# Europos Sąjungos L 133/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 133 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. gegužės 25d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 133

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. gegužės 25d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 561/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 562/2007, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už pieną ir pieno produktus | 3 |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 563/2007, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus | 7 |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 564/2007, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 958/2006 numatytą nuolatinį konkursą | 9 |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 565/2007, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už sirupus ir kai kuriuos kitus cukraus produktus, eksportuojamus toliau jų neperdirbus | 10 |
| | * | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 566/2007, kuriuo Čilės Respublika išbraukiama iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo I priede pateikto lengvatas gaunančių šalių sąrašo | 12 |
| | * | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 567/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 297/2003, nustatantį išsamias galvijienos, kurios kilmės šalis yra Čilė, importo tarifinės kvotos taikymo taisykles | 13 |
| | * | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 568/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 996/97 dėl sušaldytos plonosios galvijų diafragmos, kuriai taikomas klasifikacinis KN kodas 02062991, importo tarifinės kvotos atidarymo ir administravimo | 15 |
| | * | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 569/2007, keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 210/2007, nukrypstantį nuo Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 dėl eksporto licencijų su iš anksto nustatytomis grąžinamosiomis išmokomis galiojimo termino pieno ir pieno produktų sektoriuje | 17 |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 570/2007, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems pieno produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą | 18 |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 571/2007, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems cukraus sektoriaus produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą | 21 |
| | | 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 572/2007, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 38/2007 numatytą nuolatinį konkursą | 23 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 561/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 562/2007, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už pieną ir pieno produktus

3

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 563/2007, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus

7

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 564/2007, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 958/2006 numatytą nuolatinį konkursą

9

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 565/2007, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už sirupus ir kai kuriuos kitus cukraus produktus, eksportuojamus toliau jų neperdirbus

10

*

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 566/2007, kuriuo Čilės Respublika išbraukiama iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo I priede pateikto lengvatas gaunančių šalių sąrašo

12

*

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 567/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 297/2003, nustatantį išsamias galvijienos, kurios kilmės šalis yra Čilė, importo tarifinės kvotos taikymo taisykles

13

*

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 568/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 996/97 dėl sušaldytos plonosios galvijų diafragmos, kuriai taikomas klasifikacinis KN kodas 02062991, importo tarifinės kvotos atidarymo ir administravimo

15

*

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 569/2007, keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 210/2007, nukrypstantį nuo Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 dėl eksporto licencijų su iš anksto nustatytomis grąžinamosiomis išmokomis galiojimo termino pieno ir pieno produktų sektoriuje

17

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 570/2007, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems pieno produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

18

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 571/2007, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems cukraus sektoriaus produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

21

2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 572/2007, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 38/2007 numatytą nuolatinį konkursą

23

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2007/353/EB |
| | * | 2006 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, kuriuo koncentracija skelbiama suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (Byla COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 793)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2007/354/EB |
| | * | 2007 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas, iš dalies pakeičiantis Sprendimą 2005/393/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2090)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2007/355/EB |
| | * | 2007 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas dėl karbarilo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos medžiagos, registracijų panaikinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2093)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/356/EB |
| | * | 2007 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas dėl trichlorfono neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos medžiagos, registracijų panaikinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2096)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/357/EB |
| | * | 2007 m. gegužės 22 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/393/EB dėl ribojimų taikymo zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2091)

   (
  1
  ) | 44 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2007/353/EB

*

2006 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, kuriuo koncentracija skelbiama suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu (Byla COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 793)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 793)

1

24

2007/354/EB

*

2007 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas, iš dalies pakeičiantis Sprendimą 2005/393/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2090)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2090)

1

37

2007/355/EB

*

2007 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas dėl karbarilo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos medžiagos, registracijų panaikinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2093)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2093)

1

40

2007/356/EB

*

2007 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas dėl trichlorfono neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos medžiagos, registracijų panaikinimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2096)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2096)

1

42

2007/357/EB

*

2007 m. gegužės 22 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/393/EB dėl ribojimų taikymo zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2091)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2091)

1

44

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | | 2007/358/BUSP |
| | * | 2007 m. gegužės 15 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPT/1/2007 dėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) dėl galimos ES krizės valdymo operacijos teisinės valstybės ir galimose kitose srityse Kosove vadovo įgaliojimų pratęsimo | 49 |
| | * | 2007 m. gegužės 23 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2007/359/BUSP, iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo ir pratęsiantys jų galiojimą | 51 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

2007/358/BUSP

*

2007 m. gegužės 15 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUPT/1/2007 dėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) dėl galimos ES krizės valdymo operacijos teisinės valstybės ir galimose kitose srityse Kosove vadovo įgaliojimų pratęsimo

49

*

2007 m. gegužės 23 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2007/359/BUSP, iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo ir pratęsiantys jų galiojimą

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 561/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2007 m. gegužės 24 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| TR | 106,0 |
| ZZ | 72,6 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 138,5 |
| 0709 90 70 | TR | 89,2 |
| ZZ | 89,2 |
| 0805 10 20 | EG | 35,8 |
| IL | 43,8 |
| MA | 43,5 |
| ZZ | 41,0 |
| 0805 50 10 | AR | 51,6 |
| ZA | 67,6 |
| ZZ | 59,6 |
| 0808 10 80 | AR | 101,2 |
| BR | 79,1 |
| CL | 78,0 |
| CN | 97,3 |
| NZ | 112,0 |
| US | 132,3 |
| UY | 73,3 |
| ZA | 90,3 |
| ZZ | 95,4 |
| 0809 20 95 | TR | 589,4 |
| ZZ | 589,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

39,1

TR

106,0

ZZ

72,6

0707 00 05

JO

151,2

TR

125,7

ZZ

138,5

0709 90 70

TR

89,2

ZZ

89,2

0805 10 20

EG

35,8

IL

43,8

MA

43,5

ZZ

41,0

0805 50 10

AR

51,6

ZA

67,6

ZZ

59,6

0808 10 80

AR

101,2

BR

79,1

CL

78,0

CN

97,3

NZ

112,0

US

132,3

UY

73,3

ZA

90,3

ZZ

95,4

0809 20 95

TR

589,4

ZZ

589,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 562/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už pieną ir pieno produktus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Todėl, atsižvelgiant į esamą situaciją pieno ir pieno produktų rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnyje nurodytų taisyklių ir atitinkamų kriterijų. |
| --- | --- |

(2)

Todėl, atsižvelgiant į esamą situaciją pieno ir pieno produktų rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnyje nurodytų taisyklių ir atitinkamų kriterijų.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje numatoma, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų konkrečių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje numatoma, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų konkrečių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos.

| (4) | Pagal Europos bendrijos ir Dominikos Respublikos susitarimo memorandumą dėl pieno miltelių importo į Dominikos Respubliką (2), patvirtintą Tarybos sprendimu 98/486/EB (3), tam tikram į Dominikos Respubliką eksportuojamų Bendrijos pieno produktų kiekiui gali būti taikomi sumažinti muitai. Todėl eksportuojamiems produktams pagal šią sistemą taikomos eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti sumažintos tam tikra procentine dalimi. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Europos bendrijos ir Dominikos Respublikos susitarimo memorandumą dėl pieno miltelių importo į Dominikos Respubliką (2), patvirtintą Tarybos sprendimu 98/486/EB (3), tam tikram į Dominikos Respubliką eksportuojamų Bendrijos pieno produktų kiekiui gali būti taikomi sumažinti muitai. Todėl eksportuojamiems produktams pagal šią sistemą taikomos eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti sumažintos tam tikra procentine dalimi.

| (5) | Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(5)

Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Eksporto grąžinamosios išmokos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnyje, suteikiamos už produktus ir sumas, nurodytas šio reglamento priede pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1282/2006 (4) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas sąlygas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 218, 1998 8 6, p. 46.

2

(3)  OL L 218, 1998 8 6, p. 45.

3

(4)  OL L 234, 2006 8 29, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1919/2006 (OL L 380, 2006 12 28, p. 1).

4

---

PRIEDAS

Nuo 2007 m. gegužės 25 d. taikomos eksporto grąžinamosios išmokos už pieną ir pieno produktus

| Produkto kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 9,35 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 14,60 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 16,11 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 9,35 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 14,60 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 16,11 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 18,37 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 18,37 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 26,99 |
| 0402 10 11 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 19 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 11 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 19 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 11 9370 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 19 9370 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 39 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 11,29 |
| 0402 99 11 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 99 19 9350 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 6,76 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 9,35 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 13,68 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 13,68 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | — |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 48,79 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 50,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 51,85 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 45,74 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 47,57 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 62,39 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 49,89 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 10,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 13,56 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 4,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,03 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 4,88 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,10 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 9,67 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,08 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 13,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,40 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 13,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,43 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 15,57 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,48 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 1,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 4,07 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 1,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 4,07 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 2,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,93 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 1,74 |
| L40 | EUR/100 kg | 4,07 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 2,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,93 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 2,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,93 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 2,86 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,70 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 15,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,13 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 15,73 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,66 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,78 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,78 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,51 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,70 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,57 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,40 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,03 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 12,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,48 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,40 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,35 |
| L40 | EUR/100 kg | 26,40 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,43 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 19,84 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,71 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,55 |
| L40 | EUR/100 kg | 28,19 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,23 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,07 |
| L40 | EUR/100 kg | 27,63 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,04 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,98 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,36 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,52 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,79 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,38 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,28 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,54 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,74 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,26 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 17,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,68 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,36 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,52 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,44 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,94 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,78 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,83 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,68 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,73 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,04 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 15,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,87 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 15,98 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,87 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,68 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,46 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,80 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,94 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,66 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,55 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,70 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,57 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,00 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,15 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,16 |
| Paskirties vietos apibrėžiamos taip:







  L20 | : | Visos paskirties vietos, išskyrus Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. |
| L04 | : | Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas, Serbija, Juodkalnija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. |
| L40 | : | Visos paskirties vietos, išskyrus, L04, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Islandiją, Lichtenšteiną, Norvegiją, Šveicariją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas, Kroatiją, Turkiją, Australiją, Kanadą, Naująją Zelandiją ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. |

Produkto kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

9,35

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

14,60

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

16,11

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

9,35

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

14,60

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

16,11

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

18,37

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

18,37

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

26,99

0402 10 11 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 19 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 11 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 19 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

—

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

—

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 11 9370

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 19 9370

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 31 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 39 9300

L20

EUR/100 kg

—

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

11,29

0402 99 11 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 99 19 9350

L20

EUR/100 kg

—

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

6,76

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

—

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

9,35

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

13,68

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

13,68

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

—

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

—

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

49,00

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

49,00

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

49,00

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

48,79

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

50,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

51,85

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

45,74

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

47,57

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

62,39

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

49,89

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

10,85

L40

EUR/100 kg

13,56

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

4,03

L40

EUR/100 kg

5,03

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

4,88

L40

EUR/100 kg

6,10

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

9,67

L40

EUR/100 kg

12,08

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

13,12

L40

EUR/100 kg

16,40

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

13,94

L40

EUR/100 kg

17,43

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

15,57

L40

EUR/100 kg

19,48

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

1,74

L40

EUR/100 kg

4,07

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

1,74

L40

EUR/100 kg

4,07

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

2,52

L40

EUR/100 kg

5,93

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

1,74

L40

EUR/100 kg

4,07

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

2,52

L40

EUR/100 kg

5,93

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

2,52

L40

EUR/100 kg

5,93

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

2,86

L40

EUR/100 kg

6,70

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

15,31

L40

EUR/100 kg

19,13

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

15,73

L40

EUR/100 kg

19,66

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,43

L40

EUR/100 kg

24,94

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,02

L40

EUR/100 kg

25,78

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,02

L40

EUR/100 kg

25,78

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,51

L40

EUR/100 kg

25,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,70

L40

EUR/100 kg

22,57

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,40

L40

EUR/100 kg

22,03

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

13,94

L40

EUR/100 kg

19,96

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

12,89

L40

EUR/100 kg

18,48

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,35

L40

EUR/100 kg

26,40

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,35

L40

EUR/100 kg

26,40

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,43

L40

EUR/100 kg

24,94

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

19,84

L40

EUR/100 kg

28,71

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,55

L40

EUR/100 kg

28,19

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

18,79

L40

EUR/100 kg

27,23

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,07

L40

EUR/100 kg

27,63

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,04

L40

EUR/100 kg

22,98

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,36

L40

EUR/100 kg

23,52

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,53

L40

EUR/100 kg

20,79

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,26

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,06

L40

EUR/100 kg

21,38

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

23,28

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,78

L40

EUR/100 kg

22,54

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,03

L40

EUR/100 kg

18,74

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,26

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

17,83

L40

EUR/100 kg

25,68

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,36

L40

EUR/100 kg

23,52

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

23,44

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

16,94

L40

EUR/100 kg

24,78

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

17,83

L40

EUR/100 kg

25,68

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

14,73

L40

EUR/100 kg

21,76

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,04

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

15,98

L40

EUR/100 kg

22,87

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

15,98

L40

EUR/100 kg

22,87

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,68

L40

EUR/100 kg

22,46

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,80

L40

EUR/100 kg

23,94

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,66

L40

EUR/100 kg

23,55

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,70

L40

EUR/100 kg

22,57

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,00

L40

EUR/100 kg

19,15

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,41

L40

EUR/100 kg

19,16

Paskirties vietos apibrėžiamos taip:

L20

:

Visos paskirties vietos, išskyrus Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės.

L04

:

Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas, Serbija, Juodkalnija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija.

L40

:

Visos paskirties vietos, išskyrus, L04, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Islandiją, Lichtenšteiną, Norvegiją, Šveicariją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas, Kroatiją, Turkiją, Australiją, Kanadą, Naująją Zelandiją ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės.

---

(1)  Atitinkamiems produktams, skirtiems eksportui į Dominikos Respubliką, pagal Sprendime 98/486/EB nurodytą 2007–2008 m. kvotą ir atitinkantiems Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 III skyriaus 3 dalies, taikomos šios normos:

| a) | produktai, kurių KN kodai yra 0402 10 11 9000 in 0402 10 19 9000 |
| --- | --- |

a)

produktai, kurių KN kodai yra 0402 10 11 9000 in 0402 10 19 9000

0,00 EUR/100 kg

| b) | produktai, kurių KN kodai yra 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 in 0402 21 99 9200 |
| --- | --- |

b)

produktai, kurių KN kodai yra 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 in 0402 21 99 9200

0,00 EUR/100 kg

Paskirties vietos apibrėžiamos taip:

| L20 | : | Visos paskirties vietos, išskyrus Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. |
| --- | --- | --- |
| L04 | : | Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas, Serbija, Juodkalnija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. |
| L40 | : | Visos paskirties vietos, išskyrus, L04, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Islandiją, Lichtenšteiną, Norvegiją, Šveicariją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas, Kroatiją, Turkiją, Australiją, Kanadą, Naująją Zelandiją ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. |

L20

:

Visos paskirties vietos, išskyrus Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės.

L04

:

Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas, Serbija, Juodkalnija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija.

L40

:

Visos paskirties vietos, išskyrus, L04, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Islandiją, Lichtenšteiną, Norvegiją, Šveicariją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Tererų salas, Jungtines Amerikos Valstijas, Kroatiją, Turkiją, Australiją, Kanadą, Naująją Zelandiją ir Kipro Respublikos teritorijas, kuriose Kipro Respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės.

