vahel võrdselt. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 punktis a nimetatud assigneeringud jaotatakse ERFist ja ESFist rahastatavate rakenduskavade vahel võrdselt.

Tekstis tuleks täpsustada, kuidas toimub assigneeringute jaotamine ERDFi ja ESFi vahel.

Artikkel 17.4

| 4. | Lõike 1 punktis b osutatud assigneeringute jaotus aastate kaupa kahaneb alates 1. jaanuarist 2007. Assigneeringud on 2007. aastal väiksemad kui 2006. aastal, v.a sellistes piirkondades, mis kuuluvad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/1999 alates 2004. aastast eesmärgi 1 alla ja mille suhtes 2007. aasta assigneeringud peavad olema objektiivsed ja ausad. |
| --- | --- |

4.

Lõike 1 punktis b osutatud assigneeringute jaotus aastate kaupa kahaneb alates 1. jaanuarist 2007. Assigneeringud on 2007. aastal väiksemad kui 2006. aastal, v.a sellistes piirkondades, mis kuuluvad vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/1999 alates 2004. aastast eesmärgi 1 alla ja mille suhtes 2007. aasta assigneeringud peavad olema objektiivsed ja ausad.

Tekstis ei täpsustata väljendit “objektiivsed ja ausad”.

Artikkel 22

Komisjon tagab, et vastavalt käesolevale määrusele mis tahes liikmesriigile fondidest eraldatud aastaste assigneeringute kogusumma, sealhulgas ERFi toetus Euroopa naaberluse ja partnerluse rahastamisvahendi piiriülese koostöö harule vastavalt määrusele (EÜ) nr [...] ja ühinemiseelsele rahastamisvahendile vastavalt määrusele (EÜ) nr [...], Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi toetus, mis pärineb vastavalt määrusele (EÜ) nr [...] EAGGFi arendusrahastust, ning määrusel (EÜ) nr [...] põhinev Euroopa Kalandusfondi toetus, mis aitavad kaasa lähenemise eesmärgile, ei ületaks institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmise ajal antud hinnangul 4 % kõnealuse liikmesriigi SKTst.

Eelnevas lõigus mainitud rahastamisvahendeid, v.a fonde käsitlevad määrused peavad sisaldama sarnast sätet.

Liikmesriikidele fondidest eraldatavate aastaste assigneeringute kogusumma puhul ei ole rakendatud preambuli kolmekümnendas lõigus esitatud ideed, mille kohaselt liikmesriikidele eraldatakse aastaseid assigneeringuid vastavalt nende suutlikkusele toetust vastu võtta.

Artikkel 24

Vastavalt asutamislepingu artiklis 161 sätestatud korrale võetakse artiklis 23 osutatud ühenduse strateegilised suunised vastu hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Vajaduse korral vaadatakse ühenduse strateegilised suunised vastavalt asutamislepingu artiklis 161 sätestatud korrale vahepeal läbi, et võtta eelkõige arvesse ühenduse prioriteetides toiminud muutusi.

Samuti tuleks kaaluda, kuidas ühenduse strateegiliste suuniste võimalik muutmine mõjutab siseriiklikke strateegilisi raamistikke. Raamistike ümbervaatamist ei mainita üheski artiklis.

Artikkel 25.3

| 3. | Riikliku strateegilise raamistiku strateegia osas tuleb täpsustada lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames valitud strateegiad ning tõestada arengutaseme erinevuste, nõrkade külgede ja eelkõige Euroopa ja maailma majanduse eeldatavate muudatustega seotud potentsiaali analüüsi põhjal, et nimetatud valikud on kooskõlas ühenduse strateegiliste suunistega. Kõnealuses osas tuleb täpsustada:
  (...)






  b) | üksnes lähenemise eesmärgi puhul tegevus, mida kavandatakse liikmesriikide haldussuutlikkuse tugevdamiseks, k.a seoses fondide juhtimisega, ja artikli 46 lõikes 1 osutatud hindamiskava; |
| --- | --- | --- |

3.

Riikliku strateegilise raamistiku strateegia osas tuleb täpsustada lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames valitud strateegiad ning tõestada arengutaseme erinevuste, nõrkade külgede ja eelkõige Euroopa ja maailma majanduse eeldatavate muudatustega seotud potentsiaali analüüsi põhjal, et nimetatud valikud on kooskõlas ühenduse strateegiliste suunistega. Kõnealuses osas tuleb täpsustada:

(...)

b)

üksnes lähenemise eesmärgi puhul tegevus, mida kavandatakse liikmesriikide haldussuutlikkuse tugevdamiseks, k.a seoses fondide juhtimisega, ja artikli 46 lõikes 1 osutatud hindamiskava;

(...)

Määruse ettepanekus on kirjas, et valitud strateegia puhul täpsustatakse “tegevus, mida kavandatakse liikmesriikide haldussuutlikkuse tugevdamiseks, k.a seoses fondide juhtimisega”. See aga tähendab, et mõistet “liikmesriigi haldussuutlikkuse tugevdamine” on võimalik rakendada ka mujal kui ainult fondide juhtimisel. Seega tekib oht, et võidakse rahastada väga suurt hulka erinevaid tegevusi.

Artikkel 25.3

| 3. | Riikliku strateegilise raamistiku strateegia osas tuleb täpsustada lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames valitud strateegiad ning tõestada arengutaseme erinevuste, nõrkade külgede ja eelkõige Euroopa ja maailma majanduse eeldatavate muudatustega seotud potentsiaali analüüsi põhjal, et nimetatud valikud on kooskõlas ühenduse strateegiliste suunistega. Kõnealuses osas tuleb täpsustada:
  (...)
  Järelevalve võimaldamiseks peaksid punktis a osutatud prioriteetide põhieesmärgid olema mõõdetavad ning tuleks määrata kindlaks piiratud arv tulemuslikkuse ja mõju näitajaid. |
| --- | --- |

3.

Riikliku strateegilise raamistiku strateegia osas tuleb täpsustada lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames valitud strateegiad ning tõestada arengutaseme erinevuste, nõrkade külgede ja eelkõige Euroopa ja maailma majanduse eeldatavate muudatustega seotud potentsiaali analüüsi põhjal, et nimetatud valikud on kooskõlas ühenduse strateegiliste suunistega. Kõnealuses osas tuleb täpsustada:

(...)

Järelevalve võimaldamiseks peaksid punktis a osutatud prioriteetide põhieesmärgid olema mõõdetavad ning tuleks määrata kindlaks piiratud arv tulemuslikkuse ja mõju näitajaid.

Väljend “piiratud arv” ilma lisaselgitusteta ei ole kohane. Kõige tähtsam on, et valitud näitajate abil oleks võimalik asjakohasel viisil esitada saadud tulemused ja nende mõju.

