# Uradni list C 129/26.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 129 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4826. maj 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 129

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4826. maj 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2005/C 129/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2005/C 129/2 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 129/3 | Najmanj razvite države morajo svoje zakonodaje prilagoditi zahtevam iz Sporazuma TRIPs vsaj do leta 2006 | 3 |
| 2005/C 129/4 | Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine, ter o začetku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ruske federacije | 17 |
| 2005/C 129/5 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopka o uvozu etilnega alkohola s poreklom iz Gvatemale in Pakistana | 22 |
| 2005/C 129/6 | Enotna uporaba kombinirane nomenklature (KN) (Uvrščanje blaga) | 26 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2005/C 129/1

Menjalni tečaji eura

1

2005/C 129/2

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  )

1

2

2005/C 129/3

Najmanj razvite države morajo svoje zakonodaje prilagoditi zahtevam iz Sporazuma TRIPs vsaj do leta 2006

3

2005/C 129/4

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine, ter o začetku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ruske federacije

17

2005/C 129/5

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka o uvozu etilnega alkohola s poreklom iz Gvatemale in Pakistana

22

2005/C 129/6

Enotna uporaba kombinirane nomenklature (KN) (Uvrščanje blaga)

26

| | III   Obvestila |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2005/C 129/7 | Sprememba obvestila o razpisu za nadomestilo za izvoz dobro brušenega in predkuhanega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države (UL C 290, 27.11.2004) | 27 |

III   Obvestila

Komisija

2005/C 129/7

Sprememba obvestila o razpisu za nadomestilo za izvoz dobro brušenega in predkuhanega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države (UL C 290, 27.11.2004)

(UL C 290, 27.11.2004)

27

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2005/C 129/8 | Popravek Poslovnika Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov, ki deluje pri Komisiji Evropskih skupnosti (UL C 119, 20.5.2005) | 28 |

Popravki

2005/C 129/8

Popravek Poslovnika Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov, ki deluje pri Komisiji Evropskih skupnosti (UL C 119, 20.5.2005)

(UL C 119, 20.5.2005)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. maja 2005

(2005/C 129/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2564 |
| JPY | japonski jen | 135,33 |
| DKK | danska krona | 7,4468 |
| GBP | funt šterling | 0,68785 |
| SEK | švedska krona | 9,1783 |
| CHF | švicarski frank | 1,5458 |
| ISK | islandska krona | 81,11 |
| NOK | norveška krona | 8,0560 |
| BGN | lev | 1,9555 |
| CYP | ciprski funt | 0,5767 |
| CZK | češka krona | 30,546 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 255,18 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6960 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 4,1834 |
| ROL | romunski leu | 36 175 |
| SIT | slovenski tolar | 239,52 |
| SKK | slovaška krona | 39,215 |
| TRY | turška lira | 1,7455 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6528 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5831 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7770 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7648 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0828 |
| KRW | južnokorejski won | 1 257,28 |
| ZAR | južnoafriški rand | 8,2404 |
| CNY | kitajski juan | 10,3986 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3151 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 906,27 |
| MYR | malezijski ringit | 4,774 |
| PHP | filipinski peso | 68,392 |
| RUB | ruski rubelj | 35,2300 |
| THB | tajski bat | 50,486 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2564

JPY

japonski jen

135,33

DKK

danska krona

7,4468

GBP

funt šterling

0,68785

SEK

švedska krona

9,1783

CHF

švicarski frank

1,5458

ISK

islandska krona

81,11

NOK

norveška krona

8,0560

BGN

lev

1,9555

CYP

ciprski funt

0,5767

CZK

češka krona

30,546

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

255,18

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6960

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

4,1834

ROL

romunski leu

36 175

SIT

slovenski tolar

239,52

SKK

slovaška krona

39,215

TRY

turška lira

1,7455

AUD

avstralski dolar

1,6528

CAD

kanadski dolar

1,5831

HKD

hongkonški dolar

9,7770

NZD

novozelandski dolar

1,7648

SGD

singapurski dolar

2,0828

KRW

južnokorejski won

1 257,28

ZAR

južnoafriški rand

8,2404

CNY

kitajski juan

10,3986

HRK

hrvaška kuna

7,3151

IDR

indonezijska rupija

11 906,27

MYR

malezijski ringit

4,774

PHP

filipinski peso

68,392

RUB

ruski rubelj

35,2300

THB

tajski bat

50,486

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol)

(2005/C 129/02)

(Besedilo velja za EGP)

Dne 20. aprila 2005 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3543. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32005M3543. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/3

---

Najmanj razvite države morajo svoje zakonodaje prilagoditi zahtevam iz Sporazuma TRIPs vsaj do leta 2006

(2005/C 129/03)

UVOD

Število kršitev pravic intelektualne lastnine se še naprej povečuje in se je v zadnjih letih razširilo tudi na industrijo. To se dogaja kljub dejstvu, da je do sedaj večina članic Svetovne trgovinske organizacije sprejela zakonodajo, ki izvaja minimalne standarde uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. Zato je za Evropsko unijo odločilno, da se še bolj osredotoči na prodorno in učinkovito izvajanje zakonodaje o uveljavljanju pravic.

Namen te strategije je prispevati k izboljšanju razmer v tretjih državah. Je logična posledica nedavnih pobud, kot na primer Direktive za uveljavljanje pravic (1), ki bo uskladila zakonodajo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v Evropski uniji, in pregleda Carinske uredbe (2), ki predvideva dejavnosti zoper ponarejeno ali piratsko blago na mejah Skupnosti.

Namen strategije je:

| — | predvideti dolgoročen postopek za Komisijo, katerega cilj je doseganje bistvenega zmanjšanja kršitev pravic intelektualne lastnine v tretjih državah; |
| --- | --- |

—

predvideti dolgoročen postopek za Komisijo, katerega cilj je doseganje bistvenega zmanjšanja kršitev pravic intelektualne lastnine v tretjih državah;

| — | opisati, prednostno razvrstiti in uskladiti mehanizme, ki so na razpolago službam Komisije za dosego njihovega cilja (3); |
| --- | --- |

—

opisati, prednostno razvrstiti in uskladiti mehanizme, ki so na razpolago službam Komisije za dosego njihovega cilja (3);

| — | obvestiti nosilce pravice in ostale subjekte, ki se tičejo sredstev in dejavnosti, ki so že na razpolago in bodo izvedeni, ter dvigniti njihovo ozaveščenost glede pomembnosti njihove udeležbe; |
| --- | --- |

—

obvestiti nosilce pravice in ostale subjekte, ki se tičejo sredstev in dejavnosti, ki so že na razpolago in bodo izvedeni, ter dvigniti njihovo ozaveščenost glede pomembnosti njihove udeležbe;

| — | okrepiti sodelovanje z nosilci pravic in drugimi zasebnimi subjekti, tako da ti navedejo prednostne naloge in ustanovijo javna-zasebna partnerstva na področju tehnične pomoči, informiranja javnosti idr. |
| --- | --- |

—

okrepiti sodelovanje z nosilci pravic in drugimi zasebnimi subjekti, tako da ti navedejo prednostne naloge in ustanovijo javna-zasebna partnerstva na področju tehnične pomoči, informiranja javnosti idr.

Namen te strategije ni:

| — | uvajati enostranske rešitve za težave. – Jasno je, da bo na koncu vsaka predlagana rešitev upoštevana le v primeru, da bo prednostno razvrščena in bo veljala kot pomembna za državo prejemnico. Komisija je pripravljena pomagati pri ustvarjanju takšnih pogojev. |
| --- | --- |

—

uvajati enostranske rešitve za težave. – Jasno je, da bo na koncu vsaka predlagana rešitev upoštevana le v primeru, da bo prednostno razvrščena in bo veljala kot pomembna za državo prejemnico. Komisija je pripravljena pomagati pri ustvarjanju takšnih pogojev.

| — | predlagati en pristop za spodbujanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, ki bi ustrezal vsem. – Potreben bo prilagodljiv pristop, ki bo upošteval različne potrebe, raven razvoja, dejstvo, ali je država članica Svetovne trgovinske organizacije ali ne, in glavne težave v zvezi s pravicami intelektualne lastnine (država izdelave, tranzita ali potrošnje blaga, ki je predmet kršitve) zadevnih držav. |
| --- | --- |

—

predlagati en pristop za spodbujanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, ki bi ustrezal vsem. – Potreben bo prilagodljiv pristop, ki bo upošteval različne potrebe, raven razvoja, dejstvo, ali je država članica Svetovne trgovinske organizacije ali ne, in glavne težave v zvezi s pravicami intelektualne lastnine (država izdelave, tranzita ali potrošnje blaga, ki je predmet kršitve) zadevnih držav.

| — | posnemati modelov uveljavljanja pravic intelektualne lastnine ali ustvarjati zvez proti nekaterim državam. – Komisija je pripravljena izboljšati sodelovanje in ustvariti sinergije z državami, ki delijo skrbi in se soočajo s podobnimi težavami. Vendar pa je pomembno, da ostane ta strategija prednostno osredotočena na pozitivna in konstruktivna prizadevanja. |
| --- | --- |

—

posnemati modelov uveljavljanja pravic intelektualne lastnine ali ustvarjati zvez proti nekaterim državam. – Komisija je pripravljena izboljšati sodelovanje in ustvariti sinergije z državami, ki delijo skrbi in se soočajo s podobnimi težavami. Vendar pa je pomembno, da ostane ta strategija prednostno osredotočena na pozitivna in konstruktivna prizadevanja.

PREDLAGANI UKREPI ZA REŠEVANJE TEŽAVE

1.   Določitev prednostnih držav

Pomembno je določiti omejeno število držav, na katere mora Komisija usmeriti prizadevanja v okviru sedanje strategije (glej Prilogo I, oddelek 4). Ker so človeški viri in finančna sredstva, dodeljena uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (4), omejena, je nerealno, da se pretvarjamo, da so naše dejavnosti enakovredne za vse države, ali vsaj za večino držav, v katerih se pojavljata piratstvo in ponarejanje. Zato bo mehanizem za ocenitev tega, katere države/regije so najbolj problematične ali katere najbolj nujno potrebujejo ukrepe Skupnosti, bistveno orodje za uspešno izvajanje te strategije.

Konec leta 2002 je Komisija izvedla raziskavo za ocenitev položaja v tretjih državah v zvezi s kršitvami in z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine (5). Z bolj točno določitvijo težav je raziskava ponudila diagnostiko, ki Komisiji dovoljuje, da razvije sedanjo strategijo. Obenem je ponudila zanesljive podatke, ki so pomagali določiti tiste države, na katere se je treba osredotočiti in katerim je treba dodati večino naših omejenih virov.

Posebne dejavnosti:

| — | Vzpostavitev mehanizma, ki bo redno vodil naloge, podobne „Raziskavi o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah“, ki bodo temeljile na vprašalniku in bodo razdeljene subjektom, kot so delegacije Komisije, veleposlaništva držav članic, nosilci pravice in združenja, trgovinske zbornice idr. Odgovori bodo analizirani in rezultati bodo na voljo javnosti. Ti rezultati, skupaj z ostalimi zanesljivimi viri podatkov, ki so na voljo Komisiji (6), bodo osnova za obnovitev seznama prednostnih držav za naslednje obdobje. |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev mehanizma, ki bo redno vodil naloge, podobne „Raziskavi o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah“, ki bodo temeljile na vprašalniku in bodo razdeljene subjektom, kot so delegacije Komisije, veleposlaništva držav članic, nosilci pravice in združenja, trgovinske zbornice idr. Odgovori bodo analizirani in rezultati bodo na voljo javnosti. Ti rezultati, skupaj z ostalimi zanesljivimi viri podatkov, ki so na voljo Komisiji (6), bodo osnova za obnovitev seznama prednostnih držav za naslednje obdobje.

2.   Večstranski/dvostranski sporazumi

Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPs) (7) vsebuje poglavje s podrobnimi podatki o določitvi minimalnih standardov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in tehničnega sodelovanja. Prav tako predvideva strukturo, odgovorno za spremljanje izvajanja določb Sporazuma in za posvetovanje med članicami, tj. svet, ki spremlja izvajanje Sporazuma TRIPs. Vzpostavlja tudi mehanizem za preprečevanje in reševanje sporov. Sporazum TRIPs je zaradi teh značilnosti eden od najbolj ustreznih in učinkovitih instrumentov za reševanje težav v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine.

Številni dvostranski sporazumi, ki jih je sklenila Evropska skupnost, vsebujejo poglavje, posvečeno intelektualni lastnini. To poglavje običajno določa, da morajo biti doseženi zelo visoki standardi za varovanje intelektualne lastnine (skupaj z uveljavljanjem le-teh). Večina sporazumov prav tako vključuje klavzulo, ki dovoljuje tehnično sodelovanje na tem področju. Te klavzule je treba pazljivo spremljati in učinkovito izvajati, zlasti ko gre za bolj „sporne“ države.

Institucionalne strukture teh večstranskih in dvostranskih sporazumov (Svet, ki spremlja izvajanje Sporazuma TRIPs, Svetovna organizacija za intelektualno lastnino (WIPO) idr.) se lahko uporabljajo za spremljanje in razpravljanje o zakonodaji ter težavah o uveljavljanju pravic v zelo zgodnji fazi. Upoštevajo strukturiran politični dialog in lahko delujejo kot forumi, da predložijo nove pobude ali da delujejo kot „zgodnje opozorilo“ za nastale težave, preden se pojavi potreba za sprejetje strožjih ukrepov.

Prav tako je predvideno, da bodo uveljavitvene klavzule v prihodnjih dvostranskih ali dvoregionalnih sporazumih bolj operativne in bodo jasno določile, kaj Evropska unija šteje za najvišji mednarodni standard na tem področju in kakšna prizadevanja pričakuje od svojih trgovinskih partnerjev.