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 563/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje b punkte išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje b punkte išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Atsižvelgiant į esamą padėtį cukraus rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 ir 33 straipsniuose numatytų taisyklių ir tam tikrų kriterijų. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į esamą padėtį cukraus rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 ir 33 straipsniuose numatytų taisyklių ir tam tikrų kriterijų.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 33 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų specialių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 33 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų specialių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos.

| (4) | Grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už tuos produktus, kuriuos leidžiama laisvai vežti Bendrijoje ir kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 318/2006 reikalavimus. |
| --- | --- |

(4)

Grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už tuos produktus, kuriuos leidžiama laisvai vežti Bendrijoje ir kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 318/2006 reikalavimus.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatytos eksporto grąžinamosios išmokos yra skiriamos už šio reglamento priede nurodytus produktus ir taikant jame nurodytą išmokų dydį.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 247/2007 (OL L 69, 2007 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

Eksporto grąžinamosios išmokos už baltąjį ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus toliau jų neperdirbus, taikomos nuo 2007 m. gegužės 25 d. (1)

| Produkto kodas | Paskirties vieta | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 28,41 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3089 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 30,89 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 30,89 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 30,89 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3089 |
| N.B.: Paskirties šalys:







  S00 | : | visos paskirties šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją, Juodkalniją, Kosovą, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Livigno ir Campione d'Italia bendruomenes, Heligolando salą, Grenlandiją, Farerų salas ir Kipro respublikos teritorijas, kuriose Kipro respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. |

Produkto kodas

Paskirties vieta

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

28,41 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3089

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

30,89

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

30,89

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

30,89

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3089

N.B.: Paskirties šalys:

S00

:

visos paskirties šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją, Juodkalniją, Kosovą, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Livigno ir Campione d'Italia bendruomenes, Heligolando salą, Grenlandiją, Farerų salas ir Kipro respublikos teritorijas, kuriose Kipro respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės.

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi nuo 2005 m. vasario 1 d. remiantis 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2005/45/EB dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų, sudarymo ir laikino taikymo (OL L 23, 2005 1 26, p. 17).

(2)  Šis dydis taikomas žaliaviniam cukrui, kurio išeiga 92 %. Kai eksportuoto žaliavinio cukraus išeiga yra ne 92 %, taikytinas grąžinamosios išmokos dydis už kiekvieną eksporto operaciją padauginamas iš perskaičiavimo koeficiento, gauto dalijant eksportuoto žaliavinio cukraus išeigą, apskaičiuotą pagal Reglamento (EB) Nr. 318/2006 I priedo III punkto 3 dalį, iš skaičiaus 92.

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 564/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 958/2006 numatytą nuolatinį konkursą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalies trečios pastraipos b punktą ir antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. birželio mėn. 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 958/2006 dėl 2006–2007 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso siekiant nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2) reikalaujama skelbti atskirus konkurso etapus. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. birželio mėn. 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 958/2006 dėl 2006–2007 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso siekiant nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2) reikalaujama skelbti atskirus konkurso etapus.

| (2) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 958/2006, 8 straipsnio 1 dalimi ir išnagrinėjus konkurso etapu, kurio galutinis terminas yra 2007 m. gegužės 24 d., pateiktus pasiūlymus, reikėtų nustatyti maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas, skirtinas pagal šį kvietimo teikti pasiūlymus etapą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 958/2006, 8 straipsnio 1 dalimi ir išnagrinėjus konkurso etapu, kurio galutinis terminas yra 2007 m. gegužės 24 d., pateiktus pasiūlymus, reikėtų nustatyti maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas, skirtinas pagal šį kvietimo teikti pasiūlymus etapą.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvietimo teikti pasiūlymus etapu galutinis terminas yra 2007 m. gegužės 24 d., maksimali eksporto grąžinamoji išmoka už Reglamento (EB) Nr. 958/2006 1 straipsnio 1 dalyje minimus produktus yra 35,885 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 247/2007 (OL L 69, 2007 3 9, p. 3).

1

(2)  OL L 175, 2006 6 29, p. 49. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 203/2007 (OL L 61, 2007 2 28, p. 3).

2

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 565/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už sirupus ir kai kuriuos kitus cukraus produktus, eksportuojamus toliau jų neperdirbus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnio 1 dalies c, d ir g punktuose išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatyta, kad to reglamento 1 straipsnio 1 dalies c, d ir g punktuose išvardytų produktų kainų skirtumas pasaulinėje rinkoje ir Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Atsižvelgiant į esamą padėtį cukraus rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 ir 33 straipsniuose numatytų taisyklių ir tam tikrų kriterijų. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į esamą padėtį cukraus rinkoje, eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 ir 33 straipsniuose numatytų taisyklių ir tam tikrų kriterijų.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 33 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų specialių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 33 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties arba dėl tam tikrų rinkų specialių reikalavimų, grąžinamosios išmokos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos.

| (4) | Grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už tuos produktus, kuriuos leidžiama laisvai vežti Bendrijoje ir kurie atitinka 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 951/2006, nustatančio išsamias Reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), reikalavimus. |
| --- | --- |

(4)

Grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos tik už tuos produktus, kuriuos leidžiama laisvai vežti Bendrijoje ir kurie atitinka 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 951/2006, nustatančio išsamias Reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), reikalavimus.

| (5) | Eksporto grąžinamosios išmokos gali būti taikomos konkurenciniam Bendrijos ir trečiųjų šalių eksporto skirtumui išlyginti. Bendrijos eksportas į tam tikras netolimas paskirties vietas ir į trečiąsias šalis, kurios Bendrijos produktams taiko lengvatinių muitų režimą, šiuo metu yra ypač konkurencingas. Todėl eksporto grąžinamąsias išmokas už eksportą į tas paskirties vietas reikėtų [sumažinti arba] panaikinti. |
| --- | --- |

(5)

Eksporto grąžinamosios išmokos gali būti taikomos konkurenciniam Bendrijos ir trečiųjų šalių eksporto skirtumui išlyginti. Bendrijos eksportas į tam tikras netolimas paskirties vietas ir į trečiąsias šalis, kurios Bendrijos produktams taiko lengvatinių muitų režimą, šiuo metu yra ypač konkurencingas. Todėl eksporto grąžinamąsias išmokas už eksportą į tas paskirties vietas reikėtų [sumažinti arba] panaikinti.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnyje numatytos eksporto grąžinamosios išmokos yra skiriamos už šio reglamento priede nurodytus produktus ir taikant jame nurodytą išmokų dydį, laikantis šio straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų.

2.   Produktai turi atitikti atitinkamus Reglamento (EB) Nr. 951/2006 3 ir 4 straipsniuose nustatytus reikalavimus, kad už juos būtų galima skirti eksporto grąžinamąsias išmokas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 247/2007 (OL L 69, 2007 3 9, p. 3).

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2031/2006 (OL L 414, 2006 12 30, p. 43).

2

---

PRIEDAS

Eksporto grąžinamosios išmokos už sirupus ir kai kuriuos kitus cukraus produktus, eksportuojamus toliau jų neperdirbus, taikomos nuo 2007 m. gegužės 25 d. (1)

| Produkto kodas | Paskirties vieta | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos | 30,89 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos | 30,89 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3089 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos | 30,89 |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3089 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3089 |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3089 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos | 30,89 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio | 0,3089 |
| N.B.: Paskirties šalys:







  S00 | : | visos paskirties šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją, Juodkalniją, Kosovą, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Livigno ir Campione d'Italia bendruomenes, Heligolando salą, Grenlandiją, Farerų salas ir Kipro respublikos teritorijas, kuriose Kipro respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. |

Produkto kodas

Paskirties vieta

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos

30,89

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos

30,89

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3089

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos

30,89

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3089

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3089

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3089 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos

30,89

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg grynojo produkto svorio

0,3089

N.B.: Paskirties šalys:

S00

:

visos paskirties šalys, išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją, Juodkalniją, Kosovą, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Livigno ir Campione d'Italia bendruomenes, Heligolando salą, Grenlandiją, Farerų salas ir Kipro respublikos teritorijas, kuriose Kipro respublikos Vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės.

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi nuo 2005 m. vasario 1 d. remiantis 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2005/45/EB dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų, sudarymo ir laikino taikymo (OL L 23, 2005 1 26, p. 17).

(2)  Bazinis dydis netaikomas produktams, nurodytiems Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3513/92 (OL L 355, 1992 12 5, p. 12) priedo 2 punkte.

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 566/2007

2007 m. gegužės 24 d.

kuriuo Čilės Respublika išbraukiama iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo I priede pateikto lengvatas gaunančių šalių sąrašo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo (1), ypač į jo 26 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Čilės Respublika yra įtraukta į pagal Bendrijos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą lengvatas gaunančių šalių sąrašą, pateiktą Reglamento (EB) Nr. 980/2005 I priede. |
| --- | --- |

(1)

Čilės Respublika yra įtraukta į pagal Bendrijos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą lengvatas gaunančių šalių sąrašą, pateiktą Reglamento (EB) Nr. 980/2005 I priede.

| (2) | Visos pagal Bendrijos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą Čilei suteiktos tarifų lengvatos yra įtrauktos į susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociacija, konsoliduotą 2006 m. spalio 16 d. ES ir Čilės asociacijos tarybos sprendimu Nr. 2/2006, iš dalies keičiančiu susitarimo I priedą (2). |
| --- | --- |

(2)

Visos pagal Bendrijos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą Čilei suteiktos tarifų lengvatos yra įtrauktos į susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociacija, konsoliduotą 2006 m. spalio 16 d. ES ir Čilės asociacijos tarybos sprendimu Nr. 2/2006, iš dalies keičiančiu susitarimo I priedą (2).

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 980/2005 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta išbraukti iš I priede pateikto lengvatas gaunančių šalių sąrašo šalį, kai ji su Bendrija sudaro preferencinį komercinį susitarimą, kuriame numatytos bent jau visos pagal tą sistemą tai šaliai teikiamos lengvatos. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 980/2005 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta išbraukti iš I priede pateikto lengvatas gaunančių šalių sąrašo šalį, kai ji su Bendrija sudaro preferencinį komercinį susitarimą, kuriame numatytos bent jau visos pagal tą sistemą tai šaliai teikiamos lengvatos.

| (4) | Todėl Reglamento (EB) Nr. 980/2005 I priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamento (EB) Nr. 980/2005 I priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrųjų lengvatų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrųjų lengvatų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Čilės Respublika išbraukiama iš pagal Bendrijos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą lengvatas gaunančių šalių sąrašo, pateikto Reglamento (EB) Nr. 980/2005 I priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 169, 2005 6 30, p. 1.

1

(2)  OL L 322, 2006 11 22, p. 5. Sprendimas 2006/792/EB.

2

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 567/2007

2007 m. gegužės 24 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 297/2003, nustatantį išsamias galvijienos, kurios kilmės šalis yra Čilė, importo tarifinės kvotos taikymo taisykles

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1), ypač į jo 32 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 297/2003 (2) numatyta skirti ir administruoti tam tikrų galvijienos produktų ilgalaikes importo tarifines kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 297/2003 (2) numatyta skirti ir administruoti tam tikrų galvijienos produktų ilgalaikes importo tarifines kvotas.

| (2) | 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (3), taikomas importo licencijoms, susijusioms su 2007 m. sausio 1 d. prasidedančiais importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpiais. Tuo reglamentu nustatyta, kad licencijų galiojimo laikas baigiasi paskutinę importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpio dieną. Nuo 2007 m. liepos 1 d. Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 III skyriaus nuostatos turėtų būti taikomos pagal Reglamentą (EB) Nr. 297/2003 išduotoms importo licencijoms, nepažeidžiant kitų tame reglamente išdėstytų reikalavimų. Prireikus būtina suderinti Reglamento (EB) Nr. 297/2003 nuostatas su Reglamentu (EB) Nr. 1301/2006. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (3), taikomas importo licencijoms, susijusioms su 2007 m. sausio 1 d. prasidedančiais importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpiais. Tuo reglamentu nustatyta, kad licencijų galiojimo laikas baigiasi paskutinę importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpio dieną. Nuo 2007 m. liepos 1 d. Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 III skyriaus nuostatos turėtų būti taikomos pagal Reglamentą (EB) Nr. 297/2003 išduotoms importo licencijoms, nepažeidžiant kitų tame reglamente išdėstytų reikalavimų. Prireikus būtina suderinti Reglamento (EB) Nr. 297/2003 nuostatas su Reglamentu (EB) Nr. 1301/2006.

| (3) | Kai kurios Reglamento (EB) Nr. 297/2003 nuostatos, anksčiau taikytos importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpiui, nebegalioja. Siekiant aiškumo tos nuostatos turėtų būti išbrauktos. |
| --- | --- |

(3)

Kai kurios Reglamento (EB) Nr. 297/2003 nuostatos, anksčiau taikytos importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpiui, nebegalioja. Siekiant aiškumo tos nuostatos turėtų būti išbrauktos.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 297/2003. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 297/2003.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 297/2003 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio 2 dalis išbraukiama.

| 2) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1445/95, Reglamentas (EB) Nr. 1291/2000 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (4) III skyrius, nebent šiame reglamente numatyta kitaip. |
| --- | --- |

2)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1445/95, Reglamentas (EB) Nr. 1291/2000 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (4) III skyrius, nebent šiame reglamente numatyta kitaip.

| 3) | 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Importo licencijomis įpareigojama importuoti iš nurodytos šalies. Licencijos paraiškų ir licencijų 8 dalyje nurodoma kilmės šalis, o langelis su žodeliu „taip“ pažymimas varnele.“ |
| --- | --- |

3)

3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Importo licencijomis įpareigojama importuoti iš nurodytos šalies. Licencijos paraiškų ir licencijų 8 dalyje nurodoma kilmės šalis, o langelis su žodeliu „taip“ pažymimas varnele.“

| 4) | 4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Autentiškumo sertifikato originalas ir tinkamai patvirtinta jo kopija atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai (toliau – kompetentinga institucija) pateikiama pateikiant su autentiškumo sertifikatu susijusią pirminę importo licencijos paraišką.“ |
| --- | --- |

4)

4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Autentiškumo sertifikato originalas ir tinkamai patvirtinta jo kopija atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai (toliau – kompetentinga institucija) pateikiama pateikiant su autentiškumo sertifikatu susijusią pirminę importo licencijos paraišką.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2007 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 43, 2003 2 18, p. 26. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1965/2006 (OL L 408, 2006 12 30, p. 26).

2

(3)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 289/2007 (OL L 78, 2007 3 17, p. 17).