Artikkel 25.4

| 4. | Lähenemise eesmärgi ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul peab toimingute osa sisaldama järgmist:






  a) | rakenduskavade loetelu ja iga fondi soovituslik aastaeraldis rakenduskava kaupa, milles on tagatud piisav tasakaal piirkondlike ja valdkondlike meetmete vahel. Kõnealune loetelu peab sisaldama artiklis 49 viidatud siseriikliku ettenägematute kulude reservi summat; |
| --- | --- | --- |

4.

Lähenemise eesmärgi ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul peab toimingute osa sisaldama järgmist:

a)

rakenduskavade loetelu ja iga fondi soovituslik aastaeraldis rakenduskava kaupa, milles on tagatud piisav tasakaal piirkondlike ja valdkondlike meetmete vahel. Kõnealune loetelu peab sisaldama artiklis 49 viidatud siseriikliku ettenägematute kulude reservi summat;

(...)

Väljendi “piisav tasakaal” tähendust ei ole täpsustatud.

Artikkel 26.2

| 2. | Iga liikmesriik saadab komisjonile riikliku strateegilise raamistiku kohta ettepaneku võimalikult kiiresti pärast ühenduse strateegiliste suuniste vastuvõtmist. Liikmesriigid võivad teha otsuse esitada artiklis 31 osutatud rakenduskavad samal ajal. Komisjon peab partnerluse raames kõnealuse ettepaneku üle läbirääkimisi. |
| --- | --- |

2.

Iga liikmesriik saadab komisjonile riikliku strateegilise raamistiku kohta ettepaneku võimalikult kiiresti pärast ühenduse strateegiliste suuniste vastuvõtmist. Liikmesriigid võivad teha otsuse esitada artiklis 31 osutatud rakenduskavad samal ajal. Komisjon peab partnerluse raames kõnealuse ettepaneku üle läbirääkimisi.

Väljend “võimalikult kiiresti” tuleks asendada kindla tähtajaga.

Artikkel 30

Asutamislepingu artikli 159 teises lõigus nimetatud komisjoni aruanne peab sisaldama järgmist:

| a) | majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, sealhulgas piirkondade sotsiaalmajandusliku olukorra ja arengu ning ühenduse prioriteetide kaasamisega seotud edusammude kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, sealhulgas piirkondade sotsiaalmajandusliku olukorra ja arengu ning ühenduse prioriteetide kaasamisega seotud edusammude kirjeldus;

| b) | fondide, EIP ja muude rahastamisvahendite rolli ning mõju kirjeldus, mida muu ühenduse ja siseriiklik poliitika on avaldanud tehtud edusammudele. Aruanne peab sisaldama vajaduse korral ettepanekuid ühenduse meetmete ja poliitika kohta, mis tuleks võtta vastu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks. Samuti tuleb selles vajaduse korral esitada ettepanekud, mis käsitlevad ühtekuuluvus strateegiliste suunistes sisalduvate ühenduse uute poliitiliste algatuste kohandamist. Ühtekuuluvusaruanne asendab selle esitamise aastal artiklis 28 osutatud komisjoni aruannet. Selle üle toimub vastavalt artiklis 29 sätestatud korrale iga-aastane arutelu. |
| --- | --- |

b)

fondide, EIP ja muude rahastamisvahendite rolli ning mõju kirjeldus, mida muu ühenduse ja siseriiklik poliitika on avaldanud tehtud edusammudele. Aruanne peab sisaldama vajaduse korral ettepanekuid ühenduse meetmete ja poliitika kohta, mis tuleks võtta vastu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks. Samuti tuleb selles vajaduse korral esitada ettepanekud, mis käsitlevad ühtekuuluvus strateegiliste suunistes sisalduvate ühenduse uute poliitiliste algatuste kohandamist. Ühtekuuluvusaruanne asendab selle esitamise aastal artiklis 28 osutatud komisjoni aruannet. Selle üle toimub vastavalt artiklis 29 sätestatud korrale iga-aastane arutelu.

Oleks soovitav sätestada, et ühtekuuluvusaruandes tuleb käsitleda ka ühtekuuluvuse territoriaalset ulatust.

Artikkel 31.3

| 3. | Liikmesriik esitab rakenduskava kohta komisjonile ettepaneku, mis sisaldab kõiki artiklis 36 nimetatud osasid, võimalikult kiiresti pärast artiklis 26 nimetatud komisjoni otsust või üheaegselt artiklis 26 nimetatud riikliku strateegilise raamistiku esitamisega. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriik esitab rakenduskava kohta komisjonile ettepaneku, mis sisaldab kõiki artiklis 36 nimetatud osasid, võimalikult kiiresti pärast artiklis 26 nimetatud komisjoni otsust või üheaegselt artiklis 26 nimetatud riikliku strateegilise raamistiku esitamisega.

Väljend “võimalikult kiiresti” tuleks asendada kindla tähtajaga.

Artikkel 31.5

| 5. | Komisjon võtab iga rakenduskava vastu võimalikult kiiresti pärast seda, kui liikmesriik on selle ametlikult esitanud. |
| --- | --- |

5.

Komisjon võtab iga rakenduskava vastu võimalikult kiiresti pärast seda, kui liikmesriik on selle ametlikult esitanud.

Väljend “võimalikult kiiresti” tuleks asendada kindla tähtajaga (praeguse tähtaja pikkus on viis kuud).

Artikkel 32.2

Komisjon võtab otsuse rakenduskavade parandamise taotluste kohta vastu võimalikult kiiresti pärast liikmesriigi ametliku taotluse esitamist.

Väljend “võimalikult kiiresti” tuleks asendada kindla tähtajaga.

Artikkel 35.4

| 4. | Kui komisjon peab seda suurprojektide hindamise eesmärgil kohaseks, võib ta EIPil paluda vaadata läbi kõnealuste projektide tehniline kvaliteet ning majanduslik ja rahaline elujõulisus, eriti seoses rakendatavate või väljatöötatavate finantskorraldusvahenditega. |
| --- | --- |

4.

Kui komisjon peab seda suurprojektide hindamise eesmärgil kohaseks, võib ta EIPil paluda vaadata läbi kõnealuste projektide tehniline kvaliteet ning majanduslik ja rahaline elujõulisus, eriti seoses rakendatavate või väljatöötatavate finantskorraldusvahenditega.

Neljas lõige erineb iseloomult ülejäänud kolmest lõikest ning sobiks oma sisu poolest paremini artiklisse 40.

Artikkel 36.1

| 1. | Lähenemise eesmärgiga ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgiga seotud rakenduskavad peavad sisaldama järgmist:
  (...)






  c) | teave prioriteetide ja nende konkreetsete eesmärkide kohta. Kõnealuste eesmärkide rakendamist, tulemusi ja mõju peab olema võimalik mõõta piiratud arvu näitajate abil, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Näitajad peavad võimaldama mõõta edasiminekut, võrreldes esialgse olukorraga, ja eesmärkide mõjusust prioriteetide elluviimisel; |
| --- | --- | --- |

1.

