# Euroopa Liidu L 113/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 113 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide30. aprill 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 113

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide30. aprill 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu/Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 457/2007, 25. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 417/2002 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 458/2007, 25. aprill 2007, Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) kohta (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu/Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 457/2007, 25. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 417/2002 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 458/2007, 25. aprill 2007, Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) kohta (
  1
  )

1

3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu/Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 30.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 457/2007,

25. aprill 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 417/2002 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 417/2002 (3) on ette nähtud topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete, mis on sätestatud 1973. aasta rahvusvahelise konventsiooniga laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta ning seda muutva 1978. aasta protokolliga (edaspidi “MARPOL 73/78”), kiirendatud kasutuselevõtt naftareostuse ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 417/2002 (3) on ette nähtud topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete, mis on sätestatud 1973. aasta rahvusvahelise konventsiooniga laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta ning seda muutva 1978. aasta protokolliga (edaspidi “MARPOL 73/78”), kiirendatud kasutuselevõtt naftareostuse ohu vähendamiseks.

| (2) | Määrusesse (EÜ) nr 417/2002 on sisse viidud sätted, mis keelavad raskete õlide klassi liigitatud õli transportimise Euroopa Liidu liikmesriikide sadamatesse või sadamatest ühekordse põhja ja parrastega naftatankeritega. |
| --- | --- |

(2)

Määrusesse (EÜ) nr 417/2002 on sisse viidud sätted, mis keelavad raskete õlide klassi liigitatud õli transportimise Euroopa Liidu liikmesriikide sadamatesse või sadamatest ühekordse põhja ja parrastega naftatankeritega.

| (3) | Komisjoni ja liikmesriikide tegevuse tulemusel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames võeti see keeld MARPOL 73/78 I lisas tehtud muudatuse kaudu arvesse ka maailmatasandil. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni ja liikmesriikide tegevuse tulemusel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames võeti see keeld MARPOL 73/78 I lisas tehtud muudatuse kaudu arvesse ka maailmatasandil.

| (4) | MARPOL 73/78 I lisa reegli 13H punktid 5, 6 ja 7, mis käsitlevad raskete õlide klassi liigitatud õli transportimise keelustamist ühekordse põhja ja parrastega naftatankeritega, sätestavad võimaluse kehtestada erandeid reegli 13H teatavate sätete kohaldamisest. Euroopa Liidu nõukogu eesistujariigi Itaalia poolt Euroopa Liidu nimel tehtud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee (MEPC 50) ametlikus raportis ülestähendatud avalduses on väljendatud poliitiline tahe nimetatud erandeid mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(4)

MARPOL 73/78 I lisa reegli 13H punktid 5, 6 ja 7, mis käsitlevad raskete õlide klassi liigitatud õli transportimise keelustamist ühekordse põhja ja parrastega naftatankeritega, sätestavad võimaluse kehtestada erandeid reegli 13H teatavate sätete kohaldamisest. Euroopa Liidu nõukogu eesistujariigi Itaalia poolt Euroopa Liidu nimel tehtud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni merekeskkonna kaitse komitee (MEPC 50) ametlikus raportis ülestähendatud avalduses on väljendatud poliitiline tahe nimetatud erandeid mitte kohaldada.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 417/2002 kohaselt võiks liikmesriigi lipu all sõitev laev kohaldada erandeid reeglist 13H, kui ta opereerib väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevaid sadamaid või avamereterminale ja vastab siiski määrusele (EÜ) nr 417/2002. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 417/2002 kohaselt võiks liikmesriigi lipu all sõitev laev kohaldada erandeid reeglist 13H, kui ta opereerib väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevaid sadamaid või avamereterminale ja vastab siiski määrusele (EÜ) nr 417/2002.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 417/2002 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 417/2002 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 417/2002 artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Ühelgi raskete õlide klassi liigitatud õli transportival naftatankeril ei ole lubatud sõita liikmesriigi lipu all, välja arvatud juhul, kui tegemist on topeltpõhja ja -parrastega naftatankeriga.