3

(4)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.“

4

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 568/2007

2007 m. gegužės 24 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 996/97 dėl sušaldytos plonosios galvijų diafragmos, kuriai taikomas klasifikacinis KN kodas 0206 29 91, importo tarifinės kvotos atidarymo ir administravimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1), ypač į jo 32 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 996/97 (2) numatyta leisti naudoti sušaldytos plonosios galvijų diafragmos, kuriai taikomas klasifikacinis KN kodas 0206 29 91, ilgalaikę importo tarifinę kvotą ir ją administruoti. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 996/97 (2) numatyta leisti naudoti sušaldytos plonosios galvijų diafragmos, kuriai taikomas klasifikacinis KN kodas 0206 29 91, ilgalaikę importo tarifinę kvotą ir ją administruoti.

| (2) | 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (3), taikomas importo licencijoms 2007 m. sausio 1 d. prasidedančiais importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpiais. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (3), taikomas importo licencijoms 2007 m. sausio 1 d. prasidedančiais importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpiais.

| (3) | Kiekio, kurio kilmės šalis yra Argentina ir kuris importuojamas iš Argentinos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 996/97 1 straipsnio 3 dalies a punkte, importo licencijoms, išduotoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 996/97, nuo 2007 m. liepos 1 d. turėtų būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 III skyriaus nuostatos, nepažeidžiant kitų minėto reglamento reikalavimų. |
| --- | --- |

(3)

Kiekio, kurio kilmės šalis yra Argentina ir kuris importuojamas iš Argentinos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 996/97 1 straipsnio 3 dalies a punkte, importo licencijoms, išduotoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 996/97, nuo 2007 m. liepos 1 d. turėtų būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 III skyriaus nuostatos, nepažeidžiant kitų minėto reglamento reikalavimų.

| (4) | Kiekiui, kurio kilmės šalys yra trečiosios šalys ir kuris importuojamas iš trečiųjų šalių, išskyrus Argentiną, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 996/97 1 straipsnio 3 dalies b punkte, turėtų būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 importo licencijų paraiškų, pareiškėjų statuso ir licencijų išdavimo nuostatos. Todėl nuo 2007 m. liepos 1 d. Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 I ir II skyriai turėtų būti taikomi pagal Reglamentą (EB) Nr. 996/97 išduotoms tų kiekių importo licencijoms, nepažeidžiant kitų to reglamento reikalavimų. |
| --- | --- |

(4)

Kiekiui, kurio kilmės šalys yra trečiosios šalys ir kuris importuojamas iš trečiųjų šalių, išskyrus Argentiną, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 996/97 1 straipsnio 3 dalies b punkte, turėtų būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 importo licencijų paraiškų, pareiškėjų statuso ir licencijų išdavimo nuostatos. Todėl nuo 2007 m. liepos 1 d. Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 I ir II skyriai turėtų būti taikomi pagal Reglamentą (EB) Nr. 996/97 išduotoms tų kiekių importo licencijoms, nepažeidžiant kitų to reglamento reikalavimų.

| (5) | Prireikus būtina suderinti Reglamento (EB) Nr. 996/97 nuostatas su Reglamentu (EB) Nr. 1301/2006. Tuo reglamentu be kita ko nustatyta, kad licencijų galiojimo laikas baigiasi paskutinę importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpio dieną. |
| --- | --- |

(5)

Prireikus būtina suderinti Reglamento (EB) Nr. 996/97 nuostatas su Reglamentu (EB) Nr. 1301/2006. Tuo reglamentu be kita ko nustatyta, kad licencijų galiojimo laikas baigiasi paskutinę importo tarifinių kvotų galiojimo laikotarpio dieną.

| (6) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 996/97. |
| --- | --- |

(6)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 996/97.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 996/97 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   1 500 tonų sušaldytos plonosios galvijų diafragmos metinę Bendrijos importo tarifinę kvotą, kuriai taikomas klasifikacinis KN kodas 0206 29 91, leidžiama naudoti kiekvienais metais nuo liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d. (toliau – importo tarifinės kvotos laikotarpis).
  Kvotos eilės numeris yra 09.4020.“; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   1 500 tonų sušaldytos plonosios galvijų diafragmos metinę Bendrijos importo tarifinę kvotą, kuriai taikomas klasifikacinis KN kodas 0206 29 91, leidžiama naudoti kiekvienais metais nuo liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d. (toliau – importo tarifinės kvotos laikotarpis).

Kvotos eilės numeris yra 09.4020.“;

| b) | pridedama ši 6 dalis:
  „6.   Šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytai importo tvarkai taikomos Reglamento (EB) Nr. 1445/95, Komisijos reglamento (EB) Nr. 1291/2000 (4) ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (5) III skyriaus nuostatos, nebent šiame reglamente būtų numatyta kitaip.
  Šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai importo tvarkai taikomos reglamentų (EB) Nr. 1445/95, (EB) Nr. 1291/2000 ir (EB) Nr. 1301/2006 nuostatos, nebent šiame reglamente būtų numatyta kitaip. |
| --- | --- |

b)

pridedama ši 6 dalis:

„6.   Šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytai importo tvarkai taikomos Reglamento (EB) Nr. 1445/95, Komisijos reglamento (EB) Nr. 1291/2000 (4) ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (5) III skyriaus nuostatos, nebent šiame reglamente būtų numatyta kitaip.

Šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodytai importo tvarkai taikomos reglamentų (EB) Nr. 1445/95, (EB) Nr. 1291/2000 ir (EB) Nr. 1301/2006 nuostatos, nebent šiame reglamente būtų numatyta kitaip.

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis išbraukiama;

| b) | 2 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | 8 skirsnyje – kilmės šalis, o šalia 1 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyto importuotino kiekio varnele pažymimas langelis su žodeliu „taip“;“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

8 skirsnyje – kilmės šalis, o šalia 1 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyto importuotino kiekio varnele pažymimas langelis su žodeliu „taip“;“;

| c) | 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

c)

3 dalis išbraukiama.

| 3) | 5 straipsnio 2 dalies antra pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

5 straipsnio 2 dalies antra pastraipa išbraukiama.

| 4) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Kad būtų galima pasinaudoti 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta importo tvarka, pareiškėjas licencijos paraiškoje gali prašyti importuoti daugiausiai 80 tonų.“ |
| --- | --- |

4)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Kad būtų galima pasinaudoti 1 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta importo tvarka, pareiškėjas licencijos paraiškoje gali prašyti importuoti daugiausiai 80 tonų.“

| 5) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:
  „8 straipsnis
  1.   7 straipsnyje nurodytos licencijų paraiškos pateikiamos tik per pirmąsias 10 kiekvieno importo tarifinių kvotų laikotarpio dienų.
  2.   Ne vėliau negu septintos darbo dienos po paraiškų pateikimo laikotarpio pabaigos 16.00 val. Briuselio laiku valstybės narės praneša Komisijai, koks yra visas paraiškose nurodytas kiekis pagal kilmės šalis.
  3.   Importo licencijos išduodamos nuo septintos ir ne vėliau negu iki šešioliktos darbo dienos po 2 dalyje nurodyto pranešimų laikotarpio pabaigos.“ |
| --- | --- |

5)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

1.   7 straipsnyje nurodytos licencijų paraiškos pateikiamos tik per pirmąsias 10 kiekvieno importo tarifinių kvotų laikotarpio dienų.

2.   Ne vėliau negu septintos darbo dienos po paraiškų pateikimo laikotarpio pabaigos 16.00 val. Briuselio laiku valstybės narės praneša Komisijai, koks yra visas paraiškose nurodytas kiekis pagal kilmės šalis.

3.   Importo licencijos išduodamos nuo septintos ir ne vėliau negu iki šešioliktos darbo dienos po 2 dalyje nurodyto pranešimų laikotarpio pabaigos.“

| 6) | 9 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

6)

9 straipsnis išbraukiamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2007 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 144, 1997 6 4, p. 6. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1965/2006 (OL L 408, 2006 12 30, p. 26).

2

(3)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 289/2007 (OL L 78, 2007 3 17, p. 17).

3

(4)  OL L 152, 2000 6 24, p. 1.

4

(5)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.“

5

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 569/2007

2007 m. gegužės 24 d.

keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 210/2007, nukrypstantį nuo Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 dėl eksporto licencijų su iš anksto nustatytomis grąžinamosiomis išmokomis galiojimo termino pieno ir pieno produktų sektoriuje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 14 dalį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1282/2006, nustatančio išsamias specialiąsias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų (2), 8 straipsnyje pateiktas eksporto licencijų galiojimo laikotarpis. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1282/2006, nustatančio išsamias specialiąsias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų (2), 8 straipsnyje pateiktas eksporto licencijų galiojimo laikotarpis.

| (2) | Siekiant apsaugoti Bendrijos biudžetą nuo nereikalingų išlaidų bei išvengti spekuliatyvaus eksporto grąžinamųjų išmokų tvarkos taikymo pieno sektoriuje ir nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 nuostatų, Komisijos reglamente (EB) Nr. 210/2007 (3) numatyta atsargumo priemonė – iki 2007 m. birželio 30 d. apriboti pieno produktų eksporto licencijų, kurių paraiškos pateiktos nuo 2007 m. kovo 1 d., galiojimą. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant apsaugoti Bendrijos biudžetą nuo nereikalingų išlaidų bei išvengti spekuliatyvaus eksporto grąžinamųjų išmokų tvarkos taikymo pieno sektoriuje ir nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 nuostatų, Komisijos reglamente (EB) Nr. 210/2007 (3) numatyta atsargumo priemonė – iki 2007 m. birželio 30 d. apriboti pieno produktų eksporto licencijų, kurių paraiškos pateiktos nuo 2007 m. kovo 1 d., galiojimą.

| (3) | Atidžiai stebint vidaus ir pasaulio rinką paaiškėjo, kad galima palaipsniui grįžti prie ilgesnio licencijų galiojimo ir kad dėl to nebus destabilizuotas bendras rinkos organizavimas. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 210/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(3)

Atidžiai stebint vidaus ir pasaulio rinką paaiškėjo, kad galima palaipsniui grįžti prie ilgesnio licencijų galiojimo ir kad dėl to nebus destabilizuotas bendras rinkos organizavimas. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 210/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 210/2007 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1282/2006 8 straipsnio, eksporto licencijos su iš anksto nustatytomis grąžinamosiomis išmokomis, kurių paraiškos minėto straipsnio c punkte nurodytiems produktams pateiktos iki 2007 m. birželio 14 d., nustoja galioti 2007 m. birželio 30 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 234, 2006 8 29, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 532/2007 (OL L 125, 2007 5 15, p. 7).

2

(3)  OL L 61, 2007 2 28, p. 23.

3

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 570/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems pieno produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad skirtumas tarp šio reglamento 1 straipsnio a, b, c, d, e, ir g dalyse išvardytų produktų kainų tarptautinėje prekyboje ir Bendrijos vidaus rinkos kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad skirtumas tarp šio reglamento 1 straipsnio a, b, c, d, e, ir g dalyse išvardytų produktų kainų tarptautinėje prekyboje ir Bendrijos vidaus rinkos kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | 2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 3448/93 nuostatas dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktas prekes, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 II priede. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 3448/93 nuostatas dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktas prekes, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 II priede.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 14 straipsnio pirmą pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kilogramų kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 14 straipsnio pirmą pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kilogramų kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį.

| (4) | Tačiau kai kurių pieno produktų, eksportuojamų kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą, atveju kyla pavojus, kad įsipareigojimai, prisiimti dėl tų grąžinamųjų išmokų, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl siekiant išvengti tokio pavojaus, reikia imtis atitinkamų atsargumo priemonių, neužkertant kelio ilgalaikių susitarimų sudarymui. Konkrečių grąžinamųjų išmokų dydžių nustatymas tuo atveju, kai grąžinamosios išmokos nustatomos iš anksto atsižvelgiant į produktus, turėtų sudaryti sąlygas tų dviejų tikslų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

(4)

Tačiau kai kurių pieno produktų, eksportuojamų kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą, atveju kyla pavojus, kad įsipareigojimai, prisiimti dėl tų grąžinamųjų išmokų, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl siekiant išvengti tokio pavojaus, reikia imtis atitinkamų atsargumo priemonių, neužkertant kelio ilgalaikių susitarimų sudarymui. Konkrečių grąžinamųjų išmokų dydžių nustatymas tuo atveju, kai grąžinamosios išmokos nustatomos iš anksto atsižvelgiant į produktus, turėtų sudaryti sąlygas tų dviejų tikslų įgyvendinimui.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 15 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad nustatant grąžinamųjų išmokų dydį tam tikrais atvejais reikia atsižvelgti į gamybos grąžinamąją išmoką, pagalbą ar kitokias vienodą poveikį turinčias priemones, taikomas visose valstybėse narėse vadovaujantis reglamentu dėl atitinkamo produkto bendro rinkos organizavimo pagrindiniams produktams, įtrauktiems į Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 I priedą, ar prilygstantiems produktams. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 15 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad nustatant grąžinamųjų išmokų dydį tam tikrais atvejais reikia atsižvelgti į gamybos grąžinamąją išmoką, pagalbą ar kitokias vienodą poveikį turinčias priemones, taikomas visose valstybėse narėse vadovaujantis reglamentu dėl atitinkamo produkto bendro rinkos organizavimo pagrindiniams produktams, įtrauktiems į Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 I priedą, ar prilygstantiems produktams.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 12 straipsnio 1 dalyje yra numatyta, kad pagalbos išmoka suteikiama už Bendrijoje pagamintą nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną, jei šis pienas ir iš jo pagamintas kazeinas atitinka tam tikras sąlygas. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 12 straipsnio 1 dalyje yra numatyta, kad pagalbos išmoka suteikiama už Bendrijoje pagamintą nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną, jei šis pienas ir iš jo pagamintas kazeinas atitinka tam tikras sąlygas.

| (7) | 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1898/2005, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (3), nustatoma, kad sviestas ir grietinėlė turėtų būti tiekiami sumažintomis kainomis pramonės šakoms, kuriose yra gaminamos tam tikros prekės. |
| --- | --- |

(7)

2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1898/2005, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 įgyvendinimo taisykles, taikomas grietinėlės, sviesto ir koncentruoto sviesto realizavimo Bendrijos rinkoje priemonėms (3), nustatoma, kad sviestas ir grietinėlė turėtų būti tiekiami sumažintomis kainomis pramonės šakoms, kuriose yra gaminamos tam tikros prekės.

| (8) | Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(8)

Pieno ir pieno produktų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamųjų išmokų dydžiai, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 I priede ir Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 1 straipsnyje išvardytiems pagrindiniams produktams, eksportuojamiems kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 II priede, yra nustatomi pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Heinz ZOUREK

Įmonių ir pramonės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).

1

(2)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 447/2007 (OL L 106, 2007 4 24, p. 31).

2

(3)  OL L 308, 2005 11 25, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 96/2007 (OL L 25, 2007 2 1, p. 6).

3

---

PRIEDAS

Nuo 2007 m. gegužės 25 d. taikomi grąžinamųjų išmokų dydžiai už kai kuriuos pieno produktus, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Aprašymas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto | Kita |
| ex 0402 10 19 | Pieno milteliai, granulės ar kitokio pavidalo sausieji produktai, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitokio saldiklio ir kurių riebumas ne didesnis kaip 1,5 % masės (PG 2): | | |
| a) | eksportuojant prekes, klasifikuojamas KN kodu 3501; |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Aprašymas

Grąžinamųjų išmokų dydis

Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto

Kita

ex 0402 10 19

Pieno milteliai, granulės ar kitokio pavidalo sausieji produktai, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitokio saldiklio ir kurių riebumas ne didesnis kaip 1,5 % masės (PG 2):

a)

eksportuojant prekes, klasifikuojamas KN kodu 3501;

—

—

| b) | eksportuojant kitas prekes. |
| --- | --- |

b)

eksportuojant kitas prekes.

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Pieno milteliai, granulės ar kitokio pavidalo sausieji produktai, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitokio saldiklio ir kurių riebumas ne didesnis kaip 26 % masės (PG 3):

| a) | eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas ar grietinėlė, parduodami sumažinta kaina ir kurie pagaminti pagal Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 nuostatas ir savo pavidalu prilygsta PG 3 produktams; |
| --- | --- |

a)

eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas ar grietinėlė, parduodami sumažinta kaina ir kurie pagaminti pagal Reglamento (EB) Nr. 1898/2005 nuostatas ir savo pavidalu prilygsta PG 3 produktams;

10,30

10,30

| b) | eksportuojant kitas prekes. |
| --- | --- |

b)

eksportuojant kitas prekes.

0,00

0,00

ex 0405 10

Sviestas, kurio riebalų kiekis sudaro 82 % masės (PG 6):

| a) | eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas arba grietinėlė, parduodami sumažinta kaina, ir kurie pagaminti pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

a)

eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas arba grietinėlė, parduodami sumažinta kaina, ir kurie pagaminti pagal Reglamente (EB) Nr. 1898/2005 nustatytas sąlygas;

32,50

32,50

| b) | KN kodu 2106 90 98 klasifikuojamų prekių, kurių pieno riebalų kiekis sudaro 40 % masės, eksportas; |
| --- | --- |

b)

KN kodu 2106 90 98 klasifikuojamų prekių, kurių pieno riebalų kiekis sudaro 40 % masės, eksportas;

51,17

51,17

| c) | eksportuojant kitas prekes. |
| --- | --- |

c)

eksportuojant kitas prekes.

50,00

50,00

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi eksportui į Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šv. Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Farerų salas, Jungtines Amerikos Valstijas ir Kipro Respublikos sritis, kurių Kipro Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, ir 1972 m. liepos 22 d. Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos 2 protokolo I ir II lentelėse išvardytoms prekėms, eksportuojamoms į Šveicarijos Konfederaciją.