Posebne dejavnosti:

| — | EU se bo posvetovala z drugimi trgovinskimi partnerji o možnosti za začetek izvajanja pobude v svetu, ki spremlja izvajanje Sporazuma TRIPs, ki osvetljuje dejstvo, da se je izvajanje zahtev Sporazuma TRIPs v nacionalnih zakonodajah izkazalo kot pomanjkljivo v boju proti piratstvu in ponarejanju ter da ima sam Sporazum TRIPs nekatere pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

—

EU se bo posvetovala z drugimi trgovinskimi partnerji o možnosti za začetek izvajanja pobude v svetu, ki spremlja izvajanje Sporazuma TRIPs, ki osvetljuje dejstvo, da se je izvajanje zahtev Sporazuma TRIPs v nacionalnih zakonodajah izkazalo kot pomanjkljivo v boju proti piratstvu in ponarejanju ter da ima sam Sporazum TRIPs nekatere pomanjkljivosti.

| — | Svet, ki nadzoruje izvajanje Sporazuma TRIPs, lahko na primer v prihodnje preuči številne dejavnosti za reševanje nastalih razmer, vključno s povečanjem dolžnosti, ki bi omogočile carinske ukrepe za blago v tranzitu in za izvoz (8). |
| --- | --- |

—

Svet, ki nadzoruje izvajanje Sporazuma TRIPs, lahko na primer v prihodnje preuči številne dejavnosti za reševanje nastalih razmer, vključno s povečanjem dolžnosti, ki bi omogočile carinske ukrepe za blago v tranzitu in za izvoz (8).

| — | Zagotavljanje nadaljnjih prizadevanj pri spremljanju skladnosti Sporazuma TRIPs z zakonodajo, zlasti v „prednostnih“ državah. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje nadaljnjih prizadevanj pri spremljanju skladnosti Sporazuma TRIPs z zakonodajo, zlasti v „prednostnih“ državah.

| — | Sprememba pristopa k poglavju o pravicah intelektualne lastnine v dvostranskih sporazumih, vključno z razjasnitvijo in okrepitvijo uveljavitvenih klavzul. Čeprav je pri oblikovanju pravil za vsako pogajanje pomembno, da se upošteva položaj in sposobnost naših partnerjev, lahko instrumenti, kot na primer nova direktiva EU, ki usklajuje uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v Skupnosti, in tudi nova carinska uredba o ponarejenem in piratskem blagu, predstavljajo pomemben vir pobude in uporabno merilo uspešnosti. |
| --- | --- |

—

Sprememba pristopa k poglavju o pravicah intelektualne lastnine v dvostranskih sporazumih, vključno z razjasnitvijo in okrepitvijo uveljavitvenih klavzul. Čeprav je pri oblikovanju pravil za vsako pogajanje pomembno, da se upošteva položaj in sposobnost naših partnerjev, lahko instrumenti, kot na primer nova direktiva EU, ki usklajuje uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v Skupnosti, in tudi nova carinska uredba o ponarejenem in piratskem blagu, predstavljajo pomemben vir pobude in uporabno merilo uspešnosti.

| — | Bolj sistematično se bo povečevalo zanimanje za uveljavljanje pravic na srečanjih na vrhu in v svetih/odborih, ki so bili ustanovljeni v okviru teh dvostranskih sporazumov. Da bi Komisiji omogočili pridobitev učinkovitega odziva s strani sodelujočih strank, je zanjo bistveno, da pridobi verodostojne in podrobne podatke od nosilcev pravice, neposredno ali prek delegacij ES ali veleposlaništev držav članic v zadevnih državah. |
| --- | --- |

—

Bolj sistematično se bo povečevalo zanimanje za uveljavljanje pravic na srečanjih na vrhu in v svetih/odborih, ki so bili ustanovljeni v okviru teh dvostranskih sporazumov. Da bi Komisiji omogočili pridobitev učinkovitega odziva s strani sodelujočih strank, je zanjo bistveno, da pridobi verodostojne in podrobne podatke od nosilcev pravice, neposredno ali prek delegacij ES ali veleposlaništev držav članic v zadevnih državah.

3.   Politični dialog

Komisija mora svojim trgovinskim partnerjem jasno razložiti, da je učinkovita zaščita intelektualne lastnine, vsaj na stopnji, ki je določena v Sporazumu TRIPs, bistvena in da je prvi korak v boju proti piratstvu in ponarejanju na prednostni ravni uveljavljanja v državi izvora, tj. v državah, v katerih je to blago izdelano in kamor se izvaža. Komisija bo prav tako poudarila, da je učinkovito uveljavljanje pravic v večini primerov v obojestranskem interesu, bodisi zaradi zdravstvenih bodisi potrošniških razlogov ali zastavljeno širše, da te države postanejo privlačne za tuje naložbe. V zvezi s tem, na različnih ravneh z organi zadevnih držav, mora Komisija sporočiti, ne samo da jim je pripravljena pomagati pri povečevanju stopnje uveljavljanja pravic, ampak tudi, da bo opustila uporabo instrumentov, ki jih ima na voljo, v primerih ko nezadostno uveljavljanje pravic škoduje nosilcem pravic.

Poleg tega Komisija vedno bolj sodeluje z državami, na katere vpliva ta vrsta prakse in ki delijo zaskrbljenost z Unijo, na primer Japonska. Posledica tega bo povečana izmenjava podatkov in celo sodelovanje pri skupnih pobudah v tretjih državah. Poleg tega morajo take „mešane družbe“ zagotoviti racionalizacijo virov med državami, ki si delijo enake skrbi in si prizadevajo za podobne pobude.

Delegacije ES v „spornih“ državah lahko igrajo pomembno vlogo z vzpostavljanjem tesnih vezi z lokalnimi subjekti uveljavljanja pravic, z nosilci pravic v Skupnosti, ki delujejo v teh državah, in z veleposlaništvi držav članic ter drugih zadevnih držav.

Posebne dejavnosti:

| — | Sporočilo „izboljšaj uveljavljanje svojih pravic“ se mora ponavljati kolikor je mogoče pogosto in na najvišji možni ravni, v stikih Komisije z organi zadevnih držav in v vseh ustreznih forumih, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino. Treba ga je dojemati kot prednostno zadevo. |
| --- | --- |

—

Sporočilo „izboljšaj uveljavljanje svojih pravic“ se mora ponavljati kolikor je mogoče pogosto in na najvišji možni ravni, v stikih Komisije z organi zadevnih držav in v vseh ustreznih forumih, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino. Treba ga je dojemati kot prednostno zadevo.

| — | To obvezo za vključitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v politični dialog ponazarjajo naslednje pobude: |
| --- | --- |

—

To obvezo za vključitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v politični dialog ponazarjajo naslednje pobude:

| — | Na srečanju na vrhu EU in Japonske leta 2003 sta se Komisija in Japonska strinjali, da bosta vzpostavili in izboljšali dialog na številnih področjih, vključno s področjem pravic intelektualne lastnine. Vzpostavljena je bil „skupna pobuda EU in Japonske za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v Aziji“, ki se osredotoča na elemente, kot so (i) natančno spremljanje napredka azijskih držav na tem področju; (ii) usklajevanje programa tehnične pomoči in zadolžitev; (iii) okrepitev prizadevanj EU in Japonske, da bi dvignile ozaveščenost v boju proti piratstvu in ponarejanju, in da bi okrepile uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; (iv) preučitev možnosti za sodelovanje na drugih področjih pravic intelektualne lastnine. Pobuda se izvaja na podlagi letnega načrta dela, ki vsebuje posebne dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Na srečanju na vrhu EU in Japonske leta 2003 sta se Komisija in Japonska strinjali, da bosta vzpostavili in izboljšali dialog na številnih področjih, vključno s področjem pravic intelektualne lastnine. Vzpostavljena je bil „skupna pobuda EU in Japonske za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v Aziji“, ki se osredotoča na elemente, kot so (i) natančno spremljanje napredka azijskih držav na tem področju; (ii) usklajevanje programa tehnične pomoči in zadolžitev; (iii) okrepitev prizadevanj EU in Japonske, da bi dvignile ozaveščenost v boju proti piratstvu in ponarejanju, in da bi okrepile uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; (iv) preučitev možnosti za sodelovanje na drugih področjih pravic intelektualne lastnine. Pobuda se izvaja na podlagi letnega načrta dela, ki vsebuje posebne dejavnosti.

| — | Komisija in Kitajska sta se na srečanju EU-Kitajska leta 2003 strinjali, da bosta najmanj enkrat na leto imeli „dialog med EU in Kitajsko o intelektualni lastnini“. Poleg ostalih tem bodo razprave osredotočene na prizadevanja v boju proti piratstvu in ponarejanju, na institucionalne reforme, na področja, povezana z uveljavljanjem pravic, kot sta na primer centralno in subcentralno uveljavljanje pravic s strani carine, policije in upravnih ter pravosodnih teles, na javno osveščanje potrošnikov in nosilcev pravic. Prvo srečanje je bilo oktobra 2004. |
| --- | --- |

—

Komisija in Kitajska sta se na srečanju EU-Kitajska leta 2003 strinjali, da bosta najmanj enkrat na leto imeli „dialog med EU in Kitajsko o intelektualni lastnini“. Poleg ostalih tem bodo razprave osredotočene na prizadevanja v boju proti piratstvu in ponarejanju, na institucionalne reforme, na področja, povezana z uveljavljanjem pravic, kot sta na primer centralno in subcentralno uveljavljanje pravic s strani carine, policije in upravnih ter pravosodnih teles, na javno osveščanje potrošnikov in nosilcev pravic. Prvo srečanje je bilo oktobra 2004.

| — | Uslužbencem v prednostnih delegacijah bo zagotovljeno osnovno usposabljanje, da bodo lahko ponudili osnovne podatke subjektom s težavami pri uveljavljanju pravic. Namen tega je ustvariti mrežo med uslužbenci Komisije in delegacijami ter vzpostaviti bolj učinkovito skupinsko delo med delegacijami in sedeži služb. Skupinsko delo bo olajšalo zbiranje podatkov in opredelitev ciljnih dejavnosti za različne države/ali za regijski pristop. |
| --- | --- |

—

Uslužbencem v prednostnih delegacijah bo zagotovljeno osnovno usposabljanje, da bodo lahko ponudili osnovne podatke subjektom s težavami pri uveljavljanju pravic. Namen tega je ustvariti mrežo med uslužbenci Komisije in delegacijami ter vzpostaviti bolj učinkovito skupinsko delo med delegacijami in sedeži služb. Skupinsko delo bo olajšalo zbiranje podatkov in opredelitev ciljnih dejavnosti za različne države/ali za regijski pristop.

4.   Spodbude/tehnično sodelovanje

Večina držav z nezadostnim uveljavljanjem pravic se bo sklicevala na pomanjkanje virov in na prednostne naloge, katerim se daje večji poudarek kot varovanju pravic intelektualne lastnine. Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine je zapletena in multidisciplinarna dejavnost. Obsega pripravljanje osnutka zakonodaje, usposabljanje sodnikov, policijskih enot, carinskih uradnikov in ostalih strokovnjakov, ustanavljanje agencij ali delovnih skupin, dviganje ozaveščenosti javnosti idr. Večina teh potreb lahko izpolni, do določenega obsega se je to že zgodilo, Komisija s programi tehničnega sodelovanja, vendar je pomembno, da se rešuje to še v večjem obsegu in še bolj učinkovito.

Tehnična pomoč je dejavnost, ki ji je EU naklonjena za njen prispevek v boju proti revščini in za razvoj. Zato je pomembno pokazati, da lahko ustrezno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine prispeva k temu cilju s povezovanjem z naložbenimi možnostmi, s prenosom tehnologije ter znanja in izkušenj, z zaščito tradicionalnega znanja, z izboljšanjem zdravstvenih in varnostnih standardov idr.

Potreben bo prilagodljiv pristop, ki bo upošteval različne potrebe države prejemnice, raven razvoja, dejstvo, ali je država članice Svetovne trgovinske organizacije ali ne, in glavne težave v zvezi s pravicami intelektualne lastnine (država izdelave, tranzita ali potrošnje ponarejenega blaga). Kateri koli program sodelovanja bo uspešen le v primeru, da bo prednostno razvrščen in resnično upoštevan kot pomemben za državo prejemnico.

Prav tako je pomembno deliti podatke in zagotavljati minimalno raven sinergije med glavnimi ponudniki tehnične pomoči, kot so na primer Svetovna organizacija za intelektualno lastnino, Svetovna carinska organizacija, države članice in tretje države, kot so Japonska, ZDA in ostale.

Na koncu je treba poudariti naslednje težave:

| (a) | V večini primerov je tehnično sodelovanje „naravnano na pokrivanje potreb“, kar pomeni, da zahteva prošnjo upravičenca do dejavnosti. Pomembno je, da se spremeni v prošnjo, „naravnano na dialog“, z razpravljanjem o pomembnosti in ugodnostih za prejemnika. |
| --- | --- |

(a)

V večini primerov je tehnično sodelovanje „naravnano na pokrivanje potreb“, kar pomeni, da zahteva prošnjo upravičenca do dejavnosti. Pomembno je, da se spremeni v prošnjo, „naravnano na dialog“, z razpravljanjem o pomembnosti in ugodnostih za prejemnika.

| (b) | To je srednjeročna do dolgoročna rešitev, ki ponuja malo takojšnjih rezultatov. Ta strategija pa je dolgoročna in njen cilj je ustrezno uveljavljanje pravic, ki pa ne bo dosežen le s takojšnjim ukrepanjem, zlasti ne v primeru najmanj razvitih držav, ki še niso vezane na zahteve Sporazuma TRIPs. |
| --- | --- |

(b)

To je srednjeročna do dolgoročna rešitev, ki ponuja malo takojšnjih rezultatov. Ta strategija pa je dolgoročna in njen cilj je ustrezno uveljavljanje pravic, ki pa ne bo dosežen le s takojšnjim ukrepanjem, zlasti ne v primeru najmanj razvitih držav, ki še niso vezane na zahteve Sporazuma TRIPs.

| (c) | Izvajanje programov pomeni kompleksen upravni postopek. Zato je nadaljnja krepitev usklajevanja med službami Komisije, ki so odgovorne za različne vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, in med Komisijo ter tretjimi strankami bistveni element te strategije. |
| --- | --- |

(c)

Izvajanje programov pomeni kompleksen upravni postopek. Zato je nadaljnja krepitev usklajevanja med službami Komisije, ki so odgovorne za različne vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, in med Komisijo ter tretjimi strankami bistveni element te strategije.