Lähenemise eesmärgiga ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgiga seotud rakenduskavad peavad sisaldama järgmist:

(...)

c)

teave prioriteetide ja nende konkreetsete eesmärkide kohta. Kõnealuste eesmärkide rakendamist, tulemusi ja mõju peab olema võimalik mõõta piiratud arvu näitajate abil, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Näitajad peavad võimaldama mõõta edasiminekut, võrreldes esialgse olukorraga, ja eesmärkide mõjusust prioriteetide elluviimisel;

(...)

Väljend “piiratud arvu näitajate abil, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet” vajaks täpsustamist.

Artikkel 36.4

| 4. | ERFist rahastatavad tegevuskavad, mis on seotud lähenemise eesmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgiga, peavad lisaks sisaldama järgmist:






  a) | iga piirkondliku programmi puhul piirkondadevahelise koostöö meetmed, mida rakendatakse koos vähemalt ühe piirkonnaga teises liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

4.

ERFist rahastatavad tegevuskavad, mis on seotud lähenemise eesmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgiga, peavad lisaks sisaldama järgmist:

a)

iga piirkondliku programmi puhul piirkondadevahelise koostöö meetmed, mida rakendatakse koos vähemalt ühe piirkonnaga teises liikmesriigis;

(...)

Asjassepuutuv tegevus on pigem seotud “Euroopa piirkondliku koostöö” eesmärgiga.

Artikkel 40.3

| 3. | Komisjon võtab otsuse vastu võimalikult kiiresti pärast seda, kui liikmesriik või korraldusasutus on esitanud artiklis 39 osutatud teabe. Kõnealuses otsuses määratakse kindlaks füüsiline objekt, summa, mille suhtes kohaldatakse prioriteedi kaasrahastamise määra, ja iga-aastane ajakava. |
| --- | --- |

3.

Komisjon võtab otsuse vastu võimalikult kiiresti pärast seda, kui liikmesriik või korraldusasutus on esitanud artiklis 39 osutatud teabe. Kõnealuses otsuses määratakse kindlaks füüsiline objekt, summa, mille suhtes kohaldatakse prioriteedi kaasrahastamise määra, ja iga-aastane ajakava.

Väljend “võimalikult kiiresti” tuleks asendada kindla tähtajaga.

Artikkel 45.3

| 3. | Lõikes 1 osutatud hindamistegevused teostatakse vajaduse korral liikmesriikide või komisjoni vastutusel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning liikmesriigi ja komisjoni vahelise partnerluse alusel. Hindamised viivad läbi sõltumatud hindajad. Tulemused avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui hindamise eest vastutav ametiasutus esitab selgesõnalise vastuväite vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 juurdepääsu kohta dokumentidele. |
| --- | --- |

3.

Lõikes 1 osutatud hindamistegevused teostatakse vajaduse korral liikmesriikide või komisjoni vastutusel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning liikmesriigi ja komisjoni vahelise partnerluse alusel. Hindamised viivad läbi sõltumatud hindajad. Tulemused avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui hindamise eest vastutav ametiasutus esitab selgesõnalise vastuväite vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 juurdepääsu kohta dokumentidele.

Väljendit “proportsionaalsuse põhimõte” ei ole täpsustatud.

Artikkel 46.5

| 5. | Programmitöö perioodil korraldavad liikmesriigid ühekordse, rakenduskavade järelvalvega seotud hindamise, kui kavade järelvalve tulemusena ilmneb märkimisväärne erinevus esialgsetest eesmärkidest ning kui tehakse ettepanek rakenduskavade parandamiseks. Tulemused saadetakse rakenduskava järelvalvekomiteele ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

Programmitöö perioodil korraldavad liikmesriigid ühekordse, rakenduskavade järelvalvega seotud hindamise, kui kavade järelvalve tulemusena ilmneb märkimisväärne erinevus esialgsetest eesmärkidest ning kui tehakse ettepanek rakenduskavade parandamiseks. Tulemused saadetakse rakenduskava järelvalvekomiteele ja komisjonile.

Tekstis ei selgitata, mida tähendavad väljendid “märkimisväärne erinevus esialgsetest eesmärkidest” ja “rakenduskavade parandamine”.

Viimane märkus puudutab ainult prantsuskeelset teksti; omadussõna “märkimisväärne” ei esine kõigis keeleversioonides.

Artikkel 48

| 1. | Artiklis 29 osundatud iga-aastase aruteluga seoses peab nõukogu aastal 2011 kooskõlas asutamislepingu artiklis 161 sätestatud korraga jagama artiklis 20 osutatud reservi liikmesriikide vahel, premeerida neid algse olukorraga võrreldes saavutatud arengu eest:






  a) | lähenemiseesmärgi puhul järgmiste kriteeriumide alusel:






  i) | sisemajanduse kogutoodangu kasv inimese kohta, võrreldes ühenduse keskmisega NUTS II tasemel, põhinedes ajavahemikul 2004–2010 kättesaadavatel andmetel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklis 29 osundatud iga-aastase aruteluga seoses peab nõukogu aastal 2011 kooskõlas asutamislepingu artiklis 161 sätestatud korraga jagama artiklis 20 osutatud reservi liikmesriikide vahel, premeerida neid algse olukorraga võrreldes saavutatud arengu eest:

a)

lähenemiseesmärgi puhul järgmiste kriteeriumide alusel:

i)

sisemajanduse kogutoodangu kasv inimese kohta, võrreldes ühenduse keskmisega NUTS II tasemel, põhinedes ajavahemikul 2004–2010 kättesaadavatel andmetel;

| ii) | tööhõive määra kasv NUTS II tasemel, põhinedes ajavahemikul 2004–2010 kättesaadavatel andmetel; |
| --- | --- |

ii)

tööhõive määra kasv NUTS II tasemel, põhinedes ajavahemikul 2004–2010 kättesaadavatel andmetel;

| b) | piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul järgmiste kriteeriumide alusel:






  i) | proportsionaalselt piirkondadele, mis kulutasid ajavahemikul 2007–2010 vähemalt 50 % oma ERF-i assigneeringutest innovatsiooniga seotud tegevusele nagu osutatud määruse (EÜ) nr [...] artikli 5 lõikes 1; |
| --- | --- | --- |

b)

piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul järgmiste kriteeriumide alusel:

i)

proportsionaalselt piirkondadele, mis kulutasid ajavahemikul 2007–2010 vähemalt 50 % oma ERF-i assigneeringutest innovatsiooniga seotud tegevusele nagu osutatud määruse (EÜ) nr [...] artikli 5 lõikes 1;

| ii) | tööhõive määra kasv NUTS II tasemel, põhinedes ajavahemiku 2004–2010 kohta kättesaadavatel andmetel. |
| --- | --- |

ii)

tööhõive määra kasv NUTS II tasemel, põhinedes ajavahemiku 2004–2010 kohta kättesaadavatel andmetel.

| 2. | Iga liikmesriik eraldab asjaomased summad rakenduskavade vahel, võttes arvesse eelmises lõikes osutatud tingimusi. |
| --- | --- |

2.