Ühelgi raskete õlide klassi liigitatud õli transportival naftatankeril, olenemata selle lipust, ei lubata siseneda liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse või avamereterminalidesse ega nendest lahkuda ega jääda ankrusse aladel, mis kuuluvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla, välja arvatud juhul, kui tegemist on topeltpõhja ja -parrastega naftatankeriga.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 25. aprill 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

G. GLOSER

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 229.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. märtsi 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2172/2004 (ELT L 371, 18.12.2004, lk 26).

3

---

| 30.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 113/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 113/3

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 458/2007,

25. aprill 2007,

Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu artiklis 2 osutatakse ühe ühenduse ülesandena sotsiaalkaitse kõrge taseme edendamisele. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu artiklis 2 osutatakse ühe ühenduse ülesandena sotsiaalkaitse kõrge taseme edendamisele.

| (2) | 2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel algatati sotsiaalkaitse süsteeme käsitlev liikmesriikide vaheline kogemuste vahetamise protsess. |
| --- | --- |

(2)

2000. aasta märtsis Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel algatati sotsiaalkaitse süsteeme käsitlev liikmesriikide vaheline kogemuste vahetamise protsess.

| (3) | Nõukogu otsusega 2004/689/EÜ (3) loodi sotsiaalkaitsekomitee, mis toimib komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja teabevahetuse vahendina sotsiaalkaitse süsteemide ajakohastamise ja täiustamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 2004/689/EÜ (3) loodi sotsiaalkaitsekomitee, mis toimib komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja teabevahetuse vahendina sotsiaalkaitse süsteemide ajakohastamise ja täiustamise valdkonnas.

| (4) | Oma 27. mai 2003. aasta teatises kirjeldas komisjon sotsiaalpoliitika valdkonna avatud koordinatsiooniprotsesside hõlbustamise strateegiat, pidades silmas sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse aspekti tugevdamist Lissaboni strateegia raames. Nõukogu leppis 20. oktoobril 2003 kokku, et hõlbustamine jõustub alates 2006. aastast. Sellega seoses muutus põhiliseks aruandlusvahendiks ühine aastaaruanne, mille ülesandeks on koondada kokku avatud koordineerimismeetodi erinevate kohaldamisalade ning sotsiaalkaitse valdkondadevaheliste küsimustega seotud peamised analüütilised tulemused ja poliitilised sõnumid. |
| --- | --- |

(4)

Oma 27. mai 2003. aasta teatises kirjeldas komisjon sotsiaalpoliitika valdkonna avatud koordinatsiooniprotsesside hõlbustamise strateegiat, pidades silmas sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse aspekti tugevdamist Lissaboni strateegia raames. Nõukogu leppis 20. oktoobril 2003 kokku, et hõlbustamine jõustub alates 2006. aastast. Sellega seoses muutus põhiliseks aruandlusvahendiks ühine aastaaruanne, mille ülesandeks on koondada kokku avatud koordineerimismeetodi erinevate kohaldamisalade ning sotsiaalkaitse valdkondadevaheliste küsimustega seotud peamised analüütilised tulemused ja poliitilised sõnumid.

| (5) | Avatud koordineerimismeetodiga on taas asetatud rõhk vajadusele võrreldava, ajakohase ja usaldusväärse statistika järele sotsiaalpoliitika valdkonnas. Eelkõige kasutatakse sotsiaalkaitse võrreldavat statistikat ühistes aastaaruannetes. |
| --- | --- |

(5)

Avatud koordineerimismeetodiga on taas asetatud rõhk vajadusele võrreldava, ajakohase ja usaldusväärse statistika järele sotsiaalpoliitika valdkonnas. Eelkõige kasutatakse sotsiaalkaitse võrreldavat statistikat ühistes aastaaruannetes.

| (6) | Komisjon (Eurostat) kogub juba praegu liikmesriikidelt vabatahtlikul alusel iga-aastaseid sotsiaalkaitse alaseid andmeid. See tava on liikmesriikides kinnistunud ning see põhineb ühistel metoodilistel põhimõtetel, mille eesmärk on tagada andmete võrreldavus. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon (Eurostat) kogub juba praegu liikmesriikidelt vabatahtlikul alusel iga-aastaseid sotsiaalkaitse alaseid andmeid. See tava on liikmesriikides kinnistunud ning see põhineb ühistel metoodilistel põhimõtetel, mille eesmärk on tagada andmete võrreldavus.