Posebne dejavnosti:

| — | Zagotavljanje možnosti državam, ki so opredeljene kot prednostne, da vključijo intelektualno lastnino v programe tehnične pomoči, ki so povezani s trgovino, ali da si priskrbijo posebne programe za intelektualno lastnino. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje možnosti državam, ki so opredeljene kot prednostne, da vključijo intelektualno lastnino v programe tehnične pomoči, ki so povezani s trgovino, ali da si priskrbijo posebne programe za intelektualno lastnino.

| — | Komisija bi rada zlasti razširila tehnično pomoč na Latinsko Ameriko, ker je to regija, v kateri bi se uveljavljanje pravic gotovo lahko izboljšalo in v kateri nimajo takšnih programov. |
| --- | --- |

—

Komisija bi rada zlasti razširila tehnično pomoč na Latinsko Ameriko, ker je to regija, v kateri bi se uveljavljanje pravic gotovo lahko izboljšalo in v kateri nimajo takšnih programov.

| — | Obstajajo številni programi, ki pokrivajo pravice intelektualne lastnine. Nekateri, kot na primer program ECAP (9) I in II za države ASEAN (Združenje držav jugovzhodne Azije) ali celo nedavno sklenjen program med EU in Kitajsko za pravice intelektualne lastnine, so posebej namenjeni zagotavljanju pomoči v zvezi s pravicami intelektualne lastnine. Drugi so na splošno namenjeni pokrivanju vprašanj v zvezi s trgovino, a lahko poleg ostalega vključujejo tudi pravice intelektualne lastnine – program WTO II (10) in program majhnih projektov (11), za Kitajsko; programi tehničnega sodelovanja v okviru sporazuma iz Cotonouja za afriške, karibske in pacifiške države (države ACP); ali program CARDS (12) za države Balkana. Komisija bo zagotovila, da bodo ti programi ustrezno pokrili element uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

—

Obstajajo številni programi, ki pokrivajo pravice intelektualne lastnine. Nekateri, kot na primer program ECAP (9) I in II za države ASEAN (Združenje držav jugovzhodne Azije) ali celo nedavno sklenjen program med EU in Kitajsko za pravice intelektualne lastnine, so posebej namenjeni zagotavljanju pomoči v zvezi s pravicami intelektualne lastnine. Drugi so na splošno namenjeni pokrivanju vprašanj v zvezi s trgovino, a lahko poleg ostalega vključujejo tudi pravice intelektualne lastnine – program WTO II (10) in program majhnih projektov (11), za Kitajsko; programi tehničnega sodelovanja v okviru sporazuma iz Cotonouja za afriške, karibske in pacifiške države (države ACP); ali program CARDS (12) za države Balkana. Komisija bo zagotovila, da bodo ti programi ustrezno pokrili element uveljavljanja pravic intelektualne lastnine.

| — | V primeru „držav proizvajalk“ se mora žarišče v vsakem programu sodelovanja premakniti s pomoči pri pripravljanju osnutka zakonodaje na strategijo, ki bo bolj usmerjena na uveljavljanje pravic in bo vključevala programe usposabljanja za sodnike, policijo in carinike. |
| --- | --- |

—

V primeru „držav proizvajalk“ se mora žarišče v vsakem programu sodelovanja premakniti s pomoči pri pripravljanju osnutka zakonodaje na strategijo, ki bo bolj usmerjena na uveljavljanje pravic in bo vključevala programe usposabljanja za sodnike, policijo in carinike.

| — | Treba je opozoriti, da se je ta praksa uspešno izvajala že na področju carin (Generalni direktorat za davke in carinsko unijo). Obstajajo številni sporazumi o carinskem sodelovanju, ki med drugimi pokrivajo bistveno orodje za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine (carinsko spremljanje ponarejenega blaga). Posledica teh sporazumov z državami, kot sta na primer Indija in Kitajska (nov sporazum bo kmalu sklenjen), so pozitivni rezultati glede usposabljanja in prenosa naših izkušenj ter metod v te države. Poleg tega ponazarjajo, kako se lahko gradi na obstoječih zahtevah Sporazuma TRIPs (glej spremljanje izvoza in blaga v tranzitu, poleg spremljanja uvoza). Mogoče je, da bo podoben sporazum sklenjen z Japonsko še leta 2004. |
| --- | --- |

—

Treba je opozoriti, da se je ta praksa uspešno izvajala že na področju carin (Generalni direktorat za davke in carinsko unijo). Obstajajo številni sporazumi o carinskem sodelovanju, ki med drugimi pokrivajo bistveno orodje za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine (carinsko spremljanje ponarejenega blaga). Posledica teh sporazumov z državami, kot sta na primer Indija in Kitajska (nov sporazum bo kmalu sklenjen), so pozitivni rezultati glede usposabljanja in prenosa naših izkušenj ter metod v te države. Poleg tega ponazarjajo, kako se lahko gradi na obstoječih zahtevah Sporazuma TRIPs (glej spremljanje izvoza in blaga v tranzitu, poleg spremljanja uvoza). Mogoče je, da bo podoben sporazum sklenjen z Japonsko še leta 2004.

| — | Izmenjava zamisli in podatkov z ostalimi ključnimi ponudniki tehničnega sodelovanja, kot so na primer Svetovna organizacija za intelektualno lastnino, ZDA, Japonska in nekatere države članice EU, da bi se izognili podvajanju prizadevanj in da bi si delili najboljšo prakso. |
| --- | --- |

—

Izmenjava zamisli in podatkov z ostalimi ključnimi ponudniki tehničnega sodelovanja, kot so na primer Svetovna organizacija za intelektualno lastnino, ZDA, Japonska in nekatere države članice EU, da bi se izognili podvajanju prizadevanj in da bi si delili najboljšo prakso.

| — | Izboljšanje mehanizma dialoga s: (i) Svetovno carinsko organizacijo (usklajevanje s strani Generalnega direktorata za davke in carinsko unijo), da bi ocenili skladnost njihove tehnične pomoči z našimi stališči in združljivost z našimi programi; (ii) Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino in z ostalimi ponudniki pomoči (Evropski patentni urad, Urad za blagovne znamke EU idr.), da bi delili podatke in izboljšali strategije za usklajevanje. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje mehanizma dialoga s: (i) Svetovno carinsko organizacijo (usklajevanje s strani Generalnega direktorata za davke in carinsko unijo), da bi ocenili skladnost njihove tehnične pomoči z našimi stališči in združljivost z našimi programi; (ii) Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino in z ostalimi ponudniki pomoči (Evropski patentni urad, Urad za blagovne znamke EU idr.), da bi delili podatke in izboljšali strategije za usklajevanje.

| — | Tehnično sodelovanje je tudi pomembna prvina Sporazuma TRIPs (člen 67) in ustreza ciljem razvojne agende iz Dohe. V ta okvir se lahko šteje pobuda, ki je usmerjena k uveljavljanju pravic. |
| --- | --- |

—

Tehnično sodelovanje je tudi pomembna prvina Sporazuma TRIPs (člen 67) in ustreza ciljem razvojne agende iz Dohe. V ta okvir se lahko šteje pobuda, ki je usmerjena k uveljavljanju pravic.

5.   Reševanje sporov/sankcije

Nobeno pravilo ne more biti resnično učinkovito brez grožnje sankcij. Javno se lahko identificirajo države, v katerih so kršitve intelektualne lastnine načrtne in kjer vlada ne sprejme nobenih ukrepov za identifikacijo problema. Kot skrajni ukrep je treba upoštevati uporabo mehanizmov za reševanje sporov, ki so določeni v večstranskih in dvostranskih sporazumih.

Obstoječi mehanizem Uredbe o trgovinskih ovirah (13) bi lahko bil izhodišče. Uredba o trgovinskih ovirah je pravni instrument, ki daje podjetjem in industrijam Skupnosti pravico, da vložijo pritožbo, ki zavezuje Komisijo, da razišče in oceni, ali obstajajo dokazi za kršitev mednarodnih pravil trgovanja, kar povzroča škodljive učinke na trgovino. Posledica tega je, da bo postopek pripeljal do sporazumne rešitve težave ali pa do poravnave spora.

Uredba o trgovinskih ovirah ima široko področje uporabe, in ne pokriva le blaga, ampak tudi, do določene mere, pravice intelektualne lastnine in storitve, ko ima kršitev pravil v zvezi s temi pravicami vpliv na trgovino med Evropsko skupnostjo in tretjimi državami.

Treba je razmisliti tudi o drugih podobnih trgovinskih mehanizmih. Npr. EU vključuje podobne mehanizme v vedno večjem številu dvostranskih sporazumov. Ti mehanizmi se bodo sprožili v primerih, ko se krši zahtevane visoke (najvišje) standarde varovanja intelektualne lastnine.

Nezadostno uveljavljanje pravic je bolj pogosto rezultat načina, kako se pravila dejansko (ne)izvajajo s strani pristojnih organov, kot pa rezultat pomanjkanja zakonodaje ali očitnega neujemanja zakonodaje z zahtevami Sporazuma TRIPs. Vendar pa lahko takrat, ko takšne pomanjkljivosti postanejo sistemske, utemeljijo primer reševanja sporov.

Posebne dejavnosti:

| — | Opozarjanje nosilcev pravic na možnost, da uporabijo mehanizem Uredbe o trgovinskih ovirah v primerih dokazov kršitve Sporazuma TRIPs ali visokih (najvišjih) standardov, kot je sklenjeno v dvostranskih sporazumih med ES in tretjimi državami. Ta mehanizem se sproži z vložitvijo pritožbe. |
| --- | --- |

—

Opozarjanje nosilcev pravic na možnost, da uporabijo mehanizem Uredbe o trgovinskih ovirah v primerih dokazov kršitve Sporazuma TRIPs ali visokih (najvišjih) standardov, kot je sklenjeno v dvostranskih sporazumih med ES in tretjimi državami. Ta mehanizem se sproži z vložitvijo pritožbe.

| — | Komisija je v jasno utemeljenih primerih kršitev vzajemno sprejetih standardov za varovanje intelektualne lastnine po uradni dolžnosti pripravljena uporabiti mehanizem reševanja sporov Svetovne trgovinske organizacije in podobna orodja za reševanje sporov, ki so vključena v naše dvostranske sporazume. |
| --- | --- |

—

Komisija je v jasno utemeljenih primerih kršitev vzajemno sprejetih standardov za varovanje intelektualne lastnine po uradni dolžnosti pripravljena uporabiti mehanizem reševanja sporov Svetovne trgovinske organizacije in podobna orodja za reševanje sporov, ki so vključena v naše dvostranske sporazume.

| — | Razmislek o drugih mehanizmih, ki bi lahko bili uporabljeni za zmanjšanje kršitev pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

Razmislek o drugih mehanizmih, ki bi lahko bili uporabljeni za zmanjšanje kršitev pravic intelektualne lastnine v tretjih državah.

6.   Ustvarjanje javnih-zasebnih partnerskih podjetij

Obstajajo številna podjetja in združenja, ki so že vrsto let dejavna v boju proti piratstvu/ponarejanju. Pomenijo neprecenljiv vir podatkov, a so tudi ključni partner za katere koli pobude za dvigovanje ozaveščenosti. Nekateri od teh subjektov so že prisotni in zelo dejavni v najbolj spornih državah.

Razen posebnih dejavnosti, ki so sedaj predlagane, so znotraj Komisije ostali primeri pobud za ustvarjanje javno-zasebnih partnerstev, ki so neposredno ali posredno povezani z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine.

Eden od teh projektov vključuje ustanovitev inovacijskih relejnih središč, ki bodo podpirala podjetja, ki se ukvarjajo s prenosi tehnologije (14). Ta projekt vključuje ljudi z bogatimi izkušnjami s področja pravic intelektualne lastnine (izdaja dovoljenj, prenos pravic intelektualne lastnine idr.) in se ga lahko uporabi za zbiranje podatkov o težavah v zvezi z uveljavljanjem pravic v tretjih državah. Doslej pokriva mreža le EU, vendar je bilo upoštevano, da se mreža razširi tudi v tretje države. V uradu v Čilu izvajajo pilotni projekt.

Prav tako deluje „služba za pomoč pri uveljavljanju pravic“ (15); to je projekt, ki ga sponzorira Komisija, da bi podprla ustvarjalnost in inovacije. Namen te službe za pomoč ni ukvarjanje s pritožbami, ampak posredovanje podatkov industrijskemu sektorju v EU. Tako lahko le-ta posreduje navodila podjetjem, ki se soočajo s kršitvami pravic v tretjih državah.

Poleg tega ima Komisija dolgoletne izkušnje pri vključevanju zasebnih izvajalcev v seminarje in programe usposabljanja, ki zlasti pokrivajo uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na mejah.

Posebne dejavnosti:

| — | Podpiranje vzpostavitve lokalnih mrež intelektualnih pravic, ki vključujejo podjetja, združenja in trgovinske zbornice. Ta praksa se je že izvajala v nekaterih ključnih državah in jo bo aktivno podpiral Generalni direktorat za trgovino. |
| --- | --- |

—

Podpiranje vzpostavitve lokalnih mrež intelektualnih pravic, ki vključujejo podjetja, združenja in trgovinske zbornice. Ta praksa se je že izvajala v nekaterih ključnih državah in jo bo aktivno podpiral Generalni direktorat za trgovino.

| — | Izboljšanje sodelovanja s podjetji in združenji, ki so dejavna v boju proti piratstvu/ponarejanju, med drugim z izmenjavo podatkov o nadaljnjih pobudah in z zagotavljanjem medsebojnega sodelovanja strokovnjakov iz Komisije in iz zasebnih subjektov pri dogodkih, ki jih organizira druga stranka. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje sodelovanja s podjetji in združenji, ki so dejavna v boju proti piratstvu/ponarejanju, med drugim z izmenjavo podatkov o nadaljnjih pobudah in z zagotavljanjem medsebojnega sodelovanja strokovnjakov iz Komisije in iz zasebnih subjektov pri dogodkih, ki jih organizira druga stranka.