Iga liikmesriik eraldab asjaomased summad rakenduskavade vahel, võttes arvesse eelmises lõikes osutatud tingimusi.

Tegevusreservi kasutuselevõtt sõltub peamiselt teatud kriteeriumidest, mille põhjal on väga raske otsustada, missugune on nende otsene seotus ühenduse abi sihteesmärgiks oleva tegevusega. SKT ja tööhõive määra muutused sõltuvad palju keerulisematest teguritest kui ainult rakenduskavadest, mille rahanduslik mõju on tavaliselt veelgi enam piiratud kui riiklikud investeeringud tervikuna. Pealegi saadakse olukorrast liiga kitsas ülevaade, kui arvestatakse ainult näitajate abil väljendatavat kasvu, kuna struktuurimeetmed võivad sama hästi olla kaasa aidanud ka languse peatamisele.

Artikkel 50

Fondide osalust muudetakse, pidades silmas järgmist:

| a) | konkreetsete, eriti majanduslikku, sotsiaalset või territoriaalset laadi probleemide tõsidus; |
| --- | --- |

a)

konkreetsete, eriti majanduslikku, sotsiaalset või territoriaalset laadi probleemide tõsidus;

| b) | iga prioriteedi olulisus ühenduse prioriteetidele, nagu esitatud ühenduse strateegilistes suunistes; |
| --- | --- |

b)

iga prioriteedi olulisus ühenduse prioriteetidele, nagu esitatud ühenduse strateegilistes suunistes;

| c) | keskkonna kaitsmine ja parandamine, eriti läbi ettevaatuspõhimõtte, ennetusmeetmete põhimõtte ning põhimõtte, et saastaja peaks maksma, rakendamise; |
| --- | --- |

c)

keskkonna kaitsmine ja parandamine, eriti läbi ettevaatuspõhimõtte, ennetusmeetmete põhimõtte ning põhimõtte, et saastaja peaks maksma, rakendamise;

| d) | erafinantseerimise määr, eriti avaliku- ja erasektori koostöös, kõnealustel aladel. |
| --- | --- |

d)

erafinantseerimise määr, eriti avaliku- ja erasektori koostöös, kõnealustel aladel.

Osaluse muutmisastmele rakendatavate kriteeriumide valikut tuleks põhjendada.

Artikkel 54.2

| 2. | Tulusate projektide avaliku sektori kulud arvutatakse, lahutades investeerimiskuludest investeeringu puhastulu jooksva väärtuse konkreetse võrdlusperioodi jooksul. Arvutuses tuleb võtta arvesse kõnealuse investeeringu kategooria tavaliselt prognoositavat kulutasuvust ja saastaja maksab põhimõtte rakendamist ning vajadusel vastava liikmesriigi suhtelise jõukusega seotud võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Tulusate projektide avaliku sektori kulud arvutatakse, lahutades investeerimiskuludest investeeringu puhastulu jooksva väärtuse konkreetse võrdlusperioodi jooksul. Arvutuses tuleb võtta arvesse kõnealuse investeeringu kategooria tavaliselt prognoositavat kulutasuvust ja saastaja maksab põhimõtte rakendamist ning vajadusel vastava liikmesriigi suhtelise jõukusega seotud võrdsuse põhimõtet.

Põhimõtte “saastaja maksab” ja liikmesriigi suhtelise jõukusega seotud võrdsuse printsiibi järgimisel rakendatavaid kriteeriume ei ole täpselt määratletud. Komisjon peaks andma metodoloogilist tuge nimetatud projektidega seotud abitasandite loomiseks (vt artikli 40 lõige 2).

Artikkel 55.1

| 1. | Kulud võivad saada toetusi fondidest, kui need on abisaajale tekitatud toimingu teostamisel perioodil 1. jaanuar 2007 — 31. detsember 2015. Kaasrahastatud toimingud ei tohi olla lõpule viidud enne abikõlbulikkuse alguskuupäeva. Suurprojektidega seotud kulud on abikõlbulikud alates komisjonile esitamise kuupäevast. |
| --- | --- |

1.

Kulud võivad saada toetusi fondidest, kui need on abisaajale tekitatud toimingu teostamisel perioodil 1. jaanuar 2007 — 31. detsember 2015. Kaasrahastatud toimingud ei tohi olla lõpule viidud enne abikõlbulikkuse alguskuupäeva. Suurprojektidega seotud kulud on abikõlbulikud alates komisjonile esitamise kuupäevast.

Ehk oleks kasulik teha antud tingimuste osas mööndusi, et võtta arvesse rahastatava tegevuse ettevalmistustööd. Abikõlblikkuse periood võiks seega alata 1. juulil 2006.

Artikkel 55.3

| 3. | Kulude abikõlblikkuseeskirjad määratakse riigi tasandil, välja arvatud iga fondi konkreetses määruses sätestatud erandite korral. Need hõlmavad kõik rakenduskavade raames deklareeritud avaliku sektori kulud. |
| --- | --- |

3.

Kulude abikõlblikkuseeskirjad määratakse riigi tasandil, välja arvatud iga fondi konkreetses määruses sätestatud erandite korral. Need hõlmavad kõik rakenduskavade raames deklareeritud avaliku sektori kulud.

Seoses “Euroopa piirkondliku koostöö” eesmärgiga on raske rakendada riiklikke abikõlblikkuseeskirju, kuna rahastatud tegevus puudutab mitut liikmesriiki. Nimetatud aspekti ei ole arvesse võetud.

Artikkel 57.1

| 1. | Liikmesriikide kehtestatud juhtimis- ja kontrollsüsteemide rakenduskavades nähakse ette:






  a) | juhtimis- ja kontrollorganite ülesannete selge määratlus ja nende ülesannete selge organisisene jaotus; |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriikide kehtestatud juhtimis- ja kontrollsüsteemide rakenduskavades nähakse ette:

a)

juhtimis- ja kontrollorganite ülesannete selge määratlus ja nende ülesannete selge organisisene jaotus;

| b) | juhtimise, kontrolli ning kulude tõendamisega seotud organite omavaheliste ja organisiseste ülesannete selge eristamine; |
| --- | --- |

b)

juhtimise, kontrolli ning kulude tõendamisega seotud organite omavaheliste ja organisiseste ülesannete selge eristamine;

| c) | organitele määratud ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

c)

organitele määratud ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid;

| d) | tõhus siseauditi kord; |
| --- | --- |

d)

tõhus siseauditi kord;

| e) | usaldusväärsed raamatupidamis-, järelevalve- ja finantsaruandlussüsteemid elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

e)

usaldusväärsed raamatupidamis-, järelevalve- ja finantsaruandlussüsteemid elektroonilisel kujul;

| f) | tõhus aruandlus- ja järelevalvesüsteem, kui ülesannete täitmine delegeeritakse; |
| --- | --- |

f)

tõhus aruandlus- ja järelevalvesüsteem, kui ülesannete täitmine delegeeritakse;

| g) | ülesannete täitmiseks vajalike menetlusjuhiste olemasolu; |
| --- | --- |

g)