| (7) | Ühenduse statistika koostamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (4). |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse statistika koostamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (4).

| (8) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (9) | Komisjonile tuleks anda volitus määrata kindlaks esimene aasta, mille kohta sotsiaalkaitse netotoetuste alaseid täieulatuslikke andmeid tuleks koguda. Komisjonile tuleks samuti anda volitus võtta vastu meetmed, mis on seotud hõlmatud andmete üksikasjaliku klassifitseerimise, kasutatavate määratluste ja andmelevi eeskirjade ajakohastamisega. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid ning täiendada seda, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjonile tuleks anda volitus määrata kindlaks esimene aasta, mille kohta sotsiaalkaitse netotoetuste alaseid täieulatuslikke andmeid tuleks koguda. Komisjonile tuleks samuti anda volitus võtta vastu meetmed, mis on seotud hõlmatud andmete üksikasjaliku klassifitseerimise, kasutatavate määratluste ja andmelevi eeskirjade ajakohastamisega. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid ning täiendada seda, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (10) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühtlustatud andmete saamist võimaldavate ühiste statistikastandardite loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(10)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühtlustatud andmete saamist võimaldavate ühiste statistikastandardite loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (11) | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga on olemas koostöö sotsiaalkaitse netotoetuste osas. |
| --- | --- |

(11)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga on olemas koostöö sotsiaalkaitse netotoetuste osas.

| (12) | Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (6) asutatud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (6) asutatud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määruse eesmärk on luua Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteem (edaspidi “ESSPROS”), sätestades:

| a) | metoodilise raamistiku, mis põhineb ühistel standarditel, määratlustel, klassifikaatoritel ja raamatupidamiseeskirjadel ja mida kasutatakse statistika koostamiseks võrreldavatel alustel ühenduse heaks
  ja |
| --- | --- |

a)

metoodilise raamistiku, mis põhineb ühistel standarditel, määratlustel, klassifikaatoritel ja raamatupidamiseeskirjadel ja mida kasutatakse statistika koostamiseks võrreldavatel alustel ühenduse heaks

ja

| b) | ajalised piirangud ESSPROSiga kooskõlas koostatud statistika edastamiseks. |
| --- | --- |

b)

ajalised piirangud ESSPROSiga kooskõlas koostatud statistika edastamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | “ühenduse statistika” – määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 2 kindlaksmääratud tähenduses; |
| --- | --- |

a)

“ühenduse statistika” – määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 2 kindlaksmääratud tähenduses;

| b) | “sotsiaalkaitse” – kõik avaliku ja erasektori asutuste sekkumised, mille eesmärk on leevendada leibkondade ja üksikisikute kindlaksmääratud riskide või vajaduste kogumist tulenevat koormat, tingimusel et puuduvad samaaegsed vastastikused või individuaalsed korraldused. Sotsiaalkaitset põhjustavate riskide ja vajaduste loetelu on tavapäraselt järgmine: haigus ja/või tervishoid; puuded; vanadus; toitjakaotus; perekond/lapsed; töötus; eluase; ja mujal klassifitseerimata sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

b)

“sotsiaalkaitse” – kõik avaliku ja erasektori asutuste sekkumised, mille eesmärk on leevendada leibkondade ja üksikisikute kindlaksmääratud riskide või vajaduste kogumist tulenevat koormat, tingimusel et puuduvad samaaegsed vastastikused või individuaalsed korraldused. Sotsiaalkaitset põhjustavate riskide ja vajaduste loetelu on tavapäraselt järgmine: haigus ja/või tervishoid; puuded; vanadus; toitjakaotus; perekond/lapsed; töötus; eluase; ja mujal klassifitseerimata sotsiaalne tõrjutus;

| c) | “sotsiaalkaitse skeem” – eraldiseisev reeglite kogum, mida toetavad üks või mitu institutsioonilist üksust ning mis reguleerib sotsiaalkaitse toetusi ja nende rahastamist; |
| --- | --- |

c)