7.   Dviganje ozaveščenosti/pridobivanje lastnih izkušenj

Zagotavljanje boljšega obveščanja javnosti je še en zelo koristen element strategije. Lahko se razdeli na naslednje elemente:

| (a) | Dviganje ozaveščenosti uporabnikov/potrošnikov v tretjih državah. To se mora izvesti iz dveh perspektiv: (a) s spodbujanjem koristi pravic intelektualne lastnine na področju spodbujanja ustvarjalnosti, investiranja, prenosa tehnologije, varovanja tradicije in kakovosti; (b) z obveščanjem o nevarnostih, ki jih imajo kršitve pravic intelektualne lastnine za javno zdravje, varovanje potrošnikov, javno varnost idr.. |
| --- | --- |

(a)

Dviganje ozaveščenosti uporabnikov/potrošnikov v tretjih državah. To se mora izvesti iz dveh perspektiv: (a) s spodbujanjem koristi pravic intelektualne lastnine na področju spodbujanja ustvarjalnosti, investiranja, prenosa tehnologije, varovanja tradicije in kakovosti; (b) z obveščanjem o nevarnostih, ki jih imajo kršitve pravic intelektualne lastnine za javno zdravje, varovanje potrošnikov, javno varnost idr..

| (b) | Dviganje ozaveščenosti nosilcev pravic. Spet iz dveh različnih perspektiv: (a) tveganja so nastala s trgovanjem v nekaterih državah, v katerih uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ni učinkovito in je zato treba sprejeti minimalne previdnostne ukrepe, kot je na primer registriranje pravic intelektualne lastnine v teh državah (mala in srednje velika podjetja pogosto niti ne zaprosijo za varovanje njihove intelektualne lastnine v tretjih državah, v katerih izdelujejo ali prodajajo svoje izdelke); (b) potreba po uporabi sredstev, ki so na voljo v teh tretjih državah, za uveljavljanje njihovih pravic. Države, ki so članice Svetovne trgovinske organizacije (z izjemo najmanj razvitih držav) bi morale od leta 2000 izvajati minimalne standarde za varovanje in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. Jasno je, da morajo prve korake za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine narediti nosilci pravic sami in da morajo uporabiti, v največji možni meri, razpoložljive mehanizme, še preden so upravičeni do zakonite pritožbe o učinkovitosti takšnega varovanja in uveljavljanja pravic. |
| --- | --- |

(b)

Dviganje ozaveščenosti nosilcev pravic. Spet iz dveh različnih perspektiv: (a) tveganja so nastala s trgovanjem v nekaterih državah, v katerih uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ni učinkovito in je zato treba sprejeti minimalne previdnostne ukrepe, kot je na primer registriranje pravic intelektualne lastnine v teh državah (mala in srednje velika podjetja pogosto niti ne zaprosijo za varovanje njihove intelektualne lastnine v tretjih državah, v katerih izdelujejo ali prodajajo svoje izdelke); (b) potreba po uporabi sredstev, ki so na voljo v teh tretjih državah, za uveljavljanje njihovih pravic. Države, ki so članice Svetovne trgovinske organizacije (z izjemo najmanj razvitih držav) bi morale od leta 2000 izvajati minimalne standarde za varovanje in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. Jasno je, da morajo prve korake za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine narediti nosilci pravic sami in da morajo uporabiti, v največji možni meri, razpoložljive mehanizme, še preden so upravičeni do zakonite pritožbe o učinkovitosti takšnega varovanja in uveljavljanja pravic.

Posebne dejavnosti:

| — | Komisija nima virov, da bi sama izvajala obsežno kampanjo za dvigovanje ozaveščenosti v tretjih državah. Vendar pa se lahko ta dejavnost izvede z enim od zgoraj naštetih sredstev, t. j. z vključevanjem v obstoječe programe tehničnega sodelovanja in z javno-zasebnimi partnerstvi. |
| --- | --- |

—

Komisija nima virov, da bi sama izvajala obsežno kampanjo za dvigovanje ozaveščenosti v tretjih državah. Vendar pa se lahko ta dejavnost izvede z enim od zgoraj naštetih sredstev, t. j. z vključevanjem v obstoječe programe tehničnega sodelovanja in z javno-zasebnimi partnerstvi.

| — | Službe Komisije so sponzorirale izdelavo osnutka „Vodiča o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine“. Ta vodič je v glavnem namenjen pomoči javnim organom v državah v razvoju in v nerazvitih državah pri njihovem prizadevanju za vzpostavitev sistemov in postopkov za učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. Vodič preučuje zlasti najpogostejše težave, s katerimi se soočajo države pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, in upošteva smernice, kako doseči učinkovito in dolgotrajno zaščito teh pravic. Vodič opredeli koristne vire, ki bi lahko bili v pomoč organom in nosilcem pravic, ki se soočajo s težavami. |
| --- | --- |

—

Službe Komisije so sponzorirale izdelavo osnutka „Vodiča o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine“. Ta vodič je v glavnem namenjen pomoči javnim organom v državah v razvoju in v nerazvitih državah pri njihovem prizadevanju za vzpostavitev sistemov in postopkov za učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine. Vodič preučuje zlasti najpogostejše težave, s katerimi se soočajo države pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, in upošteva smernice, kako doseči učinkovito in dolgotrajno zaščito teh pravic. Vodič opredeli koristne vire, ki bi lahko bili v pomoč organom in nosilcem pravic, ki se soočajo s težavami.

| — | Vodič bo za splošno uporabo na voljo na spletni strani Komisije. |
| --- | --- |

—

Vodič bo za splošno uporabo na voljo na spletni strani Komisije.

8.   Institucionalno sodelovanje

Službe Komisije, ki so odgovorne za različne vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, bodo okrepile usklajevanje in sodelovanje v namen povečanja vloge Komisije. Brez ustvarjanja dodatne birokracije je treba:

| (a) | še naprej izboljševati izmenjavo podatkov in usklajevanje med službami, ki skrbijo za različne vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

še naprej izboljševati izmenjavo podatkov in usklajevanje med službami, ki skrbijo za različne vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine;

| (b) | poenostaviti identifikacijo in dostop zunanjih subjektov (nosilcev pravice, organov tretjih držav idr.) do služb, ki so odgovorne za zadevna posebna vprašanja. |
| --- | --- |

(b)

poenostaviti identifikacijo in dostop zunanjih subjektov (nosilcev pravice, organov tretjih držav idr.) do služb, ki so odgovorne za zadevna posebna vprašanja.

Posebne dejavnosti:

| — | Redno bodo organizirana srečanja znotraj služb, ki bodo spremljala pobudo, ki se izvaja v okviru te strategije, in na katerih se bodo obravnavali doseženi rezultati, prav tako kot tudi vključitev novih pobud. Prav tako bo predstavljeno povečano sodelovanje med službami, ki vključujejo vprašanja v zvezi s tehnično pomočjo, da bi spodbudili pomoč v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. |
| --- | --- |

—

Redno bodo organizirana srečanja znotraj služb, ki bodo spremljala pobudo, ki se izvaja v okviru te strategije, in na katerih se bodo obravnavali doseženi rezultati, prav tako kot tudi vključitev novih pobud. Prav tako bo predstavljeno povečano sodelovanje med službami, ki vključujejo vprašanja v zvezi s tehnično pomočjo, da bi spodbudili pomoč v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine v tretjih državah.

| — | Z namenom pomagati tretjim strankam, da bi razumele razdelitev nalog znotraj različnih služb Komisije: |
| --- | --- |

—

Z namenom pomagati tretjim strankam, da bi razumele razdelitev nalog znotraj različnih služb Komisije:

| — | Oblikovana bo nova spletna stran Komisije, na kateri bo predstavljeno naslednje: (i) veljavna zakonodaja za zaščito pravic intelektualne lastnine; (ii) priročnik o uveljavljanju pravic, vključno s kontaktnimi naslovi uslužbencev Komisije za različne vrste pravic intelektualne lastnine in vidike njihovega uveljavljanja in s povezavami na številne spletne strani različnih služb, ki se ukvarjajo s tem. |
| --- | --- |

—

Oblikovana bo nova spletna stran Komisije, na kateri bo predstavljeno naslednje: (i) veljavna zakonodaja za zaščito pravic intelektualne lastnine; (ii) priročnik o uveljavljanju pravic, vključno s kontaktnimi naslovi uslužbencev Komisije za različne vrste pravic intelektualne lastnine in vidike njihovega uveljavljanja in s povezavami na številne spletne strani različnih služb, ki se ukvarjajo s tem.

| — | Medsebojne povezave bodo vključene v obstoječe spletne strani vsake službe, ki se ukvarja z nekaterimi vidiki pravic intelektualne lastnine, ali v spletne strani nekaterih sektorjev. |
| --- | --- |

—

Medsebojne povezave bodo vključene v obstoječe spletne strani vsake službe, ki se ukvarja z nekaterimi vidiki pravic intelektualne lastnine, ali v spletne strani nekaterih sektorjev.

| — | Zagotovljena bo uskladitev z ostalimi pobudami Komisije, ki so povezane s pravicami intelektualne lastnine, kot so na primer inovacijska relejna središča in služba za pomoč pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, zagotovljen pa bo tudi njihov učinkovit prispevek k ciljem sedanje strategije z zbiranjem in posredovanjem podatkov zasebnemu sektorju. |
| --- | --- |

—

Zagotovljena bo uskladitev z ostalimi pobudami Komisije, ki so povezane s pravicami intelektualne lastnine, kot so na primer inovacijska relejna središča in služba za pomoč pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, zagotovljen pa bo tudi njihov učinkovit prispevek k ciljem sedanje strategije z zbiranjem in posredovanjem podatkov zasebnemu sektorju.

---

(1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 je na strani:

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf

(2)  Direktiva Sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 je na strani:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf

(3)  Ta strategija nima neposrednega dodatnega finančnega vpliva na proračun Evropske komisije.

(4)  Sklicevanje na pravice intelektualne lastnine v tem dokumentu je mišljeno v širšem pomenu, tj. tako, da vključuje avtorske pravice in pravice povezane z njimi ter tudi blagovne znamke, patente, modele, geografske oznake, nerazkrite podatke idr.

(5)  Vsi rezultati „Raziskave o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah“, vključno s podrobim poročilom za vse države, za katere je bilo prejetih dovolj podatkov, so na voljo na naslednjem naslovu:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6)  Dragocen vir podatkov o poreklu, načrtu poti in naravi ponarejenega in piratskega blaga, ki je namenjeno v Skupnost ali potuje prek Skupnosti, so letne statistike o blagu, ki izvira iz tretjih držav in so ga carinske uprave zasegle na mejah Skupnosti. Poročilo je izdal Generalni direktorat za davke in carinsko unijo. Podatki za leto 2003 so na strani:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

(7)  Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, Priloga 1C k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (Sporazum TRIPs, Marakeš 1994).

(8)  Člen 51 Sporazuma TRIPs določa samo obveznost za članice, da morajo imeti carinske ukrepe za uvoženo blago.

(9)  Program ES-ASEAN za pravice intelektualne lastnine vsebuje regionalen in nacionalen element in pokriva vsa področja pravic intelektualne lastnine. Vreden je 5 mio EUR. V načrtu sta dodatna 2 mio EUR, ki bosta upoštevala vključitev Laosa, Kambodže in Vietnama. Projekt se je začel leta 2000 in traja 5 let.

(10)  Program WTO II je najbolj obširen podporen program na Kitajskem, ki je povezan s Svetovno trgovinsko organizacijo na Kitajskem in je vreden 15 mio EUR za obdobje 5 let – Kitajska je pokazala pripravljenost prispevati še dodatnih 30 %. Predlagano bo poglavje o pravicah intelektualne lastnine. Program se mora začeti pred koncem leta 2004.

(11)  Projekt, ki je zasnovan za podporo majhnih pobud na Kitajskem. S skupno vrednostjo 9,6 mio EUR in z obdobjem trajanja 5 let so majhne pobude naravnane na pokrivanje potreb, a se bo aktivno spodbujala vključitev projektov, ki so povezani s pravicami intelektualne lastnine.

(12)  V okviru programa pomoči Skupnosti za rekonstrukcijo, razvoj in stabilizacijo (CARDS) za področje zahodnega Balkana, se je julija 2003 začelo izvajanje projekta „Pravice industrijske in intelektualne lastnine“. Projekt bo trajal 36 mesecev in bo vreden 2,25 mio EUR.

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjene v okviru Svetovne trgovinske organizacije.

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tbr/legis/adgreg06a.htm

(14)  Ta projekt vodi Generalni direktorat za podjetništvo. Za več informacij glej:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15)  http://www.ipr-helpdesk.org

---

PRILOGA 1

OZADJE

1.   V čem je težava?

S Sporazumom TRIPs je bila prvič določena celovita in mnogostranska zbirka pravil, ki pokriva vse kategorije pravic intelektualne lastnine. Sporazum vključuje tudi podrobno poglavje, v katerem so določeni minimalni standardi za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, ki jih morajo sprejeti vse članice STO.

Čeprav je do danes večina članic STO že sprejela zakonodajo za izvajanje takih minimalnih standardov (1), se obseg piratstva in ponarejanja vsako leto znova poveča. Ti dejavnosti sta v zadnjih letih dobili industrijske razsežnosti, saj omogočata precejšen dobiček, med tem ko je tveganje za storilce pogosto omejeno.

Postalo je torej očitno, da ni dovolj, če ES svoja prizadevanja omeji zgolj na spremljanje in nadziranje oblikovanja splošnih zakonodajnih okvirov v državah članicah STO. Ključnega pomena je, da se ES čim bolj osredotoči na doslednejše in učinkovitejše izvajanje in izvrševanje zadevne zakonodaje.

V zadnjih letih so se znotraj Skupnosti in na njenih zunanjih mejah pojavile številne pomembne pobude. ES je že leta 1994 sprejela tako imenovano carinsko uredbo (Uredba (ES) št. 3295/94), ki je omogočila mejni nadzor nad uvozom ponarejenega blaga. Nato je Komisija leta 1998 objavila Zeleno knjigo o boju proti ponarejanju in piratstvu na enotnem trgu. Kot rezultat odzivov na Zeleno knjigo je Komisija 30. novembra 2000 predstavila akcijski načrt. Ta akcijski načrt se med drugim uresničuje v obliki direktive, ki usklajuje uveljavljanje pravic intelektualne lastnine znotraj Skupnosti; uredbe, ki izboljšuje mehanizme za carinsko ukrepanje proti ponarejenemu in piratskemu blagu, določene v prejšnji carinski direktivi; širitve pristojnosti Europola na področje piratstva in ponarejanja; ter študije o metodah za zbiranje, analizo in primerjanje podatkov o ponarejanju in piratstvu (2). Poleg tega so sklepi predsedstva na zasedanju Evropskega sveta spomladi leta 2003 (3) glasno pozvali h krepitvi boja proti ponarejanju in piratstvu. Zato namerava Komisija (GD za pravosodje, svobodo in varnost) v letu 2004 vložiti zakonodajno pobudo v obliki predloga za Okvirni sklep Sveta o približevanju nacionalnih zakonodaj in sankcijah za ponarejanje in piratstvo.

Vendar so razmere zunaj meja Skupnosti drugačne. Notranji instrumenti, ki jih imetniki pravic v Skupnosti lahko uporabijo v primeru kršenja njihovih pravic znotraj Skupnosti ali pri uvozu ponarejenega blaga v EU, niso uporabni, kadar se take kršitve dogajajo v tretjih državah in se tako pridobljeno blago porabi na domačem trgu ali se izvozi v druge tretje države. Take kršitve imajo neposreden vpliv na imetnike pravic v Skupnosti, čeprav se dogajajo zunaj Skupnosti.