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 571/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems cukraus sektoriaus produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalies a punktą ir 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta, kad skirtumas tarp šio reglamento 1 straipsnio 1 dalies b, c, d, ir g punktuose išvardytų produktų kainų tarptautinėje prekyboje ir Bendrijos vidaus rinkos kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis, kai šie produktai yra eksportuojami kaip prekės, išvardytos šio reglamento VII priede. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta, kad skirtumas tarp šio reglamento 1 straipsnio 1 dalies b, c, d, ir g punktuose išvardytų produktų kainų tarptautinėje prekyboje ir Bendrijos vidaus rinkos kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis, kai šie produktai yra eksportuojami kaip prekės, išvardytos šio reglamento VII priede.

| (2) | 2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 3448/93 nuostatas dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktas prekes, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai šie produktai yra eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 318/2006 VII priede. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1043/2005, įgyvendinančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 3448/93 nuostatas dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktas prekes, skyrimo sistemos ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijų (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai šie produktai yra eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 318/2006 VII priede.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 14 straipsnio pirmą pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kilogramų kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 14 straipsnio pirmą pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kilogramų kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad eksporto grąžinamosios išmokos už produktą, kuris įeina į prekės sudėtį negali viršyti tam produktui taikomų grąžinamųjų išmokų, kai jis eksportuojamas vėliau jo neperdirbant. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 318/2006 32 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad eksporto grąžinamosios išmokos už produktą, kuris įeina į prekės sudėtį negali viršyti tam produktui taikomų grąžinamųjų išmokų, kai jis eksportuojamas vėliau jo neperdirbant.

| (5) | Pagal šį reglamentą nustatytos grąžinamosios išmokos gali būti nustatomos iš anksto, nes šiuo metu negalima nustatyti rinkos situacijos keliems ateinantiems mėnesiams. |
| --- | --- |

(5)

Pagal šį reglamentą nustatytos grąžinamosios išmokos gali būti nustatomos iš anksto, nes šiuo metu negalima nustatyti rinkos situacijos keliems ateinantiems mėnesiams.

| (6) | Įsipareigojimai, prisiimti dėl grąžinamųjų išmokų, kurios gali būti suteiktos eksportuojamiems žemės ūkio produktams, kurie įeina į prekių, neįtrauktų į Sutarties I priedą, sudėtį, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl tokiose situacijose būtina imtis atsargumo priemonių, neužkertant kelio ilgalaikių sutarčių sudarymui. Konkretaus grąžinamosios išmokos dydžio nustatymas tuo atveju, kai minimos išmokos nustatomos iš anksto, yra priemonė, leidžianti įgyvendinti šiuos įvairius tikslus. |
| --- | --- |

(6)

Įsipareigojimai, prisiimti dėl grąžinamųjų išmokų, kurios gali būti suteiktos eksportuojamiems žemės ūkio produktams, kurie įeina į prekių, neįtrauktų į Sutarties I priedą, sudėtį, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl tokiose situacijose būtina imtis atsargumo priemonių, neužkertant kelio ilgalaikių sutarčių sudarymui. Konkretaus grąžinamosios išmokos dydžio nustatymas tuo atveju, kai minimos išmokos nustatomos iš anksto, yra priemonė, leidžianti įgyvendinti šiuos įvairius tikslus.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamųjų išmokų dydžiai, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1043/2005 I priede ir Reglamento (EB) Nr. 318/2006 1 paragrafo 1 straipsnyje ir 2 straipsnio 1 dalyje išvardytiems pagrindiniams produktams, eksportuojamiems kaip Reglamento (EB) Nr. 318/2006 VII priede išvardytos prekės, yra nustatomi pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Heinz ZOUREK

Įmonių ir pramonės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1585/2006 (OL L 294, 2006 10 25, p. 19).

1

(2)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 447/2007 (OL L 106, 2007 4 24, p. 31).

2

---

PRIEDAS

Nuo 2007 m. gegužės 25 d. taikomi grąžinamųjų išmokų dydžiai už kai kuriuos cukraus sektoriaus produktus, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą (1)

| KN kodas | Aprašymas | Grąžinamųjų išmokų dydis, išreikštas EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto | Kita |
| 1701 99 10 | Baltas cukrus | 30,89 | 30,89 |

KN kodas

Aprašymas

Grąžinamųjų išmokų dydis, išreikštas EUR/100 kg

Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto

Kita

1701 99 10

Baltas cukrus

30,89

30,89

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi eksportui į Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją, Juodkalniją, Kosovą, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Andorą, Gibraltarą, Seutą, Meliliją, Šv. Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), Lichtenšteiną, Italijos komunas Livinjo ir Kampionė, Helgolando salą, Grenlandiją, Farerų salas ir Kipro Respublikos sritis, kurių Kipro Respublikos Vyriausybė veiksmingai nekontroliuoja, ir 1972 m. liepos 22 d. Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos 2 protokolo I ir II lentelėse išvardytoms prekėms, eksportuojamoms į Šveicarijos Konfederaciją.

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 572/2007

2007 m. gegužės 24 d.

nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už baltajį cukrų pagal Reglamente (EB) Nr. 38/2007 numatytą nuolatinį konkursą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 33 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą ir trečios pastraipos b punktą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. sausio 17 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 38/2007, skelbiančiame nuolatinį konkursą perparduoti eksportui Belgijos, Čekijos, Ispanijos, Airijos, Italijos, Vengrijos, Lenkijos, Slovakijos ir Švedijos intervencinių agentūrų laikomą cukrų (2), reikalaujama skelbti atskirus konkurso etapus. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. sausio 17 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 38/2007, skelbiančiame nuolatinį konkursą perparduoti eksportui Belgijos, Čekijos, Ispanijos, Airijos, Italijos, Vengrijos, Lenkijos, Slovakijos ir Švedijos intervencinių agentūrų laikomą cukrų (2), reikalaujama skelbti atskirus konkurso etapus.

| (2) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 38/2007, 4 straipsnio 1 dalimi ir išnagrinėjus konkurso etapu, kurio galutinis terminas yra 2007 m. gegužės 23 d., pateiktus pasiūlymus, reikėtų nustatyti maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas, skirtinas pagal šį kvietimo teikti pasiūlymus etapą. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 38/2007, 4 straipsnio 1 dalimi ir išnagrinėjus konkurso etapu, kurio galutinis terminas yra 2007 m. gegužės 23 d., pateiktus pasiūlymus, reikėtų nustatyti maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas, skirtinas pagal šį kvietimo teikti pasiūlymus etapą.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvietimo teikti pasiūlymus etapu galutinis terminas yra 2007 m. gegužės 23 d., maksimali eksporto grąžinamoji išmoka už Reglamento (EB) Nr. 38/2007 1 straipsnio 1 dalyje minimus produktus yra 403,00 EUR/t.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. gegužės 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 247/2007 (OL L 69, 2007 3 9, p. 3).

1

(2)  OL L 11, 2007 1 18, p. 4. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 203/2007 (OL L 61, 2006 2 28, p. 3).

2

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. kovo 14 d.

kuriuo koncentracija skelbiama suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimo veikimu

(Byla COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2)

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 793)

(Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/353/EB)

2006 m. kovo 14 d. Komisija, atsižvelgdama į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (1), ypač į to reglamento 8 straipsnio 2 dalį, priėmė sprendimą susijungimo byloje. Viso sprendimo teksto nekonfidencialus variantas bylos originalo kalba pateikiamas Konkurencijos generalinio direktorato tinklalapyje adresu http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   SANTRAUKA

| (1) | Ši byla susijusi su tuo, kad bendrovė „DONG“ įsigyja bendrovių „Elsam“, „Energi E2“, KE ir FE kontrolę. |
| --- | --- |

(1)

Ši byla susijusi su tuo, kad bendrovė „DONG“ įsigyja bendrovių „Elsam“, „Energi E2“, KE ir FE kontrolę.

| (2) | „DONG“ yra Danijos valstybės valdomas dujų operatorius. „Elsam“ ir „Energi E2“ (E2) yra Danijos elektros gamybos operatoriai atitinkamai Vakarų Danijoje („Elsam“) ir Rytų Danijoje (E2). KE ir FE yra mažmeninės prekybos elektra operatoriai Kopenhagos teritorijoje. |
| --- | --- |

(2)

„DONG“ yra Danijos valstybės valdomas dujų operatorius. „Elsam“ ir „Energi E2“ (E2) yra Danijos elektros gamybos operatoriai atitinkamai Vakarų Danijoje („Elsam“) ir Rytų Danijoje (E2). KE ir FE yra mažmeninės prekybos elektra operatoriai Kopenhagos teritorijoje.

| (3) | Sprendime prieita prie išvados, kad sandoriu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, ypač dėl dominuojančios padėties stiprinimo šiose rinkose:






  — | Danijos (galbūt taip pat Švedijos) didmeninėje dujų tiekimo rinkoje, |
| --- | --- | --- |

(3)

Sprendime prieita prie išvados, kad sandoriu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, ypač dėl dominuojančios padėties stiprinimo šiose rinkose:

—

Danijos (galbūt taip pat Švedijos) didmeninėje dujų tiekimo rinkoje,

| — | dujų laikymo arba lankstaus dujų tiekimo rinkoje (neatsižvelgiant, ar tik Danijos, ar ir Švedijos rinkoje), |
| --- | --- |

—

dujų laikymo arba lankstaus dujų tiekimo rinkoje (neatsižvelgiant, ar tik Danijos, ar ir Švedijos rinkoje),

| — | dujų tiekimo dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms (KJ), kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose, |
| --- | --- |

—

dujų tiekimo dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms (KJ), kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose,

| — | dujų tiekimo mažiems verslo klientams ir (arba) namų ūkiams, kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose. |
| --- | --- |

—

dujų tiekimo mažiems verslo klientams ir (arba) namų ūkiams, kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose.

| (4) | Sprendime prieita prie išvados, kad šalių siūlomi įsipareigojimai yra pakankama priemonė nustatytoms konkurencijos problemoms pašalinti. Kalbant apie dujų laikymo ir lankstaus tiekimo rinką, pagrindinis siūlomų įsipareigojimų poveikis atsiranda pardavus Lile Torupo (Lille Torup) mieste esančią dujų saugyklą – tai turės teigiamą poveikį konkurencijai Danijos dujų laikymo ir lankstaus tiekimo rinkoje. Kalbant apie didmeninę prekybos dujomis ir mažmeninę prekybos dujomis rinkas, sprendime prieita prie išvados, kad „DONG“ siūlomos dujų perdavimo programos kartu su saugyklos pardavimu pakanka, kad būtų pašalintas bet koks susirūpinimas dėl konkurencijos, kuris, kaip nustatė Komisija, siejamas su šiomis rinkomis. |
| --- | --- |

(4)

Sprendime prieita prie išvados, kad šalių siūlomi įsipareigojimai yra pakankama priemonė nustatytoms konkurencijos problemoms pašalinti. Kalbant apie dujų laikymo ir lankstaus tiekimo rinką, pagrindinis siūlomų įsipareigojimų poveikis atsiranda pardavus Lile Torupo (Lille Torup) mieste esančią dujų saugyklą – tai turės teigiamą poveikį konkurencijai Danijos dujų laikymo ir lankstaus tiekimo rinkoje. Kalbant apie didmeninę prekybos dujomis ir mažmeninę prekybos dujomis rinkas, sprendime prieita prie išvados, kad „DONG“ siūlomos dujų perdavimo programos kartu su saugyklos pardavimu pakanka, kad būtų pašalintas bet koks susirūpinimas dėl konkurencijos, kuris, kaip nustatė Komisija, siejamas su šiomis rinkomis.

| (5) | Todėl Komisija skelbia, kad sandoris, apie kurį pranešta, suderinamas su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį bei 8 straipsnio 2 dalį ir EEE susitarimo 57 straipsnį. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Komisija skelbia, kad sandoris, apie kurį pranešta, suderinamas su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį bei 8 straipsnio 2 dalį ir EEE susitarimo 57 straipsnį.

II.   AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.   ŠALYS

| (6) | Bendrovė „DONG“ yra Danijos valstybės valdomas dujų operatorius, besiverčiantis naftos ir dujų paieška, gavyba, gabenimu jūra ir pardavimu bei gamtinių dujų laikymu ir skirstymu. Ji taip pat verčiasi šalutine veikla, kuri yra susijusi su vėjo jėgainių gaminama elektra ir elektros bei šilumos tiekimu. |
| --- | --- |

(6)

Bendrovė „DONG“ yra Danijos valstybės valdomas dujų operatorius, besiverčiantis naftos ir dujų paieška, gavyba, gabenimu jūra ir pardavimu bei gamtinių dujų laikymu ir skirstymu. Ji taip pat verčiasi šalutine veikla, kuri yra susijusi su vėjo jėgainių gaminama elektra ir elektros bei šilumos tiekimu.

| (7) | „Elsam“ ir „Energi E2“ (E2) yra Danijos elektros gamybos operatoriai atitinkamai Vakarų Danijoje („Elsam“) ir Rytų Danijoje (E2). Abi bendrovės verčiasi elektros gamyba ir (finansine bei fizine) prekyba didmeninėje prekybos rinkoje ir centralizuotai tiekiamos šilumos gamyba. „Elsam“, 2004 m. įsigijusios mažmenine prekyba elektra (Rytų Danijoje) besiverčiančią „Nesa“, didelė veiklos dalis taip pat yra mažmeninis elektros pardavimas namų ūkiams ir verslo klientams. Pagrindiniai „Elsam“ ir E2 savininkai yra vietos valdžios institucijos, kita vertus, didelę jų akcijų dalį turi „DONG“ ir „Vattenfall“ („Elsam“ akcijų) bei „Nesa“ ir KE (E2 akcijų). |
| --- | --- |

(7)

„Elsam“ ir „Energi E2“ (E2) yra Danijos elektros gamybos operatoriai atitinkamai Vakarų Danijoje („Elsam“) ir Rytų Danijoje (E2). Abi bendrovės verčiasi elektros gamyba ir (finansine bei fizine) prekyba didmeninėje prekybos rinkoje ir centralizuotai tiekiamos šilumos gamyba. „Elsam“, 2004 m. įsigijusios mažmenine prekyba elektra (Rytų Danijoje) besiverčiančią „Nesa“, didelė veiklos dalis taip pat yra mažmeninis elektros pardavimas namų ūkiams ir verslo klientams. Pagrindiniai „Elsam“ ir E2 savininkai yra vietos valdžios institucijos, kita vertus, didelę jų akcijų dalį turi „DONG“ ir „Vattenfall“ („Elsam“ akcijų) bei „Nesa“ ir KE (E2 akcijų).

| (8) | KE ir FE tiekia elektrą namų ūkiams ir verslo klientams Kopenhagos teritorijoje. Šiuo metu jas valdo atitinkamai Kopenhagos miestas ir Frederiksbergo miestas. |
| --- | --- |

(8)

KE ir FE tiekia elektrą namų ūkiams ir verslo klientams Kopenhagos teritorijoje. Šiuo metu jas valdo atitinkamai Kopenhagos miestas ir Frederiksbergo miestas.

2.   SANDORIS IR KONCENTRACIJA

| (9) | Šioje sprendimo dalyje apibūdinamas siūlomas sandoris (sudarantis koncentraciją), kuriuo „DONG“ įsigyja „Elsam“, E2, KE ir FE, išskyrus tam tikrus „Elsam“ ir E2 gamybos aktyvus, kurie atiteks „Vattenfall“. „Vattenfall“ vykdomas turto įsigijimas sudaro atskirą koncentraciją. |
| --- | --- |

(9)

Šioje sprendimo dalyje apibūdinamas siūlomas sandoris (sudarantis koncentraciją), kuriuo „DONG“ įsigyja „Elsam“, E2, KE ir FE, išskyrus tam tikrus „Elsam“ ir E2 gamybos aktyvus, kurie atiteks „Vattenfall“. „Vattenfall“ vykdomas turto įsigijimas sudaro atskirą koncentraciją.