“sotsiaalkaitse skeem” – eraldiseisev reeglite kogum, mida toetavad üks või mitu institutsioonilist üksust ning mis reguleerib sotsiaalkaitse toetusi ja nende rahastamist;

| d) | “sotsiaalkaitse toetused” – sotsiaalkaitse skeemide rahalised ja mitterahalised ülekanded leibkondadele ja üksikisikutele, et leevendada nende ühest või mitmest kindlaksmääratud riskist või vajadusest tulenevat koormat; |
| --- | --- |

d)

“sotsiaalkaitse toetused” – sotsiaalkaitse skeemide rahalised ja mitterahalised ülekanded leibkondadele ja üksikisikutele, et leevendada nende ühest või mitmest kindlaksmääratud riskist või vajadusest tulenevat koormat;

| e) | “maksusoodustused” – maksuvabastuse vormis pakutav sotsiaalkaitse, mis määratletaks sotsiaalkaitse toetustena, juhul kui need oleksid rahalised toetused. Nende alla ei kuulu maksuvabastused, mis soodustavad sotsiaalkaitse pakkumist või erakindlustusskeeme; |
| --- | --- |

e)

“maksusoodustused” – maksuvabastuse vormis pakutav sotsiaalkaitse, mis määratletaks sotsiaalkaitse toetustena, juhul kui need oleksid rahalised toetused. Nende alla ei kuulu maksuvabastused, mis soodustavad sotsiaalkaitse pakkumist või erakindlustusskeeme;

| f) | “sotsiaalkaitse netotoetused” – sotsiaalkaitse toetuste väärtus, millest on maha arvatud maksud ja toetuse saajate sotsiaalmaksed ning millele on lisatud maksusoodustuste väärtus. |
| --- | --- |

f)

“sotsiaalkaitse netotoetused” – sotsiaalkaitse toetuste väärtus, millest on maha arvatud maksud ja toetuse saajate sotsiaalmaksed ning millele on lisatud maksusoodustuste väärtus.

Artikkel 3

Süsteemi ulatus

1.   ESSPROSi põhisüsteemiga seotud statistika hõlmab sotsiaalkaitse kulude ja laekumiste finantsvooge.

Need andmed edastatakse sotsiaalkaitse skeemide tasandil. Iga skeemi kohta esitatakse ESSPROSi klassifikaatori kohaselt üksikasjalikud kulud ja laekumised.

Skeemide ja üksikasjalike toetuste lõikes esitatavate kvantitatiivsete andmete puhul edastatavad andmed koos viitega agregeeritud klassifikaatorile ning andmeesituse ja andmelevi korraldusega on sätestatud I lisa punktis 1. Skeemide ja üksikasjalike toetuste lõikes esitatavate kvalitatiivsete andmete puhul hõlmatud teemad ning andmeesituse, kvalitatiivsete andmete ajakohastamise ja andmelevi korraldus on sätestatud I lisa punktis 2.

Esimene aasta, mille kohta andmeid kogutakse, on 2008. aasta.

2.   ESSPROSi põhisüsteemile lisatakse moodulid, mis hõlmavad täiendavat statistilist teavet pensionisaajate ja sotsiaalkaitse netotoetuste kohta.

Artikkel 4

Pensionisaajate moodul

1.   Pensionisaajate moodul lisatakse põhisüsteemile alates käesoleva määruse alusel toimuva andmekogumise esimesest aastast. Teemad ning andmeesituse ja andmelevi korraldus on sätestatud II lisas.

2.   Esimene aasta, mille kohta andmeid kogutakse, on 2008. aasta.

Artikkel 5

Sotsiaalkaitse netotoetuste moodul

1.   Sotsiaalkaitse netotoetuste mooduli kasutusele võtmise eesmärgil viiakse kõikides liikmesriikides 2008. aasta lõpuks läbi katsetuslik andmekogumine 2005. aasta kohta. Teemad ja andmeesituse korraldus on sätestatud III lisas.

2.   Selle siseriikliku katsetusliku andmekogumise kokkuvõtte põhjal ja eeldusel, et valdava enamiku katseuuringute tulemused on positiivsed, võetakse vastavalt artikli 8 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu meetmed käesoleva mooduli raames täieulatusliku andmekogumise alustamiseks. Täieulatuslikku andmekogumist ei alustata enne 2010. aastat.