2.   Zakaj in koliko je to pomembno? Za koga?

(a)   Evropska skupnost

Kršenje pravic intelektualne lastnine se odraža v prisotnosti čedalje večjih količin piratskega in ponarejenega blaga na trgu in zelo negativno vpliva na številna področja. Skupnost kot trg, kjer se po tradiciji veliko vlaga v blago in storitve, ki so zaščitene s pravicami intelektualne lastnine ter tako prispevajo k precejšnji dodani vrednosti, je še posebno prizadeta zaradi nezadostnega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. To velja tudi v primerih, ko gre za tretje države in piratsko/ponarejeno blago ali storitve niso namenjeni trgu Skupnosti. Nekateri od škodljivih učinkov kršenja pravic intelektualne lastnine so naslednji:

Gospodarski in socialni: Imetniki pravic so prikrajšani za prihodke iz vlaganja v raziskave in razvoj, trženje, ustvarjalne napore, nadzor kakovosti itd. Ponarejanje in piratstvo negativno vplivata na tržni delež, obseg prodaje, ugled, zaposlovanje in končno na sposobnost preživetja nekaterih dejavnosti in podjetij, ki temeljijo na varstvu pravic intelektualne lastnine. Pogosto kršenje pravic intelektualne lastnine prav tako odvrača tuje naložbe in prenos tehnologije.

Zdravje in varstvo potrošnikov: Piratsko in ponarejeno blago ponavadi proizvajajo anonimni subjekti, ki ne upoštevajo zdravstvenih in varnostnih zahtev ter zahtev glede kakovosti, in ki prav tako ne zagotavljajo poprodajne pomoči, garancij, navodil za uporabo itd. Ta problem se kaže v čedalje večjem številu zasegov ponarejenih zdravil, hrane (celo ustekleničene vode), avtomobilskih in letalskih delov, električnih naprav in igrač.

Javni red in varnost: V zadnjih letih narašča zaskrbljenost glede čedalje pogostejše vpletenosti kriminalnih organizacij, in včasih celo terorističnih skupin, v osrednje mednarodno trgovanje s ponarejenim in piratskim blagom. To lahko pojasni izjemno pridobitna narava teh dejavnosti in manjše tveganje (4) v primerjavi z drugimi pridobitnimi kriminalnimi dejavnostmi. Zaradi obsega problema in vpletenih vsot denarja je boj proti piratstvu ravno tako zapleten kot je boj proti trgovanju z drogami in pranju denarja. Europol, Interpol ter številne policije v Skupnosti so v ta namen ustanovili posebne oddelke.

Finančni: Ker sta ponarejanje in piratstvo že po naravi nezakoniti in tajni dejavnosti in ima ponarejeno ali piratsko blago nižje cene je država pogosto prikrajšana za davčne prihodke (DDV, fiskalni davek, carinske dajatve). Ta tema je še zlasti občutljiva v državah, kjer se nad nekaterimi gospodarski sektorji, kamor sodijo tobak, alkoholne pijače, gorivo itd., izvaja strog državni nadzor.

(b)   Tretje države

Zakaj bi bile zaradi tega zaskrbljene tretje države, ki imajo kratko tradicijo na področju varstva pravic intelektualne lastnine, omejeno število imetnikov pravic, in katerih znaten del industrije in trgovine ima od kršenja koristi?

Odgovor na to vprašanje se ne razlikuje bistveno od tistega, ki velja za Skupnost (glej zgoraj). Posledice, ki jih ima kršenje pravic intelektualne lastnine za varstvo zdravja in potrošnikov, organizirani kriminal ter izgubo davčnega prihodka, so razmeroma očitne, njihov vpliv pa neposredno čutijo Skupnost in tudi tretje države, kjer se take kršitve pretežno dogajajo. Zaradi tega je (ali bi moralo biti) tem državam v interesu, da se borijo proti piratstvu in ponarejanju.

Vendar bodo nekateri glede prve točke (gospodarske in socialne posledice) trdili, da tretje države ne bodo imele neposrednih koristi s krepitvijo varstva pravic intelektualne lastnine, katerih imetniki so podjetja v Skupnosti. Prav nasprotno, videti bi bilo, da svoje vire uporabljajo za zaščito naložb tujih subjektov (argument, ki ga pogosto izpostavljajo nekatere države). Da bi Skupnost preprečila navajanje takih razlogov, mora uspešno posredovati sporočilo, da je učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine (tudi če te pripadajo tretjim osebam) ključnega pomena za privabljanje tujih naložb in prenos tehnologije ter strokovnega znanja in izkušenj, kot tudi za zaščito lokalnih imetnikov pravic v državah v razvoju ter v najmanj razvitih državah, ki jih je že prizadela odtujitev njihove intelektualne lastnine (5). Gre za vprašanje dobrega javnega upravljanja in mednarodne verodostojnosti, da ne omenjamo potrebe po ravnanju v skladu s sporazumi STO in drugimi mednarodnimi in dvostranskimi obveznostmi. Na srednji in dolgi rok bo to tudi spodbudilo domače avtorje, izumitelje in vlagatelje ter prispevalo k razvoju teh držav.

Podcenjevanje vrednosti pravic intelektualne lastnine pripomore k neučinkovitemu uveljavljanju. Nekaterim (hitro) razvijajočim se državam bi za krepitev tega vidika sistema varstva pravic intelektualne lastnine koristilo, če bi ocenile vrednost industrij, ki temeljijo predvsem na pravicah intelektualne lastnine (6). To bi lahko privedlo do upoštevanja pomena pravic intelektualne lastnine v smislu gospodarskega okolja države, pa tudi v smislu gospodarske in socialne rasti ter razvoja.

Vendar pa obstajajo nedavni primeri držav, kjer se je zaradi pojava konkurenčnega in čedalje zahtevnejšega gospodarstva jasno pokazala potreba po učinkovitem varstvu pravic intelektualne lastnine pred domačimi in zunanjimi kršitvami.

V nekaterih najbolj „problematičnih“ državah je videti, da se oblasti v celoti zavedajo pomena pravic intelektualne lastnine za razvoj države, in domači imetniki pravic zahtevajo uveljavljanje pravic intelektualne lastnine tako dosledno kot tuji imetniki pravic. Težava je v tem, da ponarejanje in piratstvo predstavljata pomemben del njihovega gospodarstva. Očitno je, da gre za širši problem, ki se ga ni možno lotiti zgolj z vidika intelektualne lastnine. Rešitev lahko ponudi le vsestranska in enotna politika, ki bi vključevala oblasti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

3.   Katere pravice intelektualne lastnine se kršijo in kateri sektorji so najbolj prizadeti?

Večina izmed njih. Pogosto napačno prepričanje je, da piratstvo in ponarejanje v glavnem prizadeneta luksuzne, športne ter oblačilne znamke, glasbo, CD-je ter DVD-je s programsko opremo, in ne dosti drugega. V resnici se skoraj vsako pravico intelektualne lastnine krši v precejšnji meri, razpon ponarejenih proizvodov pa sega vse od kosmičev do rastlin in semen, od rezervnih letalskih delov do sončnih očal, od cigaret do zdravil, od AA baterij do bencinskih postaj. Veliki proizvajalci programske opreme bodo ravno tako verjetno utrpeli škodo kot mali proizvajalci nekaterih vrst čaja. Podrobne in zanesljive podatke o razsežnosti in večanju problema daje statistika, ki jo vsako leto objavijo carinske službe Komisije glede obsega in narave zaseženega piratskega in ponarejenega blaga z izvorom iz tretjih držav (7).

Po mnenju Komisije je velika večina problemov, ki prizadenejo imetnike različnih vrst pravic intelektualne lastnine, skupna, in bi jih zato bilo treba nasloviti z integrirano strategijo. Namen predlagane strategije je izboljšati boj proti kršenju vseh vrst pravic intelektualne lastnine (avtorskih pravic, blagovnih znamk, geografskih označb, patentov, vzorcev in modelov itd.).

4.   Kako določiti „prednostne“ države?

Obstaja več različnih meril, na podlagi katerih se lahko določijo države, ki so najbolj problematične v smislu uveljavljanja pravic intelektualne lastnine (8). Te države se lahko razdelijo na: a) države izvora; b) tranzitne države; in c) ciljne države. Vrsta najprimernejših ukrepov za reševanje položaja se bo razlikovala za vsako skupino teh držav.

(a)   Države izvora

To so države, kjer proizvodnja piratskega in ponarejenega blaga, ki je namenjeno domači porabi in tudi izvozu, dosega zaskrbljujoče razsežnosti. V primeru digitalnega piratstva prek interneta je izvor kršenja pravic intelektualne lastnine izjemno težko izslediti.

V teh državah je še zlasti treba izboljšati učinkovitost in usklajenost policije, sodišč, carine in uprave na splošno. Prav tako je bistveno poskrbeti, da bo pravni okvir zagotavljal odvračilne sankcije.

(b)   Tranzitne države

Za celoten pregled bi se bilo treba osredotočiti ne le na države, ki kršijo pravice intelektualne lastnine zaradi masovne proizvodnje ponarejenih izdelkov na njihovih ozemljih, temveč tudi na tiste, ki se pogosto znajdejo v vlogi vozlišča. Ta kategorija vključuje države, ki se pojavljajo kot glavna mesta izvora ponarejenega blaga, zaseženega v Skupnosti, vendar se problem v glavnem pojavlja zaradi pretoka ponarejenih izdelkov v tranzitu in ne zaradi domače proizvodnje takih izdelkov. Velik obseg blaga, ki izvira iz teh držav, vendarle kaže na pomanjkljivo uveljavljanje, vsaj na ravni nadzora na mejah. Mreže organiziranega kriminala bodo take slabosti izkoristile za vzpostavitev različnih prometnih poti, pri čemer bodo prikrile dejanski izvor blaga.

Izboljševanje razpoložljivosti ukrepov na mejah in še zlasti učinkovitosti carinskih organov v povezavi s tranzitom blaga, bi moralo znatno pripomoči k zmanjšanju obsega trgovanja.

(c)   Ciljne države

Pri vsaki strategiji za omejitev kršenja pravic intelektualne lastnine je prav tako treba upoštevati države, ki predstavljajo glavne destinacije za izvoz ponarejenega blaga, ali ki služijo predvsem kot trg za take izdelke.

Obsežna prodaja ponarejenega blaga je prisotna v skoraj vseh državah. Težava pri določanju držav, ki predstavljajo glavne trge za piratsko blago, je v tem, da gre za zelo razširjen problem, čeprav so razlogi zanj zelo različni (in včasih nasprotujoči si): ker so te države prerevne, da bi lahko kupovale proizvode, zaščitene s pravicami intelektualne lastnine, ker je tako ravnanje sprejemljivo ali se ga vsaj ne obsoja, ker se ponarejeno blago proizvaja v velikih količinah, ker včasih ni možno razločiti med originalom in ponaredkom ali ker so ponaredki cenejši. Zaradi tega je treba sredstva usmeriti na najpomembnejše trge za legitimne imetnike pravic Skupnosti, ki so zaradi kršenja pravic intelektualne lastnine najbolj prizadeti.

Boj proti porabi piratskega in ponarejenega blaga zahteva prizadevanje v smislu osveščanja javnosti o negativnem vplivu in tveganju takega početja. Prav tako sta potrebna učinkovitejši carinski nadzor nad uvozom blaga in učinkovitejše ukrepanje policije ter sodišč glede mrež in posameznikov, ki so vpleteni v obsežno trgovanje s takim blagom.

5.   Kakšne so razmere v Skupnosti?

Na splošno se Skupnosti in njenim državam članicam priznava zelo visoka raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, kot ponazarjajo acquis in zlasti nedavna prizadevanja, opisana v točki 1) zgoraj. V praksi dajejo poročila, kot je letno poročilo GD za obdavčenje in carinsko unijo (9), jasno predstavo o rezultatih, ki so jih oblasti posameznih držav članic dosegle pri zasegih ponarejenega blaga na svojih mejah.

Vendar pa se raven uveljavljanja pravic intelektualne lastnine med posameznimi državami članicami znotraj Skupnosti razlikuje. Nekatere države članice bodo morale vložiti več truda, da se bo njihov sedanji položaj izboljšal in se bosta preostala proizvodnja ter prodaja piratskega in ponarejenega blaga zmanjšali. Nova direktiva, ki usklajuje uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v Skupnosti, bo pripomogla k izboljšanju položaja.

6.   Kdo ima glavno vlogo pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v Skupnosti?

Različni generalni direktorati (GD-ji) Komisije so pristojni za različne vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine:

| — | GD za trgovino (TRADE) se ukvarja z zunanjo razsežnostjo (večstransko in dvostransko) problema, tj. uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. Prav tako ta GD predstavlja Evropsko skupnost v STO in ima pomembno vlogo v Svetu za TRIPs. |
| --- | --- |

—

GD za trgovino (TRADE) se ukvarja z zunanjo razsežnostjo (večstransko in dvostransko) problema, tj. uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. Prav tako ta GD predstavlja Evropsko skupnost v STO in ima pomembno vlogo v Svetu za TRIPs.

| — | GD za notranji trg (MARKT) je odgovoren za politiko in zakonodajo EU na področju intelektualne in industrijske lastnine ter v imenu Evropske skupnosti vodi pogajanja v številnih odborih Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO). GD za notranji trg je osnoval že omenjeno direktivo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

—

GD za notranji trg (MARKT) je odgovoren za politiko in zakonodajo EU na področju intelektualne in industrijske lastnine ter v imenu Evropske skupnosti vodi pogajanja v številnih odborih Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO). GD za notranji trg je osnoval že omenjeno direktivo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine.

| — | GD za kmetijstvo (AGRI) je odgovoren za notranje in zunanje politike EU in za zakonodajo EU glede geografskih označb na področju kmetijstva ter vodi pogajanja o teh zadevah. |
| --- | --- |

—

GD za kmetijstvo (AGRI) je odgovoren za notranje in zunanje politike EU in za zakonodajo EU glede geografskih označb na področju kmetijstva ter vodi pogajanja o teh zadevah.

| — | GD za davke in carinsko unijo (TAXUD) ureja uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na zunanjih mejah Skupnosti. GD TAXUD je osnoval prej omenjeno carinsko uredbo. |
| --- | --- |

—

GD za davke in carinsko unijo (TAXUD) ureja uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na zunanjih mejah Skupnosti. GD TAXUD je osnoval prej omenjeno carinsko uredbo.

| — | GD za pravosodje, svobodo in varnost (JLS) ima deljeno regulativno odgovornost, kadar je uveljavljanje pravic intelektualne lastnine povezano s kazenskim pregonom znotraj in tudi zunaj Skupnosti. Na istem področju se bo s posebnim ukrepanju na terenu ukvarjal Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

—

GD za pravosodje, svobodo in varnost (JLS) ima deljeno regulativno odgovornost, kadar je uveljavljanje pravic intelektualne lastnine povezano s kazenskim pregonom znotraj in tudi zunaj Skupnosti. Na istem področju se bo s posebnim ukrepanju na terenu ukvarjal Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

| — | GD za razvoj (DEV) in GD za zunanje odnose (RELEX) usklajujeta, centralno in s pomočjo številnih delegacij v tretjih državah, pomoč Skupnosti državam v razvoju in najmanj razvitim državam, tudi na področju trgovine, medtem ko AIDCO skrbi za programe tehnične pomoči. |
| --- | --- |

—

GD za razvoj (DEV) in GD za zunanje odnose (RELEX) usklajujeta, centralno in s pomočjo številnih delegacij v tretjih državah, pomoč Skupnosti državam v razvoju in najmanj razvitim državam, tudi na področju trgovine, medtem ko AIDCO skrbi za programe tehnične pomoči.

| — | Končno je zelo pomemben partner tudi GD za podjetništvo (ENTR), ki vodi službo za pomoč uporabnikom (10) za področje pravic intelektualne lastnine in vzdržuje tesne stike z industrijo (tj. z velikim številom imetnikov pravic intelektualne lastnine). |
| --- | --- |

—

Končno je zelo pomemben partner tudi GD za podjetništvo (ENTR), ki vodi službo za pomoč uporabnikom (10) za področje pravic intelektualne lastnine in vzdržuje tesne stike z industrijo (tj. z velikim številom imetnikov pravic intelektualne lastnine).