ülesannete täitmiseks vajalike menetlusjuhiste olemasolu;

| h) | tõhus kord süsteemi nõuetekohase toimimise auditeerimiseks; |
| --- | --- |

h)

tõhus kord süsteemi nõuetekohase toimimise auditeerimiseks;

| i) | süsteemid ja kord, et tagada piisav kontrolljälg; |
| --- | --- |

i)

süsteemid ja kord, et tagada piisav kontrolljälg;

| j) | rikkumiste ja põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise aruandlus- ja järelevalvemenetlus. |
| --- | --- |

j)

rikkumiste ja põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise aruandlus- ja järelevalvemenetlus.

Alapunktis j mainitakse “rikkumisi”. Oleks kasulik anda ka nende täpne definitsioon, eelkõige seepärast, et antud mõiste esineb hiljem veel mitmes sättes (nt artikli 69 lõikes 3, artikli 73 lõikes 4, artikli 89 lõikes 1 ja artiklis 99). Praegu vähendab sätte väärtust selgusetus selle kohta, millist teavet tuleks esitada.

Artikkel 57.2

| 2. | Lõike 1 punktides b, c, d, f ja h sätestatud meetmed peavad olema proportsionaalsed asjaomase rakenduskava avaliku sektori kuludega. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 punktides b, c, d, f ja h sätestatud meetmed peavad olema proportsionaalsed asjaomase rakenduskava avaliku sektori kuludega.

On ette nähtud, et mitmeid meetmeid selles artiklis peaks rakendama proportsionaalselt vastava rakenduskavaga seotud riiklike kulutustega. Siiski ei ole see mõiste piisavalt selge, võimaldamaks meetmete järjepidevat rakendamist. Seetõttu on raske ette kujutada antud meetmete rakendamist (funktsioonide lahusus, piisavad ressursid, kord siseauditite ja aruandluse korraldamiseks ning samuti süsteemide veatu toimimise kontrollimiseks) proportsionaalselt. Pealegi ei rakendata nimetatud erandit menetlusjuhendite puhul ning puudub ka vastav definitsioon. Samuti tuleks täpsustada, kas proportsionaalsuse printsiipi peaks rakendama artikli 13 (täiendavuspõhimõtte järgimise kontrollimine üksnes lähenemiseesmärgi suhtes), artikli 46 lõike 3 (üldine või konkreetne eelhindamine), artikli 66 lõike 2 (aasta- ja lõpliku täitmisaruande sisu) ja artikli 73 (kontrollimenetlused) osas.

Artikkel 61.1

| 1. | Rakenduskava auditeerimisasutuse ülesanne on eelkõige:
  (...)






  b) | tagada, et auditeerimine deklareeritud kulude tõendamiseks tehakse asjakohase toiminguvalimi alusel; |
| --- | --- | --- |

1.

Rakenduskava auditeerimisasutuse ülesanne on eelkõige:

(...)

b)

tagada, et auditeerimine deklareeritud kulude tõendamiseks tehakse asjakohase toiminguvalimi alusel;

(...)

“Asjakohase toiminguvalimi” mõiste tuleks määratleda rakenduseeskirjades. Antud nõuded ei tohi mitte mingil juhul olla leebemad perioodi 2000–2006 nõuetest.

Artikkel 61.1

| 1. | Rakenduskava auditeerimisasutuse ülesanne on eelkõige:
  (...)






  c) | esitada komisjonile kuue kuu jooksul alates rakenduskava heakskiidu saamisest punktides a ja b nimetatud auditeid läbiviivaid organeid hõlmav auditeerimisstrateegia, kasutatavad meetodid, valimi määramise meetodid toimingute auditeerimiseks ja auditeerimise esialgne kava, et kindlustada peamiste organite auditeerimine ja auditite ühtlane jaotus kogu programmitöö perioodi vältel; |
| --- | --- | --- |

1.

Rakenduskava auditeerimisasutuse ülesanne on eelkõige:

(...)

c)

esitada komisjonile kuue kuu jooksul alates rakenduskava heakskiidu saamisest punktides a ja b nimetatud auditeid läbiviivaid organeid hõlmav auditeerimisstrateegia, kasutatavad meetodid, valimi määramise meetodid toimingute auditeerimiseks ja auditeerimise esialgne kava, et kindlustada peamiste organite auditeerimine ja auditite ühtlane jaotus kogu programmitöö perioodi vältel;

(...)

Antud sättes mainitakse “peamiste organite” auditeerimist, kuid täpselt määratletud neid ei ole.

Artikkel 61.1

| 1. | Rakenduskava auditeerimisasutuse ülesanne on eelkõige:
  (...)






  e) | aastail 2008–2016 iga aasta 30. juuniks:






  i) | kehtestada iga-aastane kontrollaruanne, milles esitatakse eelmise aasta jooksul rakenduskava suhtes vastavalt auditistrateegiale läbiviidud auditite tulemused; anda aru juhtimis- ja kontrollsüsteemis avastatud puudustest. Andmed aastate 2014 ja 2015 kohta võib lisada lõpparuandesse koos kehtivusdeklaratsiooniga; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Rakenduskava auditeerimisasutuse ülesanne on eelkõige:

(...)

e)

aastail 2008–2016 iga aasta 30. juuniks:

i)

kehtestada iga-aastane kontrollaruanne, milles esitatakse eelmise aasta jooksul rakenduskava suhtes vastavalt auditistrateegiale läbiviidud auditite tulemused; anda aru juhtimis- ja kontrollsüsteemis avastatud puudustest. Andmed aastate 2014 ja 2015 kohta võib lisada lõpparuandesse koos kehtivusdeklaratsiooniga;

| ii) | esitada arvamus, kas juhtimis- ja kontrollsüsteem toimib tõhusalt ja kinnitab piisavalt komisjonile kõnealusel aastal esitatud kuluaruannete õigsust ja nende aluseks olnud tehingute seaduslikkust ja nõuetekohasust. |
| --- | --- |

ii)

esitada arvamus, kas juhtimis- ja kontrollsüsteem toimib tõhusalt ja kinnitab piisavalt komisjonile kõnealusel aastal esitatud kuluaruannete õigsust ja nende aluseks olnud tehingute seaduslikkust ja nõuetekohasust.

(...)