3.   TEISINĖ REGULIAVIMO SISTEMA

| (10) | Sprendime svarstoma dujų ir elektros prekybai taikoma reguliavimo sistema. |
| --- | --- |

(10)

Sprendime svarstoma dujų ir elektros prekybai taikoma reguliavimo sistema.

| (11) | 2000 m. liepos 1 d. Danijos gamtinių dujų rinka iš pradžių tapo atvira konkurencijai didžiausiems klientams, o nuo 2004 m. visi klientai galėjo pasirinkti tiekėją. 2004 m. nuo perdavimo sistemų operatoriaus buvo visiškai atskirti sausumos dujų perdavimo tinklai, kuriuos šiuo metu valdo ir eksploatuoja Danijos valstybės valdoma nepriklausoma viešoji įmonė „Energinet.dk“. Sausumos perdavimo tinklo eksploatavimą reguliuoja trečiosios šalies prieigos (TŠP) nuostatos. „DONG“ valdo saugyklas ir jūros dugnu nutiestus dujotiekius, kuriais Danijai priklausančioje Šiaurės jūros dalyje esantys dujų telkiniai yra sujungti su žemynine Danijos dalimi. Prieiga prie šios infrastruktūros yra gaunama susiderėjus dėl TŠP. Danijos energetikos reguliavimo institucija (DERI), kuri yra energetikos sektoriaus nepriklausoma priežiūros institucija, prižiūri, kad būtų laikomasi TŠP taisyklių. |
| --- | --- |

(11)

2000 m. liepos 1 d. Danijos gamtinių dujų rinka iš pradžių tapo atvira konkurencijai didžiausiems klientams, o nuo 2004 m. visi klientai galėjo pasirinkti tiekėją. 2004 m. nuo perdavimo sistemų operatoriaus buvo visiškai atskirti sausumos dujų perdavimo tinklai, kuriuos šiuo metu valdo ir eksploatuoja Danijos valstybės valdoma nepriklausoma viešoji įmonė „Energinet.dk“. Sausumos perdavimo tinklo eksploatavimą reguliuoja trečiosios šalies prieigos (TŠP) nuostatos. „DONG“ valdo saugyklas ir jūros dugnu nutiestus dujotiekius, kuriais Danijai priklausančioje Šiaurės jūros dalyje esantys dujų telkiniai yra sujungti su žemynine Danijos dalimi. Prieiga prie šios infrastruktūros yra gaunama susiderėjus dėl TŠP. Danijos energetikos reguliavimo institucija (DERI), kuri yra energetikos sektoriaus nepriklausoma priežiūros institucija, prižiūri, kad būtų laikomasi TŠP taisyklių.

4.   ATITINKAMOS RINKOS

A.   GAMTINĖS DUJOS

1.   Atitinkamos produktų rinkos

| (12) | Kiek tai susiję su atitinkama produktų rinka dujų sektoriuje, atlikdama rinkos tyrimą Komisija sutelkė dėmesį į dujų laikymo bei lankstaus dujų tiekimo, didmeninės prekybos dujomis ir dujų tiekimo rinkas. |
| --- | --- |

(12)

Kiek tai susiję su atitinkama produktų rinka dujų sektoriuje, atlikdama rinkos tyrimą Komisija sutelkė dėmesį į dujų laikymo bei lankstaus dujų tiekimo, didmeninės prekybos dujomis ir dujų tiekimo rinkas.

Dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinka

| (13) | Kalbant apie dujų laikymo ir (arba) kitas lankstaus dujų tiekimo priemones, tiksli tokios rinkos produktų rinka sprendime nenustatyta. |
| --- | --- |

(13)

Kalbant apie dujų laikymo ir (arba) kitas lankstaus dujų tiekimo priemones, tiksli tokios rinkos produktų rinka sprendime nenustatyta.

| (14) | Šalys pasiūlė lankstaus dujų tiekimo produktų rinką, įskaitant dujų laikymą tam tikslui skirtose dujų saugyklose, gamybos pokyčius, tarptautinę prekybą, dujų laikymą dujotiekiuose (angl. line-pack), perėjimą prie kito kuro, pertraukiamo tiekimo sutartis (angl. interruptible contracts) ir rinkos centrus (angl. market hubs) su išankstinių sandorių rinkomis. |
| --- | --- |

(14)

Šalys pasiūlė lankstaus dujų tiekimo produktų rinką, įskaitant dujų laikymą tam tikslui skirtose dujų saugyklose, gamybos pokyčius, tarptautinę prekybą, dujų laikymą dujotiekiuose (angl. line-pack), perėjimą prie kito kuro, pertraukiamo tiekimo sutartis (angl. interruptible contracts) ir rinkos centrus (angl. market hubs) su išankstinių sandorių rinkomis.

| (15) | Komisijos nuomone, šias įvairias lankstaus dujų tiekimo priemones galima suskirstyti į penkias grupes:






  — | dujų laikymas tam skirtose saugyklose, |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisijos nuomone, šias įvairias lankstaus dujų tiekimo priemones galima suskirstyti į penkias grupes:

—

dujų laikymas tam skirtose saugyklose,

| — | pertraukiamas tiekimas arba kitos klientų, pvz., centrinių KJ, poreikio moduliacijos, |
| --- | --- |

—

pertraukiamas tiekimas arba kitos klientų, pvz., centrinių KJ, poreikio moduliacijos,

| — | lankstaus tiekimo sutartys (neatsižvelgiant, ar sutartys sudarytos dėl importuojamų dujų, vidaus gavybos dujų, ar tai yra antrinės vidaus tiekimo sutartys), |
| --- | --- |

—

lankstaus tiekimo sutartys (neatsižvelgiant, ar sutartys sudarytos dėl importuojamų dujų, vidaus gavybos dujų, ar tai yra antrinės vidaus tiekimo sutartys),

| — | lanksti prekyba dujomis rinkos centruose arba lanksti dvišalė prekyba (neatsižvelgiant, ar grįsta išankstiniais sandoriais, ar ad hoc sandoriais), |
| --- | --- |

—

lanksti prekyba dujomis rinkos centruose arba lanksti dvišalė prekyba (neatsižvelgiant, ar grįsta išankstiniais sandoriais, ar ad hoc sandoriais),

| — | „line-pack“, t. y. dujų laikymas dujotiekiuose padidinant arba sumažinant spaudimą tuose dujotiekiuose. |
| --- | --- |

—

„line-pack“, t. y. dujų laikymas dujotiekiuose padidinant arba sumažinant spaudimą tuose dujotiekiuose.

| (16) | Komisijos atliktas rinkos tyrimas atskleidė, kad Danijos atveju nė viena iš pirmiau nurodytų keturių lankstaus dujų tiekimo alternatyvų dujų laikymui tam skirtose saugyklose negali būti laikoma visiškai įgyvendinta arba pakankamai išvystyta lankstaus dujų tiekimo alternatyva. Vis dėlto Komisija priėjo prie nuomonės, kad atitinkamos produktų rinkos (lankstaus dujų tiekimo arba dujų laikymo) nebūtina nustatyti. |
| --- | --- |

(16)

Komisijos atliktas rinkos tyrimas atskleidė, kad Danijos atveju nė viena iš pirmiau nurodytų keturių lankstaus dujų tiekimo alternatyvų dujų laikymui tam skirtose saugyklose negali būti laikoma visiškai įgyvendinta arba pakankamai išvystyta lankstaus dujų tiekimo alternatyva. Vis dėlto Komisija priėjo prie nuomonės, kad atitinkamos produktų rinkos (lankstaus dujų tiekimo arba dujų laikymo) nebūtina nustatyti.

Didmeninė dujų tiekimo rinka

| (17) | Kalbant apie Danijos didmeninį dujų tiekimą, sprendime prieita prie išvados, kad Danijos didmeninė dujų tiekimo rinka yra, o ją sudaro:






  — | visi pardavimai, nepriklausomai nuo to, ar jie vykdomi per virtualų prekybos punktą GTF (angl. Gas Transfer Facility), pagal tiekimo sutartis arba kitus susitarimus, |
| --- | --- | --- |

(17)

Kalbant apie Danijos didmeninį dujų tiekimą, sprendime prieita prie išvados, kad Danijos didmeninė dujų tiekimo rinka yra, o ją sudaro:

—

visi pardavimai, nepriklausomai nuo to, ar jie vykdomi per virtualų prekybos punktą GTF (angl. Gas Transfer Facility), pagal tiekimo sutartis arba kitus susitarimus,

| — | atliekami fizinių arba pagal sutartį dirbančių importuotojų (2), reimportuotojų (dujų reimporto atveju), dujų gavyba besiverčiančių subjektų (jei tai bus taikytina ateityje) ir prekiautojų, |
| --- | --- |

—

atliekami fizinių arba pagal sutartį dirbančių importuotojų (2), reimportuotojų (dujų reimporto atveju), dujų gavyba besiverčiančių subjektų (jei tai bus taikytina ateityje) ir prekiautojų,

| — | kitiems prekiautojams (pvz., tiekimo bendrovėms) arba centrinėms KJ (šiuo atveju, jei jos įsigyja bent dalį tiekėjo nuolatinių paslaugų tiekiant dujas vietoje arba ketina perparduoti dujas), |
| --- | --- |

—

kitiems prekiautojams (pvz., tiekimo bendrovėms) arba centrinėms KJ (šiuo atveju, jei jos įsigyja bent dalį tiekėjo nuolatinių paslaugų tiekiant dujas vietoje arba ketina perparduoti dujas),

tokiu būdu patenkinant šių klientų poreikį turėti prieigą prie Danijos didmeninės prekybos dujomis.

| (18) | Atlikusi rinkos tyrimą Komisija nustatė, kad yra aiškūs atskiros didmeninės gamtinių dujų tiekimo rinkos buvimo požymiai. „DONG“, reaguodama į pagal 6 straipsnio 1 dalies c punktą priimtą sprendimą, pripažino atsakyme į prieštaravimo pareiškimą, kad „dujos parduodamos ir vykdoma jų didmeninė prekyba“, neginčydama to fakto ir pirmiau nurodytos produktų rinkos apibrėžties, kurioje teigiama, kad tai didmeninė prekybos rinka. |
| --- | --- |

(18)

Atlikusi rinkos tyrimą Komisija nustatė, kad yra aiškūs atskiros didmeninės gamtinių dujų tiekimo rinkos buvimo požymiai. „DONG“, reaguodama į pagal 6 straipsnio 1 dalies c punktą priimtą sprendimą, pripažino atsakyme į prieštaravimo pareiškimą, kad „dujos parduodamos ir vykdoma jų didmeninė prekyba“, neginčydama to fakto ir pirmiau nurodytos produktų rinkos apibrėžties, kurioje teigiama, kad tai didmeninė prekybos rinka.

| (19) | Siūlomu sandoriu taip pat daromas poveikis didmeninei prekybai Švedijoje. Sprendime prieita prie išvados, kad yra atskira didmeninė dujų, skirtų vartoti Švedijoje, tiekimo rinka. Taip yra todėl, kad rinkos padėtis ir didmeninio tiekimo sąlygos Švedijoje ir Danijoje yra skirtingos. |
| --- | --- |

(19)

Siūlomu sandoriu taip pat daromas poveikis didmeninei prekybai Švedijoje. Sprendime prieita prie išvados, kad yra atskira didmeninė dujų, skirtų vartoti Švedijoje, tiekimo rinka. Taip yra todėl, kad rinkos padėtis ir didmeninio tiekimo sąlygos Švedijoje ir Danijoje yra skirtingos.

Gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka

| (20) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad gamtinių dujų tiekimas centrinėms KJ (t. y. didelėms kogeneracinėms jėgainėms) sudaro atskirą rinką, nes tiekimas centrinėms KJ skiriasi nuo didmeninės prekybos rinkos. Vis dėlto centrinės KJ energijos gamintojas gali patekti į didmeninę prekybos rinką kaip pirkėjas arba pardavėjas, o kliūtys didmenininkams, norintiems vykdyti mažmeninį tiekimą centrinėms KJ kai kuriuose rinkos segmentuose, yra įveikiamos. |
| --- | --- |

(20)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad gamtinių dujų tiekimas centrinėms KJ (t. y. didelėms kogeneracinėms jėgainėms) sudaro atskirą rinką, nes tiekimas centrinėms KJ skiriasi nuo didmeninės prekybos rinkos. Vis dėlto centrinės KJ energijos gamintojas gali patekti į didmeninę prekybos rinką kaip pirkėjas arba pardavėjas, o kliūtys didmenininkams, norintiems vykdyti mažmeninį tiekimą centrinėms KJ kai kuriuose rinkos segmentuose, yra įveikiamos.

| (21) | Tiekimas centrinėms KJ taip pat skiriasi nuo kitų mažmeninių tiekimo rinkų dėl didesnio lankstumo ir suvartojimo lygio, skirtingų poreikio modelių, kainų ir sutarčių tipų, skirtingo reguliavimo ir dėl to, kad centrinės KJ gali tiesiogiai dalyvauti didmeninėje prekybos rinkoje. |
| --- | --- |

(21)

Tiekimas centrinėms KJ taip pat skiriasi nuo kitų mažmeninių tiekimo rinkų dėl didesnio lankstumo ir suvartojimo lygio, skirtingų poreikio modelių, kainų ir sutarčių tipų, skirtingo reguliavimo ir dėl to, kad centrinės KJ gali tiesiogiai dalyvauti didmeninėje prekybos rinkoje.

Dujų tiekimo decentralizuotoms KJ ir dideliems pramonės klientams rinka (-os)

| (22) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad gamtinių dujų tiekimas decentralizuotoms KJ (t. y. mažoms KJ) ir gamtinių dujų tiekimas dideliems pramonės klientams sudaro vieną arba dvi skirtingas produktų rinkas. |
| --- | --- |

(22)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad gamtinių dujų tiekimas decentralizuotoms KJ (t. y. mažoms KJ) ir gamtinių dujų tiekimas dideliems pramonės klientams sudaro vieną arba dvi skirtingas produktų rinkas.

| (23) | Maži verslo klientai nedalyvauja šioje produktų rinkoje dėl inter alia skirtingų kainų, maržų, rinkodaros ir skirstymo būdų, išlaidų dujų laikymui, rinkos struktūros, tiekėjų keitimo lygio ir apskaitos reikalavimų. |
| --- | --- |

(23)

Maži verslo klientai nedalyvauja šioje produktų rinkoje dėl inter alia skirtingų kainų, maržų, rinkodaros ir skirstymo būdų, išlaidų dujų laikymui, rinkos struktūros, tiekėjų keitimo lygio ir apskaitos reikalavimų.

| (24) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad tiekimas dideliems pramonės klientams yra šiek tiek panašus į tiekimą decentralizuotoms KJ (dujų suvartojimo lygis, sutarčių dėl dujų tiekimo tipai), tačiau yra ir skirtumų (poreikio reguliarumas, skirtinga nuosavybės struktūra, klientų lojalumas ir tiekėjų keitimo lygis). |
| --- | --- |

(24)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad tiekimas dideliems pramonės klientams yra šiek tiek panašus į tiekimą decentralizuotoms KJ (dujų suvartojimo lygis, sutarčių dėl dujų tiekimo tipai), tačiau yra ir skirtumų (poreikio reguliarumas, skirtinga nuosavybės struktūra, klientų lojalumas ir tiekėjų keitimo lygis).