Taka delitev odgovornosti je izjemnega pomena za učinkovitost te strategije. GD za trgovino in drugi GD-ji z zunanjimi odgovornostmi imajo pomembno in dobro opredeljeno vlogo pri izboljševanju uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. Vendar pa so najbolj „operativne“ odgovornosti v boju proti piratstvu in ponarejanju v pristojnosti držav članic ali drugih GD-jev. Najvidnejše in/ali takojšnje rezultate v tem boju bodo vedno dosegali carinski organi, policija, nacionalna sodišča, usklajevanje zakonodaj in postopkov ter vzpostavljanje mehanizmov za izmenjavo informacij na ravni Skupnosti. GD za trgovino lahko na teh (večinoma notranjih) področjih prispeva le v omejenem obsegu. Vendar pa je položaj glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah drugačen. V tem primeru lahko GD za trgovino in službe Komisije z zunanjimi odgovornostmi na tem področju, ob sodelovanju z delegacijami ES v tretjih državah, zagotovo igrajo ključno vlogo pri izvajanju nalog, ki jih predlaga ta strategija.

---

(1)  Najmanj razvite države morajo svoje zakonodaje prilagoditi zahtevam iz Sporazuma TRIPs vsaj do leta 2006.

(2)  Za izvod se lahko zaprosi pri MARKT-E4@cec.eu.int

(3)  Zasedanje Evropskega sveta spomladi 2003: Sklepi predsedstva:

| „37. | Evropski svet poziva Komisijo in države članice, da izboljšajo koriščenje pravic intelektualne lastnine z nadaljnjim razvijanjem ukrepov proti ponarejanju in piratstvu, ki zavirata razvoj trga za digitalno blago in storitve; da zaščitijo patente za računalniško izvedene izume...“ |
| --- | --- |

„37.

Evropski svet poziva Komisijo in države članice, da izboljšajo koriščenje pravic intelektualne lastnine z nadaljnjim razvijanjem ukrepov proti ponarejanju in piratstvu, ki zavirata razvoj trga za digitalno blago in storitve; da zaščitijo patente za računalniško izvedene izume...“

(4)  V mnogih državah so druge zelo donosne kriminalne dejavnosti, kot je trgovanje z drogami, povezane s precejšnjim tveganjem (celo smrtno kaznijo) in se proti njim bojuje s številnimi sredstvi. Nasprotno pa velja trgovanje s ponarejenim blagom za razmeroma neškodljivo dejavnost.

4

(5)  Primeri ponaredkov nekaterih blagovnih znamk riževega vina na Kitajskem ali dobro znane lokalne znamke ribje omake v Vietnamu.

5

(6)  Službe Komisije so leta 2003 objavile študijo z naslovom The economic importance of copyright

6

The economic importance of copyright

(http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/en/intprop/index.htm).

Nekatere države, kot so ZDA in Finska, pripravljajo take dokumente za industrije, ki temeljijo na avtorskih pravicah (Copyright industries in the US Economy – Stephen E. Siwek in Gale Mosteller, namenjeno International Intellectual Property Alliance, in The Economic Importance of Copyright Industries in Finland – Finnish Copyright Society).

Copyright industries in the US Economy

The Economic Importance of Copyright Industries in Finland

(7)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

7

(8)  „Prednostne države“ se lahko določijo na podlagi naslednjih meril:

8

| — | Podatki glede kršenja pravic intelektualne lastnine, ki jih posredujejo imetniki pravic Skupnosti in drugi viri (delegacije itd.). |
| --- | --- |

—

Podatki glede kršenja pravic intelektualne lastnine, ki jih posredujejo imetniki pravic Skupnosti in drugi viri (delegacije itd.).

| — | Podatki o carinskih zasegih ponarejenega blaga na mejah Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Podatki o carinskih zasegih ponarejenega blaga na mejah Skupnosti.

| — | Pomen držav v smislu dejanskega ali možnega obsega trgovanja s Skupnostjo. Vključitev države v eno ali več kategorij odraža raven pomembnosti razmer v tej določeni državi z vidika Skupnosti. Države, ki so v smislu obsega trgovanja manj pomembne, se niso upoštevale kot prednostne. |
| --- | --- |

—

Pomen držav v smislu dejanskega ali možnega obsega trgovanja s Skupnostjo. Vključitev države v eno ali več kategorij odraža raven pomembnosti razmer v tej določeni državi z vidika Skupnosti. Države, ki so v smislu obsega trgovanja manj pomembne, se niso upoštevale kot prednostne.

Vsekakor se razmere na tem področju neprestano spreminjajo, zato je potrebno nenehno spremljanje in posodabljanje.

(9)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

9

(10)  http://www.ipr-helpdesk.org/index.htm

10

---

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/17

---

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine, ter o začetku vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ruske federacije

(2005/C 129/04)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (1) protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine („zadevne države“), je Komisija skladno s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (2) („osnovna uredba“) prejela zahtevek za pregled omenjenih ukrepov. Komisija je skladno s členom 11(3) osnovne uredbe prejela tudi zahtevek za vmesni pregled ukrepov, ki veljajo za uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ruske federacije.

1.   Zahtevka za pregled

Zahtevka je 24. februarja 2005 vložil Svet evropske kemične industrije (European Chemical Industry Council – CEFIC) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo 100 % celotne proizvodnje silicijevega karbida v Skupnosti.

2.   Izdelek

Izdelek, ki ga je treba pregledati, je silicijev karbid s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2849 20 00. Ta oznaka KN je zgolj informativne narave.

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrepi zajemajo dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 1100/2000 (3).

4.   Razlogi za pregled

4.1   Razlogi za pregled zaradi izteka ukrepov

Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti.

(a)   Ruska federacija in Ukrajina

Trditev o nadaljevanju dampinga za Rusko federacijo temelji na primerjavi normalne vrednosti, določene na podlagi domačih cen, z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko se proda za izvoz v Skupnost.

V skladu z določbami člena 2(7) osnovne uredbe je vložnik določil normalno vrednost za Ukrajino na podlagi cene v ustrezni državi s tržnim gospodarstvom, ki je navedena v odstavku 5.1(d) tega obvestila. Trditev o nadaljevanju dampinga za Ukrajino temelji na primerjavi normalne vrednosti, kakor je določena v prejšnjem stavku, z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko se proda za izvoz v Skupnost.

Na tej podlagi izračunane stopnje dampinga za Rusko federacijo in Ukrajino so znatne.

Vložnik je predložil dokaze, da se uvoz zadevnega izdelka iz Ruske federacije in Ukrajine še naprej znatno povečuje.

Trdi tudi, da obseg in cene zadevnega uvoženega izdelka med drugim še naprej negativno vplivajo na raven cen, ki jih zaračunava industrija Skupnosti, kar bistveno škodi celotnemu delovanju, finančnemu stanju in stanju na področju zaposlovanja industrije Skupnosti.

Vložnik tudi trdi, da obstaja verjetnost za nadaljevanje škodljivega dampinga. Vložnik v zvezi s tem predloži dokaze, da bi se lahko v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov zaradi neizrabljenih zmogljivosti v Ruski federaciji in Ukrajini trenutna višina uvoza zadevnega izdelka verjetno povečala.

Poleg tega vložnik trdi, da je razlog za delno odpravo škode predvsem obstoj protidampinških ukrepov, ter da bi ponoven pojav znatnejšega uvoza po dampinških cenah iz Ruske federacije in Ukrajine verjetno še dodatno škodoval industriji Skupnosti, če bi se ukrepi odpravili.

(b)   Ljudska republika Kitajska

Vložnik trdi, da obstaja verjetnost ponovnega dampinga pri uvozu zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. Glede na določbe člena 2(7) osnovne uredbe je vložnik določil normalno vrednost za Ljudsko republiko Kitajsko na podlagi cene v ustrezni državi s tržnim gospodarstvom, ki je omenjena v odstavku 5.1(d) tega obvestila. Trditev o ponovnem pojavu dampinga za Ljudsko republiko Kitajsko temelji na primerjavi normalne vrednosti, kakor je določena v prejšnjem stavku, z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko se proda za izvoz v druge tretje države, tj. na Japonsko in v ZDA.

Na tej podlagi izračunana stopnja dampinga za Ljudsko republiko Kitajsko je znatna.

Vložnik tudi trdi, da obstaja verjetnost za nadaljevanje škodljivega dampinga. Vložnik v zvezi s tem predloži dokaze, da bi se lahko v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov zaradi neizrabljenih zmogljivosti in najnovejših vlaganj v proizvodne zmogljivosti v Ljudski republiki Kitajski trenutna višina uvoza zadevnega izdelka verjetno povečala.

Poleg tega vložnik trdi, da so razlog za odpravo škode, ki jo je povzročil uvoz silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, predvsem protidampinški ukrepi, ter da bi ponoven pojav znatnejšega uvoza po dampinških cenah iz Ljudske republike Kitajske verjetno še dodatno škodoval industriji Skupnosti, če bi se ukrepi odpravili.

4.2   Razlogi za vmesni pregled

Vložnik trdi, da je sedanja oblika ukrepov, tj. količinska zaveza, v zvezi z uvozom silicijevega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske neustrezna, ker ne odpravlja škodljivih učinkov dampinga, in jo je treba pregledati.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki opravičujejo začetek pregleda zaradi izteka ukrepov in vmesnega pregleda, zato začenja pregleda v skladu s členoma 11(2) in 11(3) osnovne uredbe.

5.1   Postopek za ugotavljanje verjetnosti dampinga in škode ter za ugotavljanje primernosti oblike ukrepov v zvezi z uvozom iz Ruske federacije

Pregled zaradi izteka ukrepov bo ugotovil, ali je ali ni verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode. Vmesni pregled bo preučil primernost oblike sedanjih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Ruske federacije in ugotovil, če je obliko ukrepov treba spremeniti.

(a)   Vzorčenje

Glede na pričakovano število strank, vpletenih v to preiskavo, se lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za izvoznike/proizvajalce iz Ljudske republike Kitajske

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, če je, izbrala vzorec, vse izvoznike/proizvajalce ali predstavnike, ki jih zastopajo, poziva, da se javijo Komisiji in ji v roku, določenem v odstavku 6(b)(i), in v obliki, navedeni v odstavku 7 tega obvestila, sporočijo naslednje podatke o svojem podjetju oziroma podjetjih:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah za zadevni izdelek, prodan za izvoz v tretje države v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v tonah za zadevni izdelek, prodan za izvoz v tretje države v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | natančen opis dejavnosti podjetja v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obsegom proizvodnje zadevnega izdelka v tonah, proizvodno zmogljivostjo in vlaganji v proizvodno zmogljivost v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti podjetja v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obsegom proizvodnje zadevnega izdelka v tonah, proizvodno zmogljivostjo in vlaganji v proizvodno zmogljivost v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih podjetij (4), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domači trg) zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih podjetij (4), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domači trg) zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne podatke, ki bi Komisiji lahko pomagali pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne podatke, ki bi Komisiji lahko pomagali pri izbiri vzorca,

| — | navedba o tem, ali podjetje oziroma podjetja soglašajo s svojo vključitvijo v vzorec, kar pomeni, da izpolnijo vprašalnik in se strinjajo s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

navedba o tem, ali podjetje oziroma podjetja soglašajo s svojo vključitvijo v vzorec, kar pomeni, da izpolnijo vprašalnik in se strinjajo s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem.

Za pridobitev podatkov, za katere Komisija meni, da so nujni za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, bo Komisija dodatno vzpostavila stike z organi države izvoznice in vsemi znanimi združenji izvoznikov/proizvajalcev.

(ii)   Vzorčenje za uvoznike

Da bi lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno in, če je, izbrala vzorec, vse uvoznike ali predstavnike, ki jih zastopajo, poziva, da se javijo Komisiji in ji v roku, določenem v odstavku 6(b)(i), in v obliki, navedeni v odstavku 7 tega obvestila, posredujejo naslednje podatke o svojem podjetju oziroma podjetjih:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe,

| — | celotni promet družbe v EUR v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

celotni promet družbe v EUR v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | skupno število zaposlenih, |
| --- | --- |

—

skupno število zaposlenih,

| — | natančen opis dejavnosti podjetja v zvezi z zadevnim izdelkom, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti podjetja v zvezi z zadevnim izdelkom,

| — | količino v tonah in v EUR izraženo vrednost uvoza v Skupnost in nadaljnje prodaje uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine na trgu Skupnosti v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

količino v tonah in v EUR izraženo vrednost uvoza v Skupnost in nadaljnje prodaje uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije in Ukrajine na trgu Skupnosti v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih podjetij (4), ki se ukvarjajo s proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih podjetij (4), ki se ukvarjajo s proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne podatke, ki bi Komisiji lahko pomagali pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne podatke, ki bi Komisiji lahko pomagali pri izbiri vzorca,

| — | navedba o tem, ali podjetje oziroma podjetja soglašajo s svojo vključitvijo v vzorec, kar pomeni, da izpolnijo vprašalnik in se strinjajo s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

navedba o tem, ali podjetje oziroma podjetja soglašajo s svojo vključitvijo v vzorec, kar pomeni, da izpolnijo vprašalnik in se strinjajo s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem.