Komisjoni poolt rakenduskavade auditeerimisest saadav kindlus põhineb suuresti kontrolliasutuste poolt iga-aastaselt esitataval kontrolliaruandel ja arvamusel. Nimetatud dokumentide esitamise tähtaja tõttu (30. juuni) ei ole aga võimalik neid arvesse võtta peadirektorite poolt koostatavates iga-aastastes avaldustes ega kontrollikoja poolt koostatavates kinnitavates avaldustes. Sama kehtib mutatis mutandis ka artiklis 66 mainitud aastaaruande kohta.

Artikkel 63.2

| 2. | Komisjoni esindaja võib omal algatusel järelevalvekomitee tööst nõuandva pädevusega osa võtta. Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi esindajad võivad nõuandva pädevusega osaleda nende rakenduskavade puhul, millele nad toetust maksavad. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni esindaja võib omal algatusel järelevalvekomitee tööst nõuandva pädevusega osa võtta. Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi esindajad võivad nõuandva pädevusega osaleda nende rakenduskavade puhul, millele nad toetust maksavad.

Vastuolus kehtivate eeskirjadega (vt määruse nr 1260/1999 artikli 35 lõige 2) võib komisjon omal algatusel osaleda järelevalvekomiteede töös. Komisjoni osalemine on aga siiski soovitatav, kuna see edendaks teabevahetust ja asjakohaste meetmete õigeaegset vastuvõtmist.

Artikkel 65

| 1. | Korraldusasutus ja järelevalvekomitee tagavad rakenduskava teostamise kvaliteedi. |
| --- | --- |

1.

Korraldusasutus ja järelevalvekomitee tagavad rakenduskava teostamise kvaliteedi.

| 2. | Korraldusasutus ja järelevalvekomitee teostavad järelevalvet finantsnäitajate ja rakendusnäitajate ning rakenduskavas määratletud tulemuste ja mõju alusel. Kui abi laad seda võimaldab, jagatakse statistilised andmed soo järgi ja abi saava ettevõtte suuruse järgi. |
| --- | --- |

2.

Korraldusasutus ja järelevalvekomitee teostavad järelevalvet finantsnäitajate ja rakendusnäitajate ning rakenduskavas määratletud tulemuste ja mõju alusel. Kui abi laad seda võimaldab, jagatakse statistilised andmed soo järgi ja abi saava ettevõtte suuruse järgi.

| 3. | Komisjon koos liikmesriikidega vaatab läbi rakenduskava järelevalveks ja hindamiseks vajalikud näitajad. |
| --- | --- |

3.

Komisjon koos liikmesriikidega vaatab läbi rakenduskava järelevalveks ja hindamiseks vajalikud näitajad.

Tuleks sätestada rakenduseesmärgid kõigi kaasrahastatavate projektide osas ning projektide tulemuste hindamine vastavalt artiklile 65. Prioriteetidel põhineva juhtimisega kaasneb tõenäoliselt ainult üldine teave.

Artikkel 66.2

| 2. | Lõikes 1 nimetatud aruanded sisaldavad rakenduskava teostamisest selge ülevaate saamiseks järgmist teavet:
  (...)






  j) | korraldusasutusele või mõnele muule ametiasutusele rakenduskava teostamise jooksul tagasimakstud abi kasutamine. Komisjonile edastatavate andmete hulk on proportsionaalne asjaomase rakenduskava avaliku sektori kulude kogumahuga. |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikes 1 nimetatud aruanded sisaldavad rakenduskava teostamisest selge ülevaate saamiseks järgmist teavet:

(...)

j)

korraldusasutusele või mõnele muule ametiasutusele rakenduskava teostamise jooksul tagasimakstud abi kasutamine. Komisjonile edastatavate andmete hulk on proportsionaalne asjaomase rakenduskava avaliku sektori kulude kogumahuga.

(...)

Esitatud teabe ulatuse ja riiklike kulutuste määra vahelist suhet tuleks täpsustada.

Artikkel 73

| 1. | Rakenduskavade puhul, mille ühenduse vahenditest kaasrahastamise tase ei ületa 33 % rakenduskava avaliku sektori kuludest ja rahalised vahendid ei ületa 250 miljonit eurot, ei kohaldata artikli 61 punkte c ja d ega punkti e alapunkti i. |
| --- | --- |

1.

Rakenduskavade puhul, mille ühenduse vahenditest kaasrahastamise tase ei ületa 33 % rakenduskava avaliku sektori kuludest ja rahalised vahendid ei ületa 250 miljonit eurot, ei kohaldata artikli 61 punkte c ja d ega punkti e alapunkti i.

| 2. | Lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul võib liikmesriik kasutada võimalust luua artikli 59 punktis b ja artiklites 60 ja 61 sätestatud ülesannete täitmiseks oma siseriiklike eeskirjade kohaselt asutusi ja kehtestada menetlusi. Kui liikmesriigid kasutavad seda võimalust, artikli 58 lõike 1 punkte b ja c ning artikli 60 lõike 1 punkti c ei kohaldata. Kui komisjon võtab vastu artiklite 59, 60 ja 61 rakendamise eeskirjad, täpsustab ta need sätted, mida ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kes kasutavad esimeses lõigus nimetatud võimalust. |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul võib liikmesriik kasutada võimalust luua artikli 59 punktis b ja artiklites 60 ja 61 sätestatud ülesannete täitmiseks oma siseriiklike eeskirjade kohaselt asutusi ja kehtestada menetlusi. Kui liikmesriigid kasutavad seda võimalust, artikli 58 lõike 1 punkte b ja c ning artikli 60 lõike 1 punkti c ei kohaldata. Kui komisjon võtab vastu artiklite 59, 60 ja 61 rakendamise eeskirjad, täpsustab ta need sätted, mida ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kes kasutavad esimeses lõigus nimetatud võimalust.

| 3. | Kui liikmesriik kasutab lõike 2 esimeses lõigust nimetatud võimalust, kohaldatakse artikli 70 lõiget 3 mutatis mutandis. |
| --- | --- |

3.

Kui liikmesriik kasutab lõike 2 esimeses lõigust nimetatud võimalust, kohaldatakse artikli 70 lõiget 3 mutatis mutandis.

| 4. | Sõltumata sellest, kas liikmesriik kasutab lõikes 2 nimetatud võimalust, võib komisjon kõikide lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul teatada asjaomasele liikmesriigile, et ta toetub deklareeritud kulutuste nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse osas põhiliselt auditeerimisasutuse või, kui ta on seda võimalust kasutanud, selle liikmesriigi määratud asutuse arvamusele ja korraldab oma kohapealseid kontrolle üksnes erakorralistel asjaoludel, kui arvamus süsteemile vastavuse kohta on ilma reservatsioonideta või reservatsioonid on pärast parandusmeetmete võtmist tühistatud. Kui on ilmnenud eeskirjade eiramisi, mida siseriiklikud auditeerimisasutused ei ole õigel ajal avastanud või mille suhtes ei ole rakendatud asjakohaseid parandusmeetmeid, võib komisjon nõuda, et liikmesriik viiks läbi auditi vastavalt artikli 71 lõikele 3, või viia läbi oma auditi vastavalt artikli 71 lõikele 2, et saada kinnitust deklareeritud kulude nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse kohta. |
| --- | --- |

4.