Artikkel 6

Andmeallikad

Sotsiaalkaitse statistika põhineb järgmistel andmeallikatel olenevalt nende kättesaadavusest liikmesriikides ja kooskõlas siseriiklike seaduste ja tavadega:

| a) | registrid ja muud haldusallikad; |
| --- | --- |

a)

registrid ja muud haldusallikad;

| b) | uuringud; |
| --- | --- |

b)

uuringud;

| c) | hinnangud. |
| --- | --- |

c)

hinnangud.

Artikkel 7

Rakendamise kord

1.   Käesoleva määruse rakendamise korra puhul võetakse arvesse kulutasuvuse analüüsi tulemusi ning see käsitleb I lisas esitatud ESSPROSi põhisüsteemi, II lisas esitatud pensionisaajate moodulit ja artiklis 5 osutatud sotsiaalkaitse netotoetuste moodulit.

2.   Andmete edastamise vormi, edastatavate tulemuste ja kvaliteedihindamise kriteeriumitega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Meetmed, mis käsitlevad otsust täieulatusliku andmekogumise esimese aasta kohta, hõlmatud andmete üksikasjaliku klassifitseerimisega seotud meetmeid, kasutatavaid määratlusi ja andmelevi eeskirjade ajakohastamist, võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Kõnealuste meetmete eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda.

Artikkel 8

Menetlus

1.   Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom loodud statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 25. aprill 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

G. GLOSER

---

(1)  ELT C 309, 16.12.2006, lk 78.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 30. novembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. märtsi 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 314, 13.10.2004, lk 8.

3

(4)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

5

(6)  ELT L 181, 28.6.1989, lk 47.

6

---

I LISA

ESSPROSI PÕHISÜSTEEM

1.   Kvantitatiivsed andmed skeemide ja üksikasjalike toetuste lõikes

Edastatavad andmed

Kooskõlas agregeeritud klassifikaatoriga hõlmab edastatav teave järgmisi andmeid:

Kulud

1.1.1.1.   Sotsiaalkaitse toetused, mis klassifitseeritakse:

| a) | eesmärkide järgi (vastavalt igale riskile või vajadusele)
  ja |
| --- | --- |

a)

eesmärkide järgi (vastavalt igale riskile või vajadusele)

ja

| b) | iga eesmärgi puhul kahese jaotuse järgi: majanduslikust olukorrast sõltuvad ja sõltumatud toetused ning rahalised (jaotus regulaarseteks ja ühekordseteks toetusteks) ja mitterahalised toetused. |
| --- | --- |

b)

iga eesmärgi puhul kahese jaotuse järgi: majanduslikust olukorrast sõltuvad ja sõltumatud toetused ning rahalised (jaotus regulaarseteks ja ühekordseteks toetusteks) ja mitterahalised toetused.

1.1.1.2.   Halduskulud

1.1.1.3.   Siirded muudesse skeemidesse

1.1.1.4.   Muud kulud

Laekumised

1.1.2.1.   Sotsiaalmaksed

1.1.2.2.   Üldised riigieelarvelised laekumised

1.1.2.3.   Siirded muudest skeemidest

1.1.2.4.   Muud laekumised

Hõlmatud andmed (esitatud klassifikaatori üksikasjalikuma taseme järgi) esitatakse vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

1.2.   Andmeesitus

Statistikat esitatakse igal aastal. Andmed on kalendriaasta kohta vastavalt siseriiklikele tavadele. N aastat käsitlevad andmed koos eelmiste aastate kõikide parandustega edastatakse N + 2 aasta 30. juuniks.

1.3.   Andmelevi

Komisjon (Eurostat) avaldab N aasta sotsiaalkaitse kulusid käsitlevad andmed skeemide kogusumma tasemel N + 2 aasta 31. oktoobriks. Samal ajal levitab komisjon (Eurostat) üksikasjalikud andmed skeemide lõikes konkreetsetele kasutajatele (siseriiklikud asutused, kes koguvad ESSPROSi andmeid, komisjoni osakonnad ja rahvusvahelised institutsioonid). Need konkreetsed kasutajad võivad avaldada ainult skeemide rühmi.