Za pridobitev podatkov, za katere Komisija meni, da so nujni za izbiro vzorca uvoznikov, bo Komisija dodatno vzpostavila stike z vsemi znanimi združenji uvoznikov.

(iii)   Končna izbira vzorcev

Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli ustrezne podatke glede izbire vzorcev, morajo to narediti v roku, določenem v odstavku 6(b)(ii) tega obvestila.

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorcev po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki bodo izrazile pripravljenost za vključitev v vzorce.

Podjetja, vključena v vzorce, morajo izpolniti vprašalnik v roku, določenem v odstavku 6(b)(iii) tega obvestila, in sodelovati v okviru preiskave.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko Komisija v skladu s členoma 17(4) in 18 osnovne uredbe svoje ugotovitve utemelji na dejstvih, ki so na voljo. Ugotovitev, utemeljena na podlagi razpoložljivih dejstev, je lahko, kakor je opisano v odstavku 8 tega obvestila, za zadevno stranko manj ugodna.

(b)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila podatke, za katere meni, da so potrebni za njeno preiskavo, bo poslala vprašalnike industriji Skupnosti, vsem združenjem proizvajalcev Skupnosti, vzorčnim izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, izvoznikom/proizvajalcem v Ruski federaciji in Ukrajini, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, vzorčnim uvoznikom in trgovcem, vsem združenjem uvoznikov in trgovcev, navedenim v zahtevku in sodelujočim v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, ki so predmet tega pregleda, ter organom zadevnih držav izvoznic.

(c)   Zbiranje podatkov in izvedba zaslišanj

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja mnenja, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge podatke in priskrbijo ustrezna dokazila. Komisija mora te podatke in ustrezna dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(ii) tega obvestila.

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek za zaslišanje in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 6(a)(iii) tega obvestila.

(d)   Izbor države s tržnim gospodarstvom

V prejšnji preiskavi je Brazilija uporabljena kot ustrezna država s tržnim gospodarstvom za namen določitve normalne vrednosti v zvezi z Ljudsko republiko Kitajsko in Ukrajino. Komisija namerava Brazilijo ponovno uporabiti v ta namen. Zainteresirane stranke so vabljene, da podajo pripombe glede primernosti te države v posebnem roku, določenem v odstavku 6(c) tega obvestila.

5.2   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in v primeru potrditve verjetnosti nadaljnjega ali ponovnega dampinga in nastajanja škode se sprejme odločitev glede tega, ali bi bilo ohranjanje ali razveljavitev protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen se lahko industrija Skupnosti, uvozniki in trgovci, njihova predstavniška združenja, reprezentativni uporabniki in reprezentativne potrošniške organizacije, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji sporočijo podatke v splošnih rokih, določenih v odstavku 6(a)(ii) tega obvestila. Stranke, ki ravnajo skladno s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo razloge, zakaj naj bi bili zaslišane, v roku, določenem v odstavku 6(a)(iii) tega obvestila. Upoštevati je treba, da se bodo podatki, predloženi v skladu s členom 21, upoštevali samo, če bodo ob predložitvi podprti z dejanskimi dokazi.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik

Vse zainteresirane stranke, ki niso sodelovale v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, ki so predmet tega pregleda, morajo zahtevati vprašalnik v najkrajšem možnem času, vendar najpozneje v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se stranke javijo, predložijo odgovore na vprašalnik in vse ostale podatke

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjen vprašalnik ali kakršne koli druge podatke v 40 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

Podjetja, ki so izbrana za vzorec, morajo predložiti odgovore na vprašalnik v roku, določenem v odstavku 6(b)(iii) tega obvestila.

(iii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40 dnevnem roku.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

| (i) | Podatki, določeni v odstavkih 5.1(a)(i) in 5.1(a)(ii), v zvezi z vzorci morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki izrazijo pripravljenost za vključitev v vzorec, v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

Podatki, določeni v odstavkih 5.1(a)(i) in 5.1(a)(ii), v zvezi z vzorci morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki izrazijo pripravljenost za vključitev v vzorec, v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (ii) | Vsi drugi podatki, potrebni za izbiro vzorca, v skladu z odstavkom 5.1(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

Vsi drugi podatki, potrebni za izbiro vzorca, v skladu z odstavkom 5.1(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (iii) | Odgovori na vprašalnik vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od datuma prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
| --- | --- |

(iii)

Odgovori na vprašalnik vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od datuma prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec.

(c)   Posebni rok za izbiro države s tržnim gospodarstvom

Stranke v preiskavi lahko po želji dajo svoje mnenje o ustreznosti Brazilije, ki je, kakor je navedeno v točki 5.(d) tega obvestila, predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za namen določitve normalne vrednosti v Ljudski republiki Kitajski in Ukrajini. Te pripombe mora Komisija prejeti v 10 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

7.   Predložena pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefon ter telefaks in/ali številke teleksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno s podatki, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenim vprašalnikom in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Omejeno
   (5)“ ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V PREGLED ZAINTERESIRANIM STRANKAM“.

Korespondenčni naslov Komisije:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

Kadar katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih podatkov ali teh ne predloži v roku ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, bodisi pozitivne ali negativne.

Če je ugotovljeno, da je katera koli od zainteresiranih strank predložila napačne ali zavajajoče podatke, se ti podatki ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko dejstva, ki so na voljo. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na dejstvih, ki so na voljo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov in preiskave v zvezi z vmesnim pregledom

Preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov in preiskava v zvezi z vmesnim pregledom bosta v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključeni v 15 mesecih od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  UL C 254, 14.10.2004, str.3.

(2)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

(3)  UL L 125, 26.5.2000, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 991/2004 (UL L 182, 19.5.2004, str. 18).

(4)  Za navodila o opredelitvi pojma povezanih podjetij glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o izvajanju Carinskega zakonika Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(5)  To pomeni, da je dokument samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (UL L 56, 6.3.1996, str.1) in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

---

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/22

---

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka o uvozu etilnega alkohola s poreklom iz Gvatemale in Pakistana

(2005/C 129/05)

Komisija je v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (2), prejela pritožbo, ki navaja, da se etilni alkohol s poreklom iz Gvatemale in Pakistana („zadevni državi“) uvaža po dampinških cenah, kar povzroča materialno škodo industriji Skupnosti.

1.   Pritožba

Pritožbo je 11. aprila 2005 vložil Odbor proizvajalcev etanola EU (Committee of Industrial Ethanol Producers of the EU (CIEP)) („vlagatelj“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež celotne proizvodnje etilnega alkohola v Skupnosti, v tem primeru več kot 30 %.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, je etilni alkohol, denaturiran ali nedenaturiran, z vsebnostjo alkohola 80 vol. % ali več, s poreklom iz Gvatemale in Pakistana („zadevni izdelek“), navadno deklariran pod oznakama KN 2207 10 00 in ex 2207 20 00. Te oznake KN so samo informativne.

3.   Domneva o dampingu

Domneva o dampingu v zvezi z Gvatemalo in Pakistanom temelji na primerjavi normalne vrednosti, določene na osnovi domačih cen, z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ki se izvaža v Skupnost.

Na podlagi tega so izračunane stopnje dampinga znatne za vse zadevne države izvoznice.

4.   Domneva o škodi

Pritožnik je predložil dokaze, da se je obseg uvoza zadevnega izdelka iz Gvatemale in Pakistana povečal v absolutnem smislu in tudi v smislu tržnega deleža.

Domneva se, da so imeli obseg in cene zadevnega uvoženega izdelka med drugim negativen vpliv na tržni delež, prodane količine in raven cen, ki jih zaračunava industrija Skupnosti, kar je bistveno škodovalo celotnemu delovanju in finančnemu stanju industrije Skupnosti.

5.   Postopek

Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Skupnosti oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstaja dovolj dokazov, ki opravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

5.1   Postopek za ugotavljanje dampinga in škode

V okviru preiskave bo ugotovljeno, ali gre pri zadevnem izdelku s poreklom iz Gvatemale in Pakistana za damping in ali je ta povzročil škodo.

(a)   Vzorčenje

Glede na pričakovano veliko število strank, vpletenih v ta postopek, lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe sprejme odločitev za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za izvoznike/proizvajalce iz Pakistana

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi izvozniki/proizvajalci ali predstavniki, ki nastopajo v njihovem imenu, javijo Komisiji in sporočijo naslednje podatke o svoji družbi oziroma svojih družbah v roku, določenem v točki 6(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 7 tega obvestila:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina zadevnega izdelka v tonah, prodanega za izvoz v Skupnost, v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina zadevnega izdelka v tonah, prodanega za izvoz v Skupnost, v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in prodajna količina zadevnega izdelka v tonah na notranjem trgu v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in prodajna količina zadevnega izdelka v tonah na notranjem trgu v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | ali podjetje namerava zahtevati individualno stopnjo dampinga (3) (individualne stopnje dampinga lahko zahtevajo samo proizvajalci), |
| --- | --- |

—

ali podjetje namerava zahtevati individualno stopnjo dampinga (3) (individualne stopnje dampinga lahko zahtevajo samo proizvajalci),

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih podjetij (4), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (za izvoz in/ali domačo prodajo) zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih podjetij (4), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (za izvoz in/ali domačo prodajo) zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge podatke, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge podatke, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca,

| — | navedbo o tem, ali družba oziroma družbe soglaša/-jo s svojo vključitvijo v vzorec, in sicer tako, da izpolni/-jo vprašalnik in sprejme/-jo dejansko preverjanje svojih odgovorov. |
| --- | --- |

—

navedbo o tem, ali družba oziroma družbe soglaša/-jo s svojo vključitvijo v vzorec, in sicer tako, da izpolni/-jo vprašalnik in sprejme/-jo dejansko preverjanje svojih odgovorov.

Za pridobitev podatkov, za katere meni, da so potrebni za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, bo Komisija stopila v stik tudi z organi države izvoznice in vsemi znanimi združenji izvoznikov/proizvajalcev.

(ii)   Vzorčenje za proizvajalce Skupnosti

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, namerava Komisija povzročeno škodo industriji Skupnosti raziskati z vzorčenjem.

Da bi Komisiji omogočili izbrati vzorec, naj vsi proizvajalci Skupnosti sporočijo naslednje podatke o svoji družbi oziroma svojih družbah v roku, določenem v točki 6(b)(i) tega obvestila:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona, številka telefaksa in/ali številka teleksa ter ime kontaktne osebe,

| — | celotni promet družbe v eurih v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

celotni promet družbe v eurih v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z izdelavo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z izdelavo zadevnega izdelka,

| — | vrednost zadevnih izdelkov, ki so bili prodani na trgu Skupnosti v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

vrednost zadevnih izdelkov, ki so bili prodani na trgu Skupnosti v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, izražena v eurih,

| — | količino zadevnega izdelka, ki je bila prodana na trgu Skupnosti v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, izražena v tonah, |
| --- | --- |

—

količino zadevnega izdelka, ki je bila prodana na trgu Skupnosti v obdobju od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, izražena v tonah,

| — | količino proizvedenega zadevnega izdelka v tonah za obdobje od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005, |
| --- | --- |

—

količino proizvedenega zadevnega izdelka v tonah za obdobje od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge podatke, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge podatke, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca,

| — | navedbo o tem, ali družba oziroma družbe soglaša/-jo s svojo vključitvijo v vzorec, in sicer tako, da izpolni/-jo vprašalnik in sprejme/-jo preverjanje svojih odgovorov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

navedbo o tem, ali družba oziroma družbe soglaša/-jo s svojo vključitvijo v vzorec, in sicer tako, da izpolni/-jo vprašalnik in sprejme/-jo preverjanje svojih odgovorov na kraju samem.

Za pridobitev podatkov, za katere meni, da so potrebni za izbiro vzorca proizvajalcev Skupnosti, bo Komisija stopila v stik tudi z združenjem proizvajalcev Skupnosti (CIEP).

(iii)   Končna izbira vzorcev

Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli ustrezne podatke glede izbire vzorcev, morajo to narediti v roku, določenem v točki 6(b)(ii) tega obvestila.

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorcev po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorce.

Družbe, vključene v vzorce, morajo izpolniti vprašalnik v roku, določenem v točki 6(b)(iii) tega obvestila, in sodelovati v okviru preiskave.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko Komisija v skladu s členoma 17(4) in 18 osnovne uredbe svoje ugotovitve utemelji na dejstvih, ki so na voljo. Ugotovitev, utemeljena na dejstvih, ki so na voljo, je lahko za zadevno stranko manj ugodna, kakor je opisano v točki 8 tega obvestila.

(b)   Vprašalniki

Za pridobitev podatkov, za katere meni, da so potrebni za preiskavo, bo Komisija poslala vprašalnike vzorčeni industriji Skupnosti in zadevnim združenjem proizvajalcev v Skupnosti, vzorčenim izvoznikom/proizvajalcem iz Pakistana, izvoznikom/proizvajalcem iz Gvatemale, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem združenjem uvoznikov, ki so bila navedena v pritožbi, ter organom zadevnih držav izvoznic.

(i)   Izvozniki/proizvajalci iz Gvatemale

Vse take zainteresirane stranke morajo po faksu nemudoma stopiti v stik s Komisijo, vendar najpozneje do roka, določenega v točki 6(a)(i) tega obvestila, da bi ugotovile, ali so navedene v pritožbi, in po potrebi zahtevale vprašalnik, glede na to, da se rok, določen v točki 6(b)(ii) tega obvestila, uporablja za vse take zainteresirane stranke.

(ii)   Izvozniki/proizvajalci, ki zahtevajo individualno stopnjo v Pakistanu

Izvozniki/proizvajalci iz Pakistana, ki zahtevajo individualno stopnjo na podlagi členov 17(3) in 9(6) osnovne uredbe, morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v roku, določenem v točki 6(a)(ii) tega obvestila. Zato morajo zahtevati vprašalnik v roku, določenem v točki 6(a)(i). Vendar pa se morajo take stranke zavedati, da se v primeru, ko se vzorčenje uporabi za izvoznike/proizvajalce, lahko Komisija kljub temu odloči, da za njih ne izračuna individualne stopnje, če je število izvoznikov/proizvajalcev takšno, da bi bila individualna preiskava preveč obremenilna in bi preprečila pravočasni zaključek preiskave.