Sõltumata sellest, kas liikmesriik kasutab lõikes 2 nimetatud võimalust, võib komisjon kõikide lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul teatada asjaomasele liikmesriigile, et ta toetub deklareeritud kulutuste nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse osas põhiliselt auditeerimisasutuse või, kui ta on seda võimalust kasutanud, selle liikmesriigi määratud asutuse arvamusele ja korraldab oma kohapealseid kontrolle üksnes erakorralistel asjaoludel, kui arvamus süsteemile vastavuse kohta on ilma reservatsioonideta või reservatsioonid on pärast parandusmeetmete võtmist tühistatud. Kui on ilmnenud eeskirjade eiramisi, mida siseriiklikud auditeerimisasutused ei ole õigel ajal avastanud või mille suhtes ei ole rakendatud asjakohaseid parandusmeetmeid, võib komisjon nõuda, et liikmesriik viiks läbi auditi vastavalt artikli 71 lõikele 3, või viia läbi oma auditi vastavalt artikli 71 lõikele 2, et saada kinnitust deklareeritud kulude nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse kohta.

Sellist lihtsustatud menetlust rakendataks teoreetiliselt perioodi 2000–2006 jooksul 33 programmile 10 liikmesriigis ning ühenduse antav toetus oleks kokku 3,8 miljardit eurot (2 % perioodiks 2000–2006 eraldatavast ühenduse toetusest). Selle sättega julgustatakse liikmesriike kasutama antud menetlusega seotud lihtsustamismeetmeid, ning säte võiks seega hõlmata rohkem programme kui teoreetiliselt vastavale programmitöö perioodile arvestatud. Sellega seoses on eriti tähelepanuväärne, et auditistrateegiat ja iga-aastast kontrolliaruannet ei ole enam vaja esitada (artikli 61 lõige 1), et on võimalik nimetada juhtimis- ja kontrolliasutused siseriiklike õigusaktide põhjal (artiklid 59–61) ning et akrediteerimis- ja kontrolliasutust ei ole vaja nimetada (artikli 58 lõige 1). Veelgi enam — pärast seda, kui komisjon on heaks kiitnud asutuse poolt koostatud aruande süsteemile vastavuse kohta, teeb komisjon kontrolle ainult erandjuhtudel.

Artikkel 73.2

| 2. | Lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul võib liikmesriik kasutada võimalust luua artikli 59 punktis b ja artiklites 60 ja 61 sätestatud ülesannete täitmiseks oma siseriiklike eeskirjade kohaselt asutusi ja kehtestada menetlusi. Kui liikmesriigid kasutavad seda võimalust, artikli 58 lõike 1 punkte b ja c ning artikli 60 lõike 1 punkti c ei kohaldata. Kui komisjon võtab vastu artiklite 59, 60 ja 61 rakendamise eeskirjad, täpsustab ta need sätted, mida ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kes kasutavad esimeses lõigus nimetatud võimalust. |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul võib liikmesriik kasutada võimalust luua artikli 59 punktis b ja artiklites 60 ja 61 sätestatud ülesannete täitmiseks oma siseriiklike eeskirjade kohaselt asutusi ja kehtestada menetlusi. Kui liikmesriigid kasutavad seda võimalust, artikli 58 lõike 1 punkte b ja c ning artikli 60 lõike 1 punkti c ei kohaldata. Kui komisjon võtab vastu artiklite 59, 60 ja 61 rakendamise eeskirjad, täpsustab ta need sätted, mida ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kes kasutavad esimeses lõigus nimetatud võimalust.

Esimeses taandes mainitud võimaluse kõiki tagajärgi peaks olema võimalik hinnata; seega ei ole õigustatud viidata tulevikus koostatavatele üksikasjalikele rakenduseeskirjadele, täpsustamaks sätteid, mida ei rakendata.

Artikkel 73.4

| 4. | Sõltumata sellest, kas liikmesriik kasutab lõikes 2 nimetatud võimalust, võib komisjon kõikide lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul teatada asjaomasele liikmesriigile, et ta toetub deklareeritud kulutuste nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse osas põhiliselt auditeerimisasutuse või, kui ta on seda võimalust kasutanud, selle liikmesriigi määratud asutuse arvamusele ja korraldab oma kohapealseid kontrolle üksnes erakorralistel asjaoludel, kui arvamus süsteemile vastavuse kohta on ilma reservatsioonideta või reservatsioonid on pärast parandusmeetmete võtmist tühistatud.
  Kui on ilmnenud eeskirjade eiramisi, mida siseriiklikud auditeerimisasutused ei ole õigel ajal avastanud või mille suhtes ei ole rakendatud asjakohaseid parandusmeetmeid, võib komisjon nõuda, et liikmesriik viiks läbi auditi vastavalt artikli 71 lõikele 3, või viia läbi oma auditi vastavalt artikli 71 lõikele 2, et saada kinnitust deklareeritud kulude nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse kohta. |
| --- | --- |

4.

Sõltumata sellest, kas liikmesriik kasutab lõikes 2 nimetatud võimalust, võib komisjon kõikide lõikes 1 nimetatud rakenduskavade puhul teatada asjaomasele liikmesriigile, et ta toetub deklareeritud kulutuste nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse osas põhiliselt auditeerimisasutuse või, kui ta on seda võimalust kasutanud, selle liikmesriigi määratud asutuse arvamusele ja korraldab oma kohapealseid kontrolle üksnes erakorralistel asjaoludel, kui arvamus süsteemile vastavuse kohta on ilma reservatsioonideta või reservatsioonid on pärast parandusmeetmete võtmist tühistatud.

Kui on ilmnenud eeskirjade eiramisi, mida siseriiklikud auditeerimisasutused ei ole õigel ajal avastanud või mille suhtes ei ole rakendatud asjakohaseid parandusmeetmeid, võib komisjon nõuda, et liikmesriik viiks läbi auditi vastavalt artikli 71 lõikele 3, või viia läbi oma auditi vastavalt artikli 71 lõikele 2, et saada kinnitust deklareeritud kulude nõuetekohasuse, seaduslikkuse ja õigsuse kohta.

Väljend “õigel ajal” tuleks asendada kindla tähtajaga.

Artikkel 79

Liikmesriigid peavad veenduma, et maksete tegemise eest vastutav asutus tagab, et abisaajad saavad avaliku sektori vahenditest antava toetuse kogusumma kätte võimalikult kiiresti ja täiel määral. Sellest summast ei arvata midagi maha ega peeta kinni, samuti ei kehtestata täiendavaid erimakse ega muid samaväärse toimega makse, mis võiksid neid summasid abisaajate jaoks vähendada.