Dujų tiekimo namų ūkiams ir mažiems verslo klientams rinka (-os)

| (25) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra viena rinka arba atitinkamai dvi atskiros rinkos, kurios apima neturinčius skaitiklių klientus, t. y. klientus, kurie per metus suvartoja mažiau nei 300 000 m3 dujų. Taigi pardavimai mažiems verslo klientams, kurie per metus suvartoja mažiau nei 300 000 m3 dujų, ir namų ūkiams priklauso tai pačiai arba skirtingoms produktų rinkoms. |
| --- | --- |

(25)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra viena rinka arba atitinkamai dvi atskiros rinkos, kurios apima neturinčius skaitiklių klientus, t. y. klientus, kurie per metus suvartoja mažiau nei 300 000 m3 dujų. Taigi pardavimai mažiems verslo klientams, kurie per metus suvartoja mažiau nei 300 000 m3 dujų, ir namų ūkiams priklauso tai pačiai arba skirtingoms produktų rinkoms.

| (26) | Šių dviejų tipų klientų poreikis ir tiekimo jiems sąlygos Danijoje turi daug panašumų (aukštesnės dujų kainos, mažesnis polinkis keisti tiekėją, reikalavimai kliento portfelio valdymo priemonėms, standartizuoti bendri pasiūlymai ir bendrovės įvaizdžio svarba, rinkos struktūra, išlaidos dujų laikymui ir didelės kliūtys patekti į rinką). Taip pat yra keli atitinkami skirtumai (vidutinis suvartojimo lygis, kainos, išlaidos ir maržos bei skirtinga rinkodaros strategija). |
| --- | --- |

(26)

Šių dviejų tipų klientų poreikis ir tiekimo jiems sąlygos Danijoje turi daug panašumų (aukštesnės dujų kainos, mažesnis polinkis keisti tiekėją, reikalavimai kliento portfelio valdymo priemonėms, standartizuoti bendri pasiūlymai ir bendrovės įvaizdžio svarba, rinkos struktūra, išlaidos dujų laikymui ir didelės kliūtys patekti į rinką). Taip pat yra keli atitinkami skirtumai (vidutinis suvartojimo lygis, kainos, išlaidos ir maržos bei skirtinga rinkodaros strategija).

| (27) | Šių dviejų klientų grupių konkurencijos įvertinimas labai nesiskiria, todėl nebuvo nustatyta, ar tiekimas namų ūkiams ir tiekimas mažiems verslo klientams sudaro skirtingus tos pačios rinkos segmentus ar dvi skirtingas atitinkamas rinkas. |
| --- | --- |

(27)

Šių dviejų klientų grupių konkurencijos įvertinimas labai nesiskiria, todėl nebuvo nustatyta, ar tiekimas namų ūkiams ir tiekimas mažiems verslo klientams sudaro skirtingus tos pačios rinkos segmentus ar dvi skirtingas atitinkamas rinkas.

2.   Atitinkamos geografinės rinkos

Dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinka

| (28) | „DONG“ teigė, kad atitinkama geografinė lankstaus dujų tiekimo priemonių rinka yra platesnė nei Danija ir taip pat apima Švediją, Šiaurės Vokietiją bei Nyderlandus. |
| --- | --- |

(28)

„DONG“ teigė, kad atitinkama geografinė lankstaus dujų tiekimo priemonių rinka yra platesnė nei Danija ir taip pat apima Švediją, Šiaurės Vokietiją bei Nyderlandus.

| (29) | Vis dėlto rinkos tyrimo rezultatais atskleista, kad geografinė dujų laikymo (arba lankstaus dujų tiekimo) rinka, nepriklausomai nuo atitinkamos produktų rinkos apimties, apima tik Daniją. Pagrindinės šios išvados priežastys yra šios:






  — | dauguma lankstaus dujų tiekimo priemonių yra prieinamos tik nacionaliniu lygiu, |
| --- | --- | --- |

(29)

Vis dėlto rinkos tyrimo rezultatais atskleista, kad geografinė dujų laikymo (arba lankstaus dujų tiekimo) rinka, nepriklausomai nuo atitinkamos produktų rinkos apimties, apima tik Daniją. Pagrindinės šios išvados priežastys yra šios:

—

dauguma lankstaus dujų tiekimo priemonių yra prieinamos tik nacionaliniu lygiu,

| — | tarpvalstybinis lankstus dujų tiekimas yra prieinamas tik naudojant dujų saugyklas, tačiau Švedijoje laikymo talpa yra labai maža (Švedija yra beveik visiškai priklausoma nuo Danijos saugyklų), o galimybė naudotis saugyklomis Vokietijoje yra nedidelė dėl ilgesnių gabenimo atstumų ir didesnių transporto išlaidų. Komisijai atliekant rinkos tyrimą buvo pareikštos abejonės dėl galimybės laikyti dujas užsienyje, |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinis lankstus dujų tiekimas yra prieinamas tik naudojant dujų saugyklas, tačiau Švedijoje laikymo talpa yra labai maža (Švedija yra beveik visiškai priklausoma nuo Danijos saugyklų), o galimybė naudotis saugyklomis Vokietijoje yra nedidelė dėl ilgesnių gabenimo atstumų ir didesnių transporto išlaidų. Komisijai atliekant rinkos tyrimą buvo pareikštos abejonės dėl galimybės laikyti dujas užsienyje,

| — | veikdamos Nyderlanduose ir Vokietijoje šalys pačios naudoja vietines saugyklas. |
| --- | --- |

—

veikdamos Nyderlanduose ir Vokietijoje šalys pačios naudoja vietines saugyklas.

| (30) | Kiek tai susiję su Švedijos dujų laikymo ir kitų lankstaus dujų tiekimo priemonių rinka, sprendime prieita prie išvados, kad rinkos apimtis yra Švedija arba Švedija ir Danija. |
| --- | --- |

(30)

Kiek tai susiję su Švedijos dujų laikymo ir kitų lankstaus dujų tiekimo priemonių rinka, sprendime prieita prie išvados, kad rinkos apimtis yra Švedija arba Švedija ir Danija.

Didmeninė dujų tiekimo rinka

| (31) | „DONG“ teigė, kad atitinkama geografinė didmeninė dujų tiekimo rinka yra platesnė nei Danijos rinka (arba Danijos ir Švedijos rinka) ir taip pat apima bent jau Vokietiją. |
| --- | --- |

(31)

„DONG“ teigė, kad atitinkama geografinė didmeninė dujų tiekimo rinka yra platesnė nei Danijos rinka (arba Danijos ir Švedijos rinka) ir taip pat apima bent jau Vokietiją.

| (32) | Rinkos tyrimu nustatyti aiškūs požymiai, kad didmeninė tiekimo rinka apima tik Daniją. Sprendime prieita prie išvados, kad Švedija ir Danija nėra tos pačios geografinės rinkos dalys. Švedija sudaro atskirą rinką, kuri yra Švedijos rinka arba apima Danijos ir Švedijos rinką, nes didmeninis tiekimas Švedijoje nesudaro didelės konkurencijos didmeniniam tiekimui Danijoje. Be to, sprendimo projekte prieita prie išvados, kad Vokietija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė nepriklauso geografinei rinkai, kuriai priklauso Danija. Taip yra dėl šių priežasčių:






  — | visos Danijoje vartojamos dujos yra Danijos (jūroje išgaunamos) dujos, |
| --- | --- | --- |

(32)

Rinkos tyrimu nustatyti aiškūs požymiai, kad didmeninė tiekimo rinka apima tik Daniją. Sprendime prieita prie išvados, kad Švedija ir Danija nėra tos pačios geografinės rinkos dalys. Švedija sudaro atskirą rinką, kuri yra Švedijos rinka arba apima Danijos ir Švedijos rinką, nes didmeninis tiekimas Švedijoje nesudaro didelės konkurencijos didmeniniam tiekimui Danijoje. Be to, sprendimo projekte prieita prie išvados, kad Vokietija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė nepriklauso geografinei rinkai, kuriai priklauso Danija. Taip yra dėl šių priežasčių:

—

visos Danijoje vartojamos dujos yra Danijos (jūroje išgaunamos) dujos,

| — | 2003–2005 m. (komercinis) importas sudarė tik mažiau nei 12 % bendro dujų suvartojimo Danijoje, |
| --- | --- |

—

2003–2005 m. (komercinis) importas sudarė tik mažiau nei 12 % bendro dujų suvartojimo Danijoje,

| — | kalbant apie sandorius, kurie paprastai neturi įtakos didmeninei prekybai dujomis Danijoje (t. y. sandoriai Beneliukso, Jungtinės Karalystės arba Emdeno rinkos centruose), atrodo, kad kainos neturi didelės įtakos didmeninėms kainoms Danijoje, |
| --- | --- |

—

kalbant apie sandorius, kurie paprastai neturi įtakos didmeninei prekybai dujomis Danijoje (t. y. sandoriai Beneliukso, Jungtinės Karalystės arba Emdeno rinkos centruose), atrodo, kad kainos neturi didelės įtakos didmeninėms kainoms Danijoje,

| — | skirtingi didmeninės prekybos dalyviai skirtingose pirmiau nurodytose šalyse kontroliuoja didelę skirtingų rinkų dalį šiose šalyse, |
| --- | --- |

—

skirtingi didmeninės prekybos dalyviai skirtingose pirmiau nurodytose šalyse kontroliuoja didelę skirtingų rinkų dalį šiose šalyse,

| — | rinkos tyrimu atskleista, kad Danijos dujų vartotojai žino nedaug apie didmenines kainas Vokietijoje, o dujų importas laikomas nesvarbiu pakaitu didmeniniam dujų pirkimui Danijoje, |
| --- | --- |

—

rinkos tyrimu atskleista, kad Danijos dujų vartotojai žino nedaug apie didmenines kainas Vokietijoje, o dujų importas laikomas nesvarbiu pakaitu didmeniniam dujų pirkimui Danijoje,

| — | didmeniniu dujų tiekimu besiverčiantys subjektai, norintys importuoti dujas iš Vokietijos į Daniją, susiduria su didelėmis transporto išlaidomis, talpos apribojimais ir administracinėmis kliūtimis. |
| --- | --- |

—

didmeniniu dujų tiekimu besiverčiantys subjektai, norintys importuoti dujas iš Vokietijos į Daniją, susiduria su didelėmis transporto išlaidomis, talpos apribojimais ir administracinėmis kliūtimis.

| (33) | „DONG“, reaguodama į pagal 6 straipsnio 1 dalies c punktą priimtą sprendimą, teigė, kad dujų tiekimas iš Vokietijos per punktą prie Elundo (Ellund) priklauso Danijos didmeninei prekybos dujomis rinkai. Remiantis rinkos tyrimo rezultatais sprendime nenustatoma, ar geografinė Danijos didmeninė dujų tiekimo rinka turėtų apimti šį tiekimą. |
| --- | --- |

(33)

„DONG“, reaguodama į pagal 6 straipsnio 1 dalies c punktą priimtą sprendimą, teigė, kad dujų tiekimas iš Vokietijos per punktą prie Elundo (Ellund) priklauso Danijos didmeninei prekybos dujomis rinkai. Remiantis rinkos tyrimo rezultatais sprendime nenustatoma, ar geografinė Danijos didmeninė dujų tiekimo rinka turėtų apimti šį tiekimą.

Gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka

| (34) | Panašu, kad gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka yra nacionalinė ir daugiausia gali apimti Daniją ir Švediją, nes ji negali būti platesnė nei geografinė didmeninės prekybos rinkos apimtis. Be to, tik dalis KJ reikalingo tiekimo gali būti gauta iš kaimyninių šalių. |
| --- | --- |

(34)

Panašu, kad gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka yra nacionalinė ir daugiausia gali apimti Daniją ir Švediją, nes ji negali būti platesnė nei geografinė didmeninės prekybos rinkos apimtis. Be to, tik dalis KJ reikalingo tiekimo gali būti gauta iš kaimyninių šalių.

Dujų tiekimo decentralizuotoms KJ ir dideliems pramonės klientams rinka (-os)

| (35) | Gamtinių dujų tiekimo decentralizuotoms KJ ir dideliems pramonės klientams rinka (-os) yra nacionalinė (-ės), nes nėra tiesioginio importo. Be to, kaimyninių šalių rinkos struktūros akivaizdžiai skiriasi. Kainos skiriasi iš esmės Danijoje, Vokietijoje, Švedijoje ir Nyderlanduose – tai dar kartą patvirtina nacionalinių rinkų buvimą. |
| --- | --- |

(35)

Gamtinių dujų tiekimo decentralizuotoms KJ ir dideliems pramonės klientams rinka (-os) yra nacionalinė (-ės), nes nėra tiesioginio importo. Be to, kaimyninių šalių rinkos struktūros akivaizdžiai skiriasi. Kainos skiriasi iš esmės Danijoje, Vokietijoje, Švedijoje ir Nyderlanduose – tai dar kartą patvirtina nacionalinių rinkų buvimą.

Dujų tiekimo namų ūkiams ir mažiems verslo klientams rinka (-os)

| (36) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad dujų tiekimo verslo klientams ir namų ūkiams rinka Danijoje nėra platesnė nei nacionalinė, o gali būti, kad ji yra tik regioninė. Rinkos (-ų) nacionalinė arba regioninė apimtis gali būti nenustatyta. Parduodant šioje rinkoje reikia parduoti nacionaliniu mastu, ir paslaugų tarnybos bei visi tiekėjai, tiekiantys dujas skaitiklių neturintiems klientams Danijoje, yra Danijos bendrovės, o kainos nacionalinėse rinkose labai skiriasi. Kita vertus, iki šiol tik mažiau nei 1 % klientų nusprendė pakeisti tiekėją. Todėl regioninės skirstymo bendrovės vis dar turi labai didelę rinkos dalį savo atitinkamose teritorijose, o kainos galutiniams vartotojams skiriasi trijų regionų teritorijose. Dideli turimos rinkos dalies skirtumai ir kainų skirtumai skirtinguose regionuose paprastai turėtų rodyti, kad regionų rinkos nėra integruotos. |
| --- | --- |

(36)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad dujų tiekimo verslo klientams ir namų ūkiams rinka Danijoje nėra platesnė nei nacionalinė, o gali būti, kad ji yra tik regioninė. Rinkos (-ų) nacionalinė arba regioninė apimtis gali būti nenustatyta. Parduodant šioje rinkoje reikia parduoti nacionaliniu mastu, ir paslaugų tarnybos bei visi tiekėjai, tiekiantys dujas skaitiklių neturintiems klientams Danijoje, yra Danijos bendrovės, o kainos nacionalinėse rinkose labai skiriasi. Kita vertus, iki šiol tik mažiau nei 1 % klientų nusprendė pakeisti tiekėją. Todėl regioninės skirstymo bendrovės vis dar turi labai didelę rinkos dalį savo atitinkamose teritorijose, o kainos galutiniams vartotojams skiriasi trijų regionų teritorijose. Dideli turimos rinkos dalies skirtumai ir kainų skirtumai skirtinguose regionuose paprastai turėtų rodyti, kad regionų rinkos nėra integruotos.

3.   Išvada dėl atitinkamų rinkų gamtinių dujų sektoriuje

| (37) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra šios atitinkamos rinkos:






  1) | Danijos dujų laikymo rinka arba Danijos lankstaus gamtinių dujų tiekimo rinka; Švedijos dujų laikymo rinka arba Švedijos lankstaus gamtinių dujų tiekimo rinka (apima Švediją arba Švediją ir Daniją); |
| --- | --- | --- |

(37)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra šios atitinkamos rinkos:

1)

Danijos dujų laikymo rinka arba Danijos lankstaus gamtinių dujų tiekimo rinka; Švedijos dujų laikymo rinka arba Švedijos lankstaus gamtinių dujų tiekimo rinka (apima Švediją arba Švediją ir Daniją);

| 2) | Danijos didmeninė prekybos gamtinėmis dujomis rinka (apima Daniją); Švedijos didmeninė prekybos gamtinėmis dujomis rinka (apima Švediją arba Švediją ir Daniją); |
| --- | --- |

2)

Danijos didmeninė prekybos gamtinėmis dujomis rinka (apima Daniją); Švedijos didmeninė prekybos gamtinėmis dujomis rinka (apima Švediją arba Švediją ir Daniją);

| 3) | Danijos gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka; Švedijos gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka (apima Švediją arba Švediją ir Daniją); |
| --- | --- |

3)

Danijos gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka; Švedijos gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka (apima Švediją arba Švediją ir Daniją);

| 4) | gamtinių dujų tiekimo dideliems pramonės klientams arba decentralizuotoms KJ rinka arba rinkos (apima Daniją); |
| --- | --- |

4)

gamtinių dujų tiekimo dideliems pramonės klientams arba decentralizuotoms KJ rinka arba rinkos (apima Daniją);

| 5) | gamtinių dujų tiekimo mažiems verslo klientams arba namų ūkiams rinka arba rinkos (apima Daniją arba jos regionus). |
| --- | --- |

5)

gamtinių dujų tiekimo mažiems verslo klientams arba namų ūkiams rinka arba rinkos (apima Daniją arba jos regionus).