(c)   Zbiranje podatkov in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja mnenja, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge podatke in priskrbijo ustrezna dokazila. Komisija mora te podatke in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(ii) tega obvestila.

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek za zaslišanje in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 6(a)(iii) tega obvestila.

5.2   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in če se izkaže, da je domneva o dampingu in škodi utemeljena, bo sprejeta odločitev o tem, ali uvedba protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen se lahko industrija Skupnosti, uvozniki, njihova predstavniška združenja, reprezentativni uporabniki in reprezentativne potrošniške organizacije, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji sporočijo podatke v splošnih rokih, določenih v točki 6(a)(ii) tega obvestila. Stranke, ki so delovale skladno s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo posebne razloge, zakaj naj bi bile zaslišane v roku, določenem v točki 6(a)(iii) tega obvestila. Upoštevati je treba, da se bodo podatki, predloženi v skladu s členom 21, upoštevali samo, če bodo podprti z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik

Vse zainteresirane stranke morajo zahtevati vprašalnik čim prej, vsekakor pa ne pozneje kot 15 dni po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se stranke javijo, predložijo odgovore na vprašalnik in vse ostale podatke

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjen vprašalnik ali kakršne koli druge podatke v 40 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

Družbe, ki so izbrane za vzorec, morajo predložiti odgovore na vprašalnik v roku, določenem v točki 6(b)(iii) tega obvestila.

(iii)   Rok za zaslišanja

Vse zainteresirane stranke se lahko prijavijo za zaslišanje pred Komisijo v roku istih 40 dni.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

| (i) | Podatki, določeni v točkah 5.1(a)(i) in 5.1(a)(ii) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

Podatki, določeni v točkah 5.1(a)(i) in 5.1(a)(ii) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (ii) | Vsi drugi podatki, pomembni za izbiro vzorca v skladu s točko 5.1(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

Vsi drugi podatki, pomembni za izbiro vzorca v skladu s točko 5.1(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (iii) | Odgovori na vprašalnik vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od datuma prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
| --- | --- |

(iii)

Odgovori na vprašalnik vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od datuma prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec.

7.   Predložena pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefon ter telefaks in/ali številke teleksa zainteresirane stranke. Vse pisne predložitve, vključno s podatki, zahtevanimi v skladu s tem obvestilom, odgovori na vprašalnik in korespondenca, ki jih zainteresirane stranke zagotovijo in so zaupnega značaja, se označijo z besedo „Omejeno“ (5) in jih v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe spremlja različica, ki ni zaupnega značaja in je označena z besedilom „Za pregled s strani zainteresiranih strank“.

Korespondenčni naslov Komisije:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka onemogoči dostop do potrebnih podatkov, jih ne zagotovi drugače v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, bodisi pozitivne bodisi negativne, na podlagi dejstev, ki so na voljo.

Če je ugotovljeno, da je katera koli od zainteresiranih strank predložila napačne ali zavajajoče podatke, se ti podatki ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava bo v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe zaključena v 15 mesecih od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi uvedejo najpozneje v 9 mesecih od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

(2)  UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

(3)  Individualne stopnje se lahko zahtevajo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe za družbe, ki niso vključene v vzorec.

(4)  Za navodila o opredelitvi pojma „povezane družbe“ glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(5)  To pomeni, da je dokument samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

---

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/26

---

ENOTNA UPORABA KOMBINIRANE NOMENKLATURE (KN)

(Uvrščanje blaga)

(2005/C 129/06)

Pojasnjevalne opombe, sprejete v skladu s postopkom, določenim v členu 10(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 493/2005 (2)

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropskih skupnosti (3) se spremenijo, kot sledi:

| | Na strani 318 se vstavijo naslednja besedila:








  „8514 | Industrijske ali laboratorijske električne peči in pečice (vključno s tistimi, ki delujejo na principu indukcije ali dielektrične izgube); druga industrijska ali laboratorijska oprema za segrevanje materialov na principu indukcije ali dielektrične izgube |
| --- | --- | --- |
| 8514 20 80 | Dielektrične peči in pečice
  Mikrovalovne pečice, izdelane za uporabo v restavracijah, menzah, itd., se od gospodinjskih aparatov pod tarifno številko 8516 razlikujejo po izhodni moči in prostornini pečice. Takšne pečice z izhodno močjo nad 1000 W ali prostornino pečice nad 34 litrov se štejejo za pečice za industrijsko uporabo. Za mikrovalovne pečice, kombinirane v enojnem ohišju z žarom ali z drugo vrsto pečice, velja omenjena izhodna moč samo za mikrovalove. Na uvrstitev take kombinacije merilo prostornine pečice ne vpliva.
  Mikrovalovne pečice z izhodno močjo največ 1000 W in prostornino največ 34 litrov se štejejo za pečice za domačo uporabo (tarifna številka 8516).“ |

Na strani 318 se vstavijo naslednja besedila:

„8514

Industrijske ali laboratorijske električne peči in pečice (vključno s tistimi, ki delujejo na principu indukcije ali dielektrične izgube); druga industrijska ali laboratorijska oprema za segrevanje materialov na principu indukcije ali dielektrične izgube

8514 20 80

Dielektrične peči in pečice

Mikrovalovne pečice, izdelane za uporabo v restavracijah, menzah, itd., se od gospodinjskih aparatov pod tarifno številko 8516 razlikujejo po izhodni moči in prostornini pečice. Takšne pečice z izhodno močjo nad 1000 W ali prostornino pečice nad 34 litrov se štejejo za pečice za industrijsko uporabo. Za mikrovalovne pečice, kombinirane v enojnem ohišju z žarom ali z drugo vrsto pečice, velja omenjena izhodna moč samo za mikrovalove. Na uvrstitev take kombinacije merilo prostornine pečice ne vpliva.

Mikrovalovne pečice z izhodno močjo največ 1000 W in prostornino največ 34 litrov se štejejo za pečice za domačo uporabo (tarifna številka 8516).“

| | in








  „8516 50 00 | Mikrovalovne pečice
  Glej pojasnila k tarifni podštevilki 8514 20 80.“ |
| --- | --- | --- |

in

in

„8516 50 00

Mikrovalovne pečice

Glej pojasnila k tarifni podštevilki 8514 20 80.“

| | Na strani 333 se vstavi naslednja točka 4:







  8548 90 90 | Drugo







  „4. | Elementi iz ferita ali drugih keramičnih snovi (na primer takšnih, ki se uporabljajo v cirkulatorjih za ultravisokofrekvenčne oddajnike ali kot visokofrekvenčni filter v električnih kablih), ki so električni deli, enako primerni za uporabo v strojih ali napravah, ki se uvrščajo pod različne tarifne številke tega poglavja.“ |
| --- | --- | --- | --- |

Na strani 333 se vstavi naslednja točka 4:

Na strani 333 se vstavi naslednja točka 4:

8548 90 90

Drugo

„4.

Elementi iz ferita ali drugih keramičnih snovi (na primer takšnih, ki se uporabljajo v cirkulatorjih za ultravisokofrekvenčne oddajnike ali kot visokofrekvenčni filter v električnih kablih), ki so električni deli, enako primerni za uporabo v strojih ali napravah, ki se uvrščajo pod različne tarifne številke tega poglavja.“

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1 (posebna izdaja, poglavje 2, zvezek 2 /še ni objavljeno/).

1

(2)  UL L 82, 31.3.2005, str. 1 (posebna izdaja, poglavje 2, zvezek 15 /še ni objavljeno/).

2

(3)  UL L 256, 23.10.2002, str. 1.

3

---

III Obvestila

Komisija

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/27

---

Sprememba obvestila o razpisu za nadomestilo za izvoz dobro brušenega in predkuhanega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države

(
  Uradni list Evropske unije C 290 z dne 27. novembra 2004
  )

(2005/C 129/07)

Točka 2 poglavja I („Predmet“) se nadomesti z naslednjim besedilom:

| „2. | Skupna količina, za katero se lahko določi najvišje izvozno nadomestilo iz člena 1(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (1), znaša približno 30 000 ton.“ |
| --- | --- |

„2.

Skupna količina, za katero se lahko določi najvišje izvozno nadomestilo iz člena 1(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (1), znaša približno 30 000 ton.“

---

(1)  UL L 61, 7.3.1975, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1948/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 18).

1

---

Popravki

| 26.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 129/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 129/28

---

Popravek Poslovnika Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov, ki deluje pri Komisiji Evropskih skupnosti

(
  Uradni list Evropske unije C 119 z dne 20. maja 2005
  )

(2005/C 129/08)

Publikacija se dopolni z naslednjim besedilom:

„Metode dela za razširjeno Upravno komisijo

Kodeks ravnanja

S širitvijo Evropske unije 1. maja 2004 se je število udeležencev na sestankih Upravne komisije bistveno povečalo.

S tem kodeksom ravnanja se glede na nove razmere prizadeva izboljšati učinkovitost priprave in vodenja sestankov Upravne komisije, tako da je omejen čas, ki je na voljo, čim bolje izkoriščen.

I.   Priprave na sestanke

(a)   Boljša gradiva

Bolj učinkovita gradiva bi pripomogla k boljšemu izkoristku časa na sestankih, npr. CASSTM zapiski bi lahko bili omejeni na 1-2 strani.

Pravočasna dostopnost dokumentov je nujna za dobro pripravo na sestanek.

Delegacije ne smejo pozabiti, da je za prevod vsakega dokumenta z manj kot štirimi stranmi potrebno najmanj 10 dni. Za vsakih nadaljnjih pet strani je treba k prevajalskemu času prišteti dodaten teden.

Delegacije se morajo popolnoma držati rokov za predložitev zapiskov sekretariatu, kot je določeno v členu 6(2) predpisov.

(b)   Organizacija dnevnega reda

Dnevni red mora biti organiziran tako, da delegacije lahko načrtujejo svojo sestavo, udeležbo in potovanja časovno učinkovito.

Dnevni red naj bi bil v kar največji meri sestavljen tako, da so točke, ki zadevajo isto vejo socialne varnosti, navedene skupaj in obravnavane na sestanku kot zaporedne točke.

Če je mogoče, se je treba izogniti spremembam sprejetega dnevnega reda.

Kadar koli je mogoče, je za vsako točko dnevnega reda treba označiti, ali gre za razpravo ali za sprejetje sklepa.

(c)   Boljši izkoristek časa med sestanki

Čas med sestanki je treba izkoristiti konstruktivno.

Po sestanku Upravne komisije ali katere koli druge skupine v okviru njene pristojnosti sekretariat nemudoma izda memorandum, ki podrobneje določa naslednje korake in roke, v okviru katerih lahko delegacije ukrepajo.

Predsednik skupaj s sekretariatom ukrene vse potrebno, da bi se delo med sestanki nadaljevalo, npr. lahko se vzpostavijo stiki, da bi se rešili problemi glede določenih zadev, tako da se lahko predstavi predlog za možno rešitev na prihodnjem sestanku.

II.   Vodenje sestankov

(a)   Vloga predsedstva

Vloga predsedstva in predsednika je usmerjanje dela Upravne komisije, ne samo z zavzemanjem aktivne vloge pri organizaciji dnevnih redov, ampak tudi z dajanjem pobud za razprave in odločanje v Upravni komisiji.

Vsako predsedstvo predstavi svoj program za delo Upravne komisije in načrte za izvedbo.

Predsednik si prizadeva organizirati vsak sestanek na način, ki bi zagotavljal kar največji izkoristek časa.

Na začetku sestanka predsednik naredi kratek uvod in zlasti zagotovi vse potrebne informacije glede poteka sestanka, vključno z oceno časa za obravnavo vsake posamezne točke.

Predsednik začetku razprave o določenem vprašanju sporoči delegacijam, če misli, da je to potrebno glede na vrsto zahtevane razprave, največjo možno dolžino njihovih prispevkov k temu vprašanju. V večini primerov naj bi prispevki ne presegli dveh minut.

Skupinske razprave so izjema. Lahko se uporabijo v zvezi s posebnimi vprašanji, a takrat predsednik omeji trajanje prispevkov.

Predsednik se kar najbolj osredotoči na usmerjanje razprav, zlasti z obračanjem na delegacije, naj odgovorijo na kompromisna besedila posameznih predlogov.

Na koncu vsake točke dnevnega reda predsednik na kratko povzame dosežene rezultate.

(b)   Ravnanje delegacij

Delegacije naj v enaki meri prispevajo k učinkoviti izvedbi sestanka.

Delegacije naj zlasti ne pozabijo na naslednje:

| — | da ostanejo pri kratkih prispevkih in se izogibajo ponovitvam stvari, ki so jih že povedali prejšnji govorniki; |
| --- | --- |

—

da ostanejo pri kratkih prispevkih in se izogibajo ponovitvam stvari, ki so jih že povedali prejšnji govorniki;

| — | delegacije, ki zastopajo enako stališče, se lahko glede predstavitve posvetujejo in izberejo enega govornika s skupnim stališčem glede posameznega vprašanja; |
| --- | --- |

—

delegacije, ki zastopajo enako stališče, se lahko glede predstavitve posvetujejo in izberejo enega govornika s skupnim stališčem glede posameznega vprašanja;

| — | pri razpravi o besedilih lahko delegacije, če je mogoče, predlagajo konkretne osnutke predlogov pisno, namesto da se omejujejo na izražanje nesoglasja s posameznim predlogom; |
| --- | --- |

—

pri razpravi o besedilih lahko delegacije, če je mogoče, predlagajo konkretne osnutke predlogov pisno, namesto da se omejujejo na izražanje nesoglasja s posameznim predlogom;

| — | če predsednik ne določi drugače, se delegacije lahko odpovejo prispevkom, če se z določenim predlogom strinjajo; v takem primeru bi tišina pomenila strinjanje. |
| --- | --- |

—

če predsednik ne določi drugače, se delegacije lahko odpovejo prispevkom, če se z določenim predlogom strinjajo; v takem primeru bi tišina pomenila strinjanje.

(c)   Izkoriščanje tehnologije

Predsednik in sekretariat bi lahko, kadar menita, da je to primerno, uporabila tehnična sredstva za povečanje učinkovitosti vodenja sestanka.“

---