Väljend “võimalikult kiiresti” tuleks asendada kindla tähtajaga.

Artikkel 85.2

| 2. | Kui üks lõikes 1 nimetatud tingimustest ei ole täidetud, teatab komisjon võimalikult kiiresti liikmesriigile ja sertifitseerimisasutusele, et maksetaotlus ei ole vastuvõetav. |
| --- | --- |

2.

Kui üks lõikes 1 nimetatud tingimustest ei ole täidetud, teatab komisjon võimalikult kiiresti liikmesriigile ja sertifitseerimisasutusele, et maksetaotlus ei ole vastuvõetav.

Väljend “võimalikult kiiresti” tuleks asendada kindla tähtajaga.

Artikkel 90.1

| 1. | Komisjon otsustab pidada vahemaksetest kinni 20 % komisjoni tagasimakstavatest summadest, kui artikli 70 lõikes 3 nimetatud parandusmeetmete kava olulised osad on rakendatud ja artikli 61 punkti e alapunktis i nimetatud rakenduskava auditeerimisasutuse koostatud aasta-aruandes märgitud tõsised puudused on kõrvaldatud, kuid on vaja veel teha parandusi, et anda komisjonile juhtimis- ja kontrollsüsteemide osas piisavat kindlust. |
| --- | --- |

1.

Komisjon otsustab pidada vahemaksetest kinni 20 % komisjoni tagasimakstavatest summadest, kui artikli 70 lõikes 3 nimetatud parandusmeetmete kava olulised osad on rakendatud ja artikli 61 punkti e alapunktis i nimetatud rakenduskava auditeerimisasutuse koostatud aasta-aruandes märgitud tõsised puudused on kõrvaldatud, kuid on vaja veel teha parandusi, et anda komisjonile juhtimis- ja kontrollsüsteemide osas piisavat kindlust.

Tuleks mainida ka artikli 60 lõike 1 punkti e alapunktis ii viidatud arvamust.

Artikkel 96.1

| 1. | Komisjon teatab liikmesriigile ja asjaomastele asutustele õigeaegselt artiklis 92 sätestatud automaatse kulukohustustest vabastamise kohaldamise võimalusest. Komisjon teatab liikmesriigile ja asjaomastele asutustele summa, millega automaatne kulukohustustest vabastamine tema valduses oleva teabe põhjal on seotud.
  Liikmesriikidel on kõnealuse teabe saamisest alates kaks kuud aega summaga nõustuda või esitada oma tähelepanekuid. Komisjon vabastab kulukohustused automaatselt üheksa kuu jooksul pärast artiklis 92 nimetatud tähtaega. |
| --- | --- |

1.

Komisjon teatab liikmesriigile ja asjaomastele asutustele õigeaegselt artiklis 92 sätestatud automaatse kulukohustustest vabastamise kohaldamise võimalusest. Komisjon teatab liikmesriigile ja asjaomastele asutustele summa, millega automaatne kulukohustustest vabastamine tema valduses oleva teabe põhjal on seotud.

Liikmesriikidel on kõnealuse teabe saamisest alates kaks kuud aega summaga nõustuda või esitada oma tähelepanekuid. Komisjon vabastab kulukohustused automaatselt üheksa kuu jooksul pärast artiklis 92 nimetatud tähtaega.

Väljendit “õigeaegselt” tuleks täpsustada.

Artikkel 97

| 1. | Rakenduskavade osaline lõpetamine võib toimuda liikmesriigi valitud ajavahemike jooksul.
  Osaline lõpetamine on seotud lõpuleviidud toimingutega, mille puhul abisaajale on lõppmakse tehtud hiljemalt aasta n–1 31. detsembril. Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse toimingud lõpuleviiduks, kui nendega seotud tööd on tegelikult sooritatud ja abisaaja on saanud lõppmakse või abisaaja on esitanud korraldusasutusele samaväärse toimega dokumendi. |
| --- | --- |

1.

Rakenduskavade osaline lõpetamine võib toimuda liikmesriigi valitud ajavahemike jooksul.

Osaline lõpetamine on seotud lõpuleviidud toimingutega, mille puhul abisaajale on lõppmakse tehtud hiljemalt aasta n–1 31. detsembril. Käesoleva määruse kohaldamisel loetakse toimingud lõpuleviiduks, kui nendega seotud tööd on tegelikult sooritatud ja abisaaja on saanud lõppmakse või abisaaja on esitanud korraldusasutusele samaväärse toimega dokumendi.

| 2. | Lõpuleviidud toimingutele vastavate maksete summa esitatakse kuluaruandes.
  Osaline lõpetamine toimub tingimusel, et korraldusasutus saadab komisjonile aasta n 30. juuniks järgmised dokumendid:






  a) | kõnealuste toimingutega seotud kuluaruanne; |
| --- | --- | --- |

2.

Lõpuleviidud toimingutele vastavate maksete summa esitatakse kuluaruandes.

Osaline lõpetamine toimub tingimusel, et korraldusasutus saadab komisjonile aasta n 30. juuniks järgmised dokumendid:

a)

kõnealuste toimingutega seotud kuluaruanne;

| b) | artiklis 61 nimetatud rakenduskava auditeerimisasutuse väljaantud tõend kuluaruandes käsitletud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

b)

artiklis 61 nimetatud rakenduskava auditeerimisasutuse väljaantud tõend kuluaruandes käsitletud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

On oluline, et osalisel lõpetamisel ettenähtud kord annaks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta samal määral kindlust kui rakenduskava lõpliku lõpetamise puhul tehtav avaldus, eriti kontrollide ulatuse ja intensiivsuse osas.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 18. märtsil 2005. aastal Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002.

1

(2)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002).

2

(3)  KOM(2004) 492 (lõplik), 14. juuli 2004.

3

(4)  K(2004) 924 14. juuli 2004.

4

(5)  KOM(2004) 580 (lõplik), 6. september 2004.

5

(6)  KOM(2004) 101 (lõplik), 10. veebruar 2004.

6

(7)  KOM(2004) 487 (lõplik) 14. juuli 2004.

7

(8)  ELT C 107, 30.4.2004.

8

(9)  Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 53 lõige 3.

9

(10)  Vt arvamus nr 10/98 teatavate määruse ettepanekute kohta Agenda 2000 raames (struktuurifondid, punkt 6.3), EÜT C 401, 22.12.1998.

10

(11)  Näiteks artikli 57 punktid d, f ja h, artikli 61 lõike 1 punkt a, artikli 70 lõige 1, artikli 71 lõige 2 ja artikli 72 lõige 2.

11

(12)  Vt näiteks eriaruanne nr 10/2001, ELT C 314, 8.11.2001, mis käsitleb struktuurifondide finantskontrolli, ja eriaruanne nr 7/2003, toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006, ELT C 174, 23.7.2004.

12

---