2.   Kvalitatiivne teave skeemide ja üksikasjalike toetuste lõikes

2.1.   Hõlmatud teemad

Iga skeemi puhul sisaldab kvalitatiivne teave skeemi üldkirjeldust, toetuste üksikasjalikku kirjeldust ja teavet hiljutiste muutuste ja reformide kohta.

2.2.   Andmeesitus ja kvalitatiivse teabe ajakohastamine

Juba esitatud kvalitatiivse teabe täielik iga-aastane ajakohastamine piirdub sotsiaalkaitse süsteemi muutustega ning see edastatakse koos kvantitatiivsete andmetega.

2.3.   Andmelevi

Komisjon (Eurostat) levitab kvalitatiivse teabe skeemide tasandil N + 2 aasta 31. oktoobriks.

---

II LISA

PENSIONISAAJATE MOODUL

1.   Hõlmatud toetuste kategooriad

See moodul hõlmab andmeid pensionisaajate kohta, keda määratletakse mõne sotsiaalkaitse skeemi ühe või mitme järgnevalt loetletud regulaarse rahalise toetuse saajatena:

| a) | invaliidsuspension; |
| --- | --- |

a)

invaliidsuspension;

| b) | vähenenud töövõimest tulenev ennetähtaegne pension; |
| --- | --- |

b)

vähenenud töövõimest tulenev ennetähtaegne pension;

| c) | vanaduspension; |
| --- | --- |

c)

vanaduspension;

| d) | enneaegne vanaduspension; |
| --- | --- |

d)

enneaegne vanaduspension;

| e) | osaline pension; |
| --- | --- |

e)

osaline pension;

| f) | toitjakaotuspension; |
| --- | --- |

f)

toitjakaotuspension;

| g) | tööturutingimustest tulenev ennetähtaegne pension. |
| --- | --- |

g)

tööturutingimustest tulenev ennetähtaegne pension.

2.   Andmeesitus

Statistikat esitatakse igal aastal. Andmed viitavad jäägile kalendriaasta lõpus. N aasta andmete edastamise tähtaeg on N + 2 aasta mai lõpp ning andmed esitatakse järgmiselt:

| a) | sotsiaalkaitse skeemide lõikes; |
| --- | --- |

a)

sotsiaalkaitse skeemide lõikes;

| b) | summeeritud skeemide kohta sugude lõikes. |
| --- | --- |

b)

summeeritud skeemide kohta sugude lõikes.

3.   Andmelevi

Komisjon (Eurostat) avaldab N aasta andmed kõikide skeemide kohta N + 2 aasta 31. oktoobriks. Samal ajal levitab komisjon (Eurostat) üksikasjalikud andmed skeemide lõikes konkreetsetele kasutajatele (siseriiklikud asutused, kes koguvad ESSPROSi andmeid, komisjoni osakonnad ja rahvusvahelised institutsioonid). Need konkreetsed kasutajad võivad avaldada ainult skeemide rühmi.

Komisjon (Eurostat) avaldab ja levitab konkreetsetele kasutajatele (siseriiklikud asutused, kes koguvad ESSPROSi andmeid, komisjoni osakonnad ja rahvusvahelised institutsioonid) N aasta sotsiaalkaitse skeemide summa seitsme kategooria lõikes N + 2 aasta 31. oktoobriks.

---

III LISA

KATSETUSLIK ANDMEKOGUMINE SOTSIAALKAITSE NETOTOETUSTE KOHTA

1.   Hõlmatud teemad

Andmekogumine hõlmab sotsiaalkaitse netotoetuste arvutamist.

2.   Andmeesitus

Asjakohane osa 2005. aasta füüsilise isiku tulumaksust ja sotsiaalmaksetest, mida sotsiaalkaitse toetuste pealt makstakse, tuleb välja tuua rahaliste sotsiaalkaitse toetuste erinevate liikide lõikes ning see peaks soovitavalt olema omakorda jaotatud ühesuguselt maksustatud skeemide rühmadeks. Keerulistel juhtudel võib tulemused esitada toetuste sobivate rühmade, nt II lisas loetletud seitsme pensionikategooria kogusummade või teatava eesmärgiga rahaliste toetuste kogusummade lõikes. Maksusoodustused esitatakse iga kirje kohta eraldi, kasutades selleks saamata jäänud tulu meetodit.

---