B.   ELEKTRA

1.   Atitinkamos produktų rinkos

Elektros gamyba ir didmeninis tiekimas. Papildomos paslaugos

| (38) | Prekiaujant elektra didmeniniu mastu didelė Šiaurės teritorijos pardavimų ir pirkimų dalis yra vykdoma per Šiaurės elektros energijos biržą „Nord Pool Spot ASA“ („Nord Pool“). Be šių didmeninės prekybos elektra naudojantis „Nord Pool“ būdų, gamintojai ir prekiautojai bei klientai taip pat sudaro dvišales sutartis dėl didmeninio elektros pirkimo. |
| --- | --- |

(38)

Prekiaujant elektra didmeniniu mastu didelė Šiaurės teritorijos pardavimų ir pirkimų dalis yra vykdoma per Šiaurės elektros energijos biržą „Nord Pool Spot ASA“ („Nord Pool“). Be šių didmeninės prekybos elektra naudojantis „Nord Pool“ būdų, gamintojai ir prekiautojai bei klientai taip pat sudaro dvišales sutartis dėl didmeninio elektros pirkimo.

| (39) | Papildomų paslaugų tiesioginiai klientai yra perdavimo sistemų operatoriai, kurie atsako už pusiausvyros palaikymą tinkle ir tiekimo užtikrinimą kritinėse situacijose. Atlikus rinkos tyrimą Komisija nustatė aiškius požymius, kad papildomas paslaugas ir sistemos paslaugas nėra lengva pakeisti kitu didmeniniu elektros tiekimu. Be to, laikui bėgant operatoriaus reguliavimo galios apimtis gali labai keistis, nors tai gali neturėti jokių akivaizdžių sąsajų su jo padėtimi elektros gamybos rinkoje. |
| --- | --- |

(39)

Papildomų paslaugų tiesioginiai klientai yra perdavimo sistemų operatoriai, kurie atsako už pusiausvyros palaikymą tinkle ir tiekimo užtikrinimą kritinėse situacijose. Atlikus rinkos tyrimą Komisija nustatė aiškius požymius, kad papildomas paslaugas ir sistemos paslaugas nėra lengva pakeisti kitu didmeniniu elektros tiekimu. Be to, laikui bėgant operatoriaus reguliavimo galios apimtis gali labai keistis, nors tai gali neturėti jokių akivaizdžių sąsajų su jo padėtimi elektros gamybos rinkoje.

| (40) | Vis dėlto sprendime prieita prie nuomonės, kad nebūtina tiksliai apibrėžti šios (-ių) rinkos (-ų). Dvišaliai tiekimai klientams be tiesioginės prieigos prie „Nord Pool“ gali sudaryti arba nesudaryti atskiros produktų rinkos, ir tas pats pasakytina ir apie papildomas paslaugas. |
| --- | --- |

(40)

Vis dėlto sprendime prieita prie nuomonės, kad nebūtina tiksliai apibrėžti šios (-ių) rinkos (-ų). Dvišaliai tiekimai klientams be tiesioginės prieigos prie „Nord Pool“ gali sudaryti arba nesudaryti atskiros produktų rinkos, ir tas pats pasakytina ir apie papildomas paslaugas.

Su prekyba elektra susijusios išvestinės finansinės priemonės

| (41) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra atskira su prekyba elektra susijusių finansinių priemonių rinka, nes iš esmės finansinė rinka apima prekybą rizika, o fizinės elektros rinka apima prekybą vartojimui skirta elektra, ir todėl tos rinkos negali viena kitos pakeisti. Nenustatyta, ar susitarimuose dėl skirtumų išskiriami finansiniai produktai (arba susitarimai dėl skirtumų) sudaro tą pačią ar atskirą rinką. |
| --- | --- |

(41)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra atskira su prekyba elektra susijusių finansinių priemonių rinka, nes iš esmės finansinė rinka apima prekybą rizika, o fizinės elektros rinka apima prekybą vartojimui skirta elektra, ir todėl tos rinkos negali viena kitos pakeisti. Nenustatyta, ar susitarimuose dėl skirtumų išskiriami finansiniai produktai (arba susitarimai dėl skirtumų) sudaro tą pačią ar atskirą rinką.

Mažmeninė prekyba elektra

| (42) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra atskira elektros tiekimo rinka, apimanti klientus, turinčius skaitiklius, kuriais atliekama elektros tiekimo per valandą apskaita, ir atskira skaitiklių neturinčių klientų rinka. Šis skirtumas buvo akivaizdžiai patvirtintas rinkos tyrimu. Šie klientai moka skirtingą kainą, vartoja skirtingus produktus ir perka skirtingais būdais. |
| --- | --- |

(42)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad yra atskira elektros tiekimo rinka, apimanti klientus, turinčius skaitiklius, kuriais atliekama elektros tiekimo per valandą apskaita, ir atskira skaitiklių neturinčių klientų rinka. Šis skirtumas buvo akivaizdžiai patvirtintas rinkos tyrimu. Šie klientai moka skirtingą kainą, vartoja skirtingus produktus ir perka skirtingais būdais.

2.   Atitinkamos geografinės rinkos

Didmeninė prekyba elektra

| (43) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad susijungimu daromas poveikis konkurencijai turėtų būti įvertintas atskirose Rytų Danijos ir Vakarų Danijos „Nord Pool“ kainų teritorijose arba šiose dviejose teritorijose ir Švedijoje kartu, nes šalių veikla Šiaurėje beveik išimtinai apribota Danijos teritorija. Jei šia koncentracija nebus daromas neigiamas poveikis konkurencijai tokiame teritorijų derinyje, ja nebus daromas neigiamas poveikis ir bet kurioje platesnėje kainų teritorijoje. |
| --- | --- |

(43)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad susijungimu daromas poveikis konkurencijai turėtų būti įvertintas atskirose Rytų Danijos ir Vakarų Danijos „Nord Pool“ kainų teritorijose arba šiose dviejose teritorijose ir Švedijoje kartu, nes šalių veikla Šiaurėje beveik išimtinai apribota Danijos teritorija. Jei šia koncentracija nebus daromas neigiamas poveikis konkurencijai tokiame teritorijų derinyje, ja nebus daromas neigiamas poveikis ir bet kurioje platesnėje kainų teritorijoje.

| (44) | Visi kiti su geografinės didmeninės prekybos elektra rinkos apibrėžtimi susiję klausimai yra palikti atviri. |
| --- | --- |

(44)

Visi kiti su geografinės didmeninės prekybos elektra rinkos apibrėžtimi susiję klausimai yra palikti atviri.

Papildomos paslaugos

| (45) | Sprendime laikoma, kad papildomų paslaugų apimtis yra nacionalinė dėl to, kad jos turi būti patikimos ir prieinamos neatidėliotinai tam tikroje kainų teritorijoje, ir dėl esamos jungiamųjų linijų perkrovos. |
| --- | --- |

(45)

Sprendime laikoma, kad papildomų paslaugų apimtis yra nacionalinė dėl to, kad jos turi būti patikimos ir prieinamos neatidėliotinai tam tikroje kainų teritorijoje, ir dėl esamos jungiamųjų linijų perkrovos.

Su prekyba elektra susijusios išvestinės finansinės priemonės

| (46) | Kalbant apie su prekyba elektra susijusias išvestines finansines priemones, sprendime prieita prie nuomonės, kad rinka apima bent jau visas Šiaurės šalis, nes prekyba šiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis vyksta „Nord Pool“, kai susitarimai dėl skirtumų galėtų sudaryti tik konkrečią kainų teritoriją, nes šiais produktais prekiaujančios bendrovės daugiausia yra didmeniniai tiekėjai ir klientai tose pačiose kainų teritorijose. |
| --- | --- |

(46)

Kalbant apie su prekyba elektra susijusias išvestines finansines priemones, sprendime prieita prie nuomonės, kad rinka apima bent jau visas Šiaurės šalis, nes prekyba šiomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis vyksta „Nord Pool“, kai susitarimai dėl skirtumų galėtų sudaryti tik konkrečią kainų teritoriją, nes šiais produktais prekiaujančios bendrovės daugiausia yra didmeniniai tiekėjai ir klientai tose pačiose kainų teritorijose.

Mažmeninė prekyba elektra

| (47) | Dėl mažmeninės prekybos elektra rinkų, sprendime prieita prie nuomonės, kad elektros tiekimo skaitiklius turintiems klientams rinka yra nacionalinė, skaitiklių neturintiems – nacionalinė arba regioninė. Užsienio tiekimo bendrovės negali tiesiogiai patekti į rinką, o skaitiklių neturinčių klientų daugumai elektrą tebetiekia įpareigotas teikti universaliąsias paslaugas vietos tiekėjas. |
| --- | --- |

(47)

Dėl mažmeninės prekybos elektra rinkų, sprendime prieita prie nuomonės, kad elektros tiekimo skaitiklius turintiems klientams rinka yra nacionalinė, skaitiklių neturintiems – nacionalinė arba regioninė. Užsienio tiekimo bendrovės negali tiesiogiai patekti į rinką, o skaitiklių neturinčių klientų daugumai elektrą tebetiekia įpareigotas teikti universaliąsias paslaugas vietos tiekėjas.

3.   Išvada dėl atitinkamų prekybos elektra rinkų

| (48) | Todėl sprendimu apibrėžiamos šios prekybos elektra rinkos:






  1) | didmeninė prekybos elektra rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos arba platesnė); |
| --- | --- | --- |

(48)

Todėl sprendimu apibrėžiamos šios prekybos elektra rinkos:

1)

didmeninė prekybos elektra rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos arba platesnė);

| 2) | galima dvišalės didmeninės prekybos su neturinčiais prieigos prie „Nord Pool“ klientais rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos); |
| --- | --- |

2)

galima dvišalės didmeninės prekybos su neturinčiais prieigos prie „Nord Pool“ klientais rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos);

| 3) | galima papildomų paslaugų rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos); |
| --- | --- |

3)

galima papildomų paslaugų rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos);

| 4) | su prekyba elektra susijusių išvestinių finansinių priemonių rinka (apimanti „Nord Pool“ teritoriją, jei susitarimai dėl skirtumų neapimami); |
| --- | --- |

4)

su prekyba elektra susijusių išvestinių finansinių priemonių rinka (apimanti „Nord Pool“ teritoriją, jei susitarimai dėl skirtumų neapimami);

| 5) | galima susitarimų dėl skirtumų rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos); |
| --- | --- |

5)

galima susitarimų dėl skirtumų rinka (atitinkamai Rytų Danijos ir Vakarų Danijos);

| 6) | elektros pardavimai skaitiklius turintiems (verslo) klientams (Danijos nacionalinė); |
| --- | --- |

6)

elektros pardavimai skaitiklius turintiems (verslo) klientams (Danijos nacionalinė);

| 7) | elektros pardavimai skaitiklių neturintiems (daugiausia namų ūkiams) klientams (Danijos nacionalinė arba Danijos regionų). |
| --- | --- |

7)

elektros pardavimai skaitiklių neturintiems (daugiausia namų ūkiams) klientams (Danijos nacionalinė arba Danijos regionų).

C.   KITOS RINKOS

| (49) | Šia siūloma koncentracija bus daromas poveikis kelioms kitoms rinkoms, tačiau nebus neigiamo poveikio konkurencijai dėl to, kad turimos rinkos dalis yra maža arba nėra geografinio rinkų dalinio sutapimo. Tai yra šios rinkos: centralizuoto šilumos tiekimo rinka (vietos rinka), lakiųjų pelenų gamybos rinka (regioninė apimtis nenustatyta) ir prekybos CO2 išmetimo leidimais rinka (tikėtina, kad ji apima ES teritoriją). |
| --- | --- |

(49)

Šia siūloma koncentracija bus daromas poveikis kelioms kitoms rinkoms, tačiau nebus neigiamo poveikio konkurencijai dėl to, kad turimos rinkos dalis yra maža arba nėra geografinio rinkų dalinio sutapimo. Tai yra šios rinkos: centralizuoto šilumos tiekimo rinka (vietos rinka), lakiųjų pelenų gamybos rinka (regioninė apimtis nenustatyta) ir prekybos CO2 išmetimo leidimais rinka (tikėtina, kad ji apima ES teritoriją).

5.   KONKURENCIJOS ĮVERTINIMAS

PRELIMINARI PASTABA DĖL AKCIJŲ, SUDARANČIŲ MAŽIAU NEI PUSĘ AKCIJŲ PAKETO

| (50) | Sprendime nagrinėtas „DONG“ pateiktas argumentas dėl iki susijungimo esančių susijungiančių šalių ryšių ir susijungiančių šalių ir trečiųjų šalių ryšių poveikio, tačiau nustatyta, kad bet kuriuo atveju tokio poveikio aplinkybės negali atsverti susijungimo neigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(50)

Sprendime nagrinėtas „DONG“ pateiktas argumentas dėl iki susijungimo esančių susijungiančių šalių ryšių ir susijungiančių šalių ir trečiųjų šalių ryšių poveikio, tačiau nustatyta, kad bet kuriuo atveju tokio poveikio aplinkybės negali atsverti susijungimo neigiamo poveikio.

A.   GAMTINĖS DUJOS

1.   Dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinka

| (51) | Komisija, remdamasi atliktu rinkos tyrimu šioje byloje, priėjo prie nuomonės, kad šiuo metu „DONG“ užima dominuojančią padėtį Danijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinkoje. |
| --- | --- |

(51)

Komisija, remdamasi atliktu rinkos tyrimu šioje byloje, priėjo prie nuomonės, kad šiuo metu „DONG“ užima dominuojančią padėtį Danijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinkoje.

| (52) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad prieiga prie dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo yra būtinas kitos dujų verslo veiklos papildymas, o dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinka yra laikoma artimai susijusia su kitomis dujų verslo rinkomis. Nors du atskiri juridiniai asmenys „DONG“ struktūros viduje yra atsakingi atitinkamai už dujų laikymą ir prekybą dujomis, Komisija priėjo prie nuomonės, kad abiem šios veiklos rūšimis bendrai siekiama didinti „DONG“ grupės pelningumą, ir išnagrinėjo poveikį Danijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinkai šiomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(52)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad prieiga prie dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo yra būtinas kitos dujų verslo veiklos papildymas, o dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinka yra laikoma artimai susijusia su kitomis dujų verslo rinkomis. Nors du atskiri juridiniai asmenys „DONG“ struktūros viduje yra atsakingi atitinkamai už dujų laikymą ir prekybą dujomis, Komisija priėjo prie nuomonės, kad abiem šios veiklos rūšimis bendrai siekiama didinti „DONG“ grupės pelningumą, ir išnagrinėjo poveikį Danijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinkai šiomis aplinkybėmis.

| (53) | Todėl sprendime teigiama, kad „DONG“, įsigydama E2 ir „Elsam“, kurie yra pagrindiniai lankstaus dujų tiekimo nepriklausomi šaltiniai Danijoje, gaus galimybę ir motyvą sumažinti savo dujų laikymo poreikius naudodama E2 ir „Elsam“ kaip lankstaus dujų tiekimo šaltinius užuot naudojusi savo saugyklas. Tuo pat metu sumažės konkuruojantiems dujų tiekėjams prieinamų lankstaus dujų tiekimo alternatyvų. Dėl to ir dėl Danijos dujų laikymo tarifų taikymo pobūdžio kitų dujų tiekėjų dujų laikymo išlaidos išaugs, todėl jų galimybė vykdyti konkurencinį spaudimą „DONG“ sumažės. |
| --- | --- |

(53)

Todėl sprendime teigiama, kad „DONG“, įsigydama E2 ir „Elsam“, kurie yra pagrindiniai lankstaus dujų tiekimo nepriklausomi šaltiniai Danijoje, gaus galimybę ir motyvą sumažinti savo dujų laikymo poreikius naudodama E2 ir „Elsam“ kaip lankstaus dujų tiekimo šaltinius užuot naudojusi savo saugyklas. Tuo pat metu sumažės konkuruojantiems dujų tiekėjams prieinamų lankstaus dujų tiekimo alternatyvų. Dėl to ir dėl Danijos dujų laikymo tarifų taikymo pobūdžio kitų dujų tiekėjų dujų laikymo išlaidos išaugs, todėl jų galimybė vykdyti konkurencinį spaudimą „DONG“ sumažės.

| (54) | Todėl sprendime prieita prie išvados, kad sandoriu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti galimoje Danijos dujų laikymo rinkoje arba galimoje Danijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinkoje, visų pirma dėl „DONG“ dominuojančios padėties tose rinkose. |
| --- | --- |

(54)

Todėl sprendime prieita prie išvados, kad sandoriu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti galimoje Danijos dujų laikymo rinkoje arba galimoje Danijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinkoje, visų pirma dėl „DONG“ dominuojančios padėties tose rinkose.

| (55) | Kalbant apie Švedijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinką, sprendime prieita prie išvados, kad nustatyta galima žala Danijoje gali iš esmės būti daroma ir Švedijoje, tačiau išsamus konkrečių Švedijos rinkos ypatybių įvertinimas yra nebūtinas, nes tai neturėtų įtakos bendram sandorio įvertinimui. |
| --- | --- |

(55)

Kalbant apie Švedijos dujų laikymo ir lankstaus dujų tiekimo rinką, sprendime prieita prie išvados, kad nustatyta galima žala Danijoje gali iš esmės būti daroma ir Švedijoje, tačiau išsamus konkrečių Švedijos rinkos ypatybių įvertinimas yra nebūtinas, nes tai neturėtų įtakos bendram sandorio įvertinimui.

2.   Didmeninė dujų tiekimo rinka

| (56) | Per tyrimą Komisijos ir „DONG“ požiūriai dėl tinkamumo nagrinėti didmeninį dujų tiekimą po [...] (3) m. skyrėsi. „DONG“ abejojo, ar tinka nagrinėti padėtį, kuri susidarys daugiau nei po [...] * m. Komisija mano, kad tokia analizė, įskaitant padėties po [...] * m. nagrinėjimą, yra pateisinama, nes dujų rinkoms yra svarbios ilgalaikės investicijos į infrastruktūrą ir ilgalaikės tiekimo sutartys. Vis dėlto sprendimo projekte prieita prie išvados, kad, net neatsižvelgiant į rinkos aplinkybes po [...] * m., susijungimu bus daromas labai neigiamas poveikis konkurencijai Danijos didmeninio tiekimo srityje dėl „Baltic Gas Interconnector“ dujotiekio linijos varžančio poveikio pašalinimo ir dėl to, kad konkurentai priims sprendimus dėl įėjimo į rinką atsižvelgdami į 2008 m. prasidėsiančias derybas dėl tiekimo sutarčių su „Elsam“ ir E2. |
| --- | --- |

(56)

Per tyrimą Komisijos ir „DONG“ požiūriai dėl tinkamumo nagrinėti didmeninį dujų tiekimą po [...] (3) m. skyrėsi. „DONG“ abejojo, ar tinka nagrinėti padėtį, kuri susidarys daugiau nei po [...] * m. Komisija mano, kad tokia analizė, įskaitant padėties po [...] * m. nagrinėjimą, yra pateisinama, nes dujų rinkoms yra svarbios ilgalaikės investicijos į infrastruktūrą ir ilgalaikės tiekimo sutartys. Vis dėlto sprendimo projekte prieita prie išvados, kad, net neatsižvelgiant į rinkos aplinkybes po [...] * m., susijungimu bus daromas labai neigiamas poveikis konkurencijai Danijos didmeninio tiekimo srityje dėl „Baltic Gas Interconnector“ dujotiekio linijos varžančio poveikio pašalinimo ir dėl to, kad konkurentai priims sprendimus dėl įėjimo į rinką atsižvelgdami į 2008 m. prasidėsiančias derybas dėl tiekimo sutarčių su „Elsam“ ir E2.

| (57) | Sprendime prieita prie išvados, kad „DONG“ dominuoja Danijos didmeninėje dujų tiekimo rinkoje, nes 2004 m. (4) bendrovės rinkos dalis sudarė (80–90 %) *. Komisija išnagrinėjo „DONG“ dominuojančios padėties apribojimą dėl šių konkurencijos veiksnių:






  — | operatoriai Danijai priklausančioje jūros teritorijoje, |
| --- | --- | --- |

(57)

Sprendime prieita prie išvados, kad „DONG“ dominuoja Danijos didmeninėje dujų tiekimo rinkoje, nes 2004 m. (4) bendrovės rinkos dalis sudarė (80–90 %) *. Komisija išnagrinėjo „DONG“ dominuojančios padėties apribojimą dėl šių konkurencijos veiksnių:

—

operatoriai Danijai priklausančioje jūros teritorijoje,

| — | importas iš Vokietijos į pietus nuo DEUDAN dujotiekio linijos, |
| --- | --- |

—

importas iš Vokietijos į pietus nuo DEUDAN dujotiekio linijos,

| — | dujų grįžtamasis importas per Elundo punktą, |
| --- | --- |

—

dujų grįžtamasis importas per Elundo punktą,

| — | likvidi Danijos didmeninės prekybos rinka ir |
| --- | --- |

—

likvidi Danijos didmeninės prekybos rinka ir

| — | naujų dujotiekių ir kitų importo priemonių suteikiamos galimybės. |
| --- | --- |

—

naujų dujotiekių ir kitų importo priemonių suteikiamos galimybės.

| (58) | Sprendime prieita prie išvados, kad apribojimai dėl konkurencijos yra silpni ir jais pakankamai neužtikrinama, kad per trumpą laikotarpį būtų veiksmingai apribota „DONG“ užimama padėtis rinkoje. |
| --- | --- |

(58)

Sprendime prieita prie išvados, kad apribojimai dėl konkurencijos yra silpni ir jais pakankamai neužtikrinama, kad per trumpą laikotarpį būtų veiksmingai apribota „DONG“ užimama padėtis rinkoje.

| (59) | Po to sprendime nagrinėjama, ar sandoriu bus stiprinama „DONG“ dominuojanti padėtis dėl esamos ir (arba) galimos konkurencijos pašalinimo. „DONG“, kalbėdama apie E2 ir „Elsam“ komercinius interesus tapti aktyviais Danijos didmeninės prekybos dujomis rinkos dalyviais, neigia, kad E2 ir „Elsam“ yra galimi konkurentai, ir teigia, kad jie nėra svarbiausi „DONG“ padėtį ribojantys konkurencijos veiksniai. |
| --- | --- |

(59)

Po to sprendime nagrinėjama, ar sandoriu bus stiprinama „DONG“ dominuojanti padėtis dėl esamos ir (arba) galimos konkurencijos pašalinimo. „DONG“, kalbėdama apie E2 ir „Elsam“ komercinius interesus tapti aktyviais Danijos didmeninės prekybos dujomis rinkos dalyviais, neigia, kad E2 ir „Elsam“ yra galimi konkurentai, ir teigia, kad jie nėra svarbiausi „DONG“ padėtį ribojantys konkurencijos veiksniai.

| (60) | Komisijos nuomone, yra pakankamai svarbu, kad E2 ir „Elsam“ yra svarbūs ribojantys konkurencijos veiksniai (nebūtinai svarbiausi), kurių pašalinamas sukeltų susirūpinimą dėl konkurencijos. |
| --- | --- |

(60)

Komisijos nuomone, yra pakankamai svarbu, kad E2 ir „Elsam“ yra svarbūs ribojantys konkurencijos veiksniai (nebūtinai svarbiausi), kurių pašalinamas sukeltų susirūpinimą dėl konkurencijos.

| (61) | Komisijos atliktame tyrime ir sprendime prieita prie išvados, kad šia siūloma koncentracija E2 bus pašalinta kaip esama „DONG“ konkurentė, o „Elsam“ – kaip tikėtina galima „DONG“ konkurentė. Komisijos atlikta penkių pirmiau 57 pastraipoje nurodytų konkurenciją ribojančių veiksnių analizė nepakeis šios išvados. Be to, sprendime prieita prie išvados, kad „Vattenfall“ neužteks įsigyti E2 ir „Elsam“ dujomis kūrenamų elektrinių nedidelės akcijų dalies, kad atsvertų konkurencijos spaudimo praradimą dėl E2 ir „Elsam“ integracijos į „DONG“ grupę. |
| --- | --- |

(61)

Komisijos atliktame tyrime ir sprendime prieita prie išvados, kad šia siūloma koncentracija E2 bus pašalinta kaip esama „DONG“ konkurentė, o „Elsam“ – kaip tikėtina galima „DONG“ konkurentė. Komisijos atlikta penkių pirmiau 57 pastraipoje nurodytų konkurenciją ribojančių veiksnių analizė nepakeis šios išvados. Be to, sprendime prieita prie išvados, kad „Vattenfall“ neužteks įsigyti E2 ir „Elsam“ dujomis kūrenamų elektrinių nedidelės akcijų dalies, kad atsvertų konkurencijos spaudimo praradimą dėl E2 ir „Elsam“ integracijos į „DONG“ grupę.

| (62) | Sprendime prieita prie išvados, kad, be šių horizontaliųjų poveikių, sandoriu bus varžoma klientų teisė pasirinkti tiekėją, ir todėl bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, dėl vertikaliosios „DONG“ integracijos su E2 ir „Elsam“, kurioms tenka maždaug [20–30 %] * bendro suvartojamo dujų kiekio Danijoje. Todėl „DONG“ konkurentams bus sunkiau patekti į Danijos dujų rinkas tiek kaip didmeniniams tiekėjams, tiek kaip galutinius vartotojus aptarnaujantiems tiekėjams – taigi bus padidintos kliūtys patekti į šias rinkas. |
| --- | --- |

(62)

Sprendime prieita prie išvados, kad, be šių horizontaliųjų poveikių, sandoriu bus varžoma klientų teisė pasirinkti tiekėją, ir todėl bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, dėl vertikaliosios „DONG“ integracijos su E2 ir „Elsam“, kurioms tenka maždaug [20–30 %] * bendro suvartojamo dujų kiekio Danijoje. Todėl „DONG“ konkurentams bus sunkiau patekti į Danijos dujų rinkas tiek kaip didmeniniams tiekėjams, tiek kaip galutinius vartotojus aptarnaujantiems tiekėjams – taigi bus padidintos kliūtys patekti į šias rinkas.

| (63) | Šalys teigė, kad iki šiol tiekimai „Elsam“ iš trečiųjų šalių buvo nedideli, nes ji tik vykdydavo kai kuriuos mainus ir trumpalaikes pirkimo sutartis. Vis dėlto Komisija priėjo prie nuomonės, kad „DONG“ konkurentų tiekimai „Elsam“ bent jau buvo galimas „DONG“ veiklos apribojimas. |
| --- | --- |

(63)

Šalys teigė, kad iki šiol tiekimai „Elsam“ iš trečiųjų šalių buvo nedideli, nes ji tik vykdydavo kai kuriuos mainus ir trumpalaikes pirkimo sutartis. Vis dėlto Komisija priėjo prie nuomonės, kad „DONG“ konkurentų tiekimai „Elsam“ bent jau buvo galimas „DONG“ veiklos apribojimas.

| (64) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad net jei suvaržymo poveikis būtų apribotas E2 poreikio suvaržymu, toks suvaržymas labai sustiprintų „DONG“ dominuojančią padėtį Danijos didmeninės prekybos rinkoje dėl to, kad būtų kuriama dar daugiau kliūčių trečiosioms šalims dideliu mastu patekti į šią rinką. Taip yra todėl, kad iki šiol beveik visas nepriklausomas (nekontroliuojamas) trečiųjų šalių poreikis Danijoje atsirasdavo dėl E2 veiklos. Todėl siūlomu susijungimu bus sukurtos kliūtys patekti į Danijos didmeninės prekybos rinką, nes juo pašalinama bendrovė, kuri pirkdavo didelį gamtinių dujų kiekį didmeninėje prekybos rinkoje siekdama vartoti jas bendrovės viduje ir tiekdama gamtines dujas kitiems. |
| --- | --- |

(64)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad net jei suvaržymo poveikis būtų apribotas E2 poreikio suvaržymu, toks suvaržymas labai sustiprintų „DONG“ dominuojančią padėtį Danijos didmeninės prekybos rinkoje dėl to, kad būtų kuriama dar daugiau kliūčių trečiosioms šalims dideliu mastu patekti į šią rinką. Taip yra todėl, kad iki šiol beveik visas nepriklausomas (nekontroliuojamas) trečiųjų šalių poreikis Danijoje atsirasdavo dėl E2 veiklos. Todėl siūlomu susijungimu bus sukurtos kliūtys patekti į Danijos didmeninės prekybos rinką, nes juo pašalinama bendrovė, kuri pirkdavo didelį gamtinių dujų kiekį didmeninėje prekybos rinkoje siekdama vartoti jas bendrovės viduje ir tiekdama gamtines dujas kitiems.

| (65) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad šia siūloma koncentracija pašalinami dėl konkurencijos kylantys apribojimai „DONG“ veiklai Danijos didmeninėje prekybos dujomis rinkoje. Atsižvelgiant į įtvirtintą „DONG“ dominuojančią padėtį tokioje rinkoje siūlomu sandoriu greičiausiai bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, visų pirma dėl to, kad būtų stiprinama „DONG“ dominuojanti padėtis. |
| --- | --- |

(65)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad šia siūloma koncentracija pašalinami dėl konkurencijos kylantys apribojimai „DONG“ veiklai Danijos didmeninėje prekybos dujomis rinkoje. Atsižvelgiant į įtvirtintą „DONG“ dominuojančią padėtį tokioje rinkoje siūlomu sandoriu greičiausiai bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, visų pirma dėl to, kad būtų stiprinama „DONG“ dominuojanti padėtis.

| (66) | Kalbant apie didmeninį dujų tiekimą Švedijoje, „DONG“ padėtis yra labai tvirta ir toje rinkoje (5). Sprendime nenustatyta, ar „DONG“ užima dominuojančią padėtį viena ar kartu su kita bendrove (-ėmis) Švedijos arba Danijos ir Švedijos didmeninio tiekimo rinkoje, nes bet koks žalingas poveikis bet kurioje iš šių rinkų kiltų dėl sandoriu daromo žalingo poveikio Danijos didmeninei prekybos rinkai. |
| --- | --- |

(66)

Kalbant apie didmeninį dujų tiekimą Švedijoje, „DONG“ padėtis yra labai tvirta ir toje rinkoje (5). Sprendime nenustatyta, ar „DONG“ užima dominuojančią padėtį viena ar kartu su kita bendrove (-ėmis) Švedijos arba Danijos ir Švedijos didmeninio tiekimo rinkoje, nes bet koks žalingas poveikis bet kurioje iš šių rinkų kiltų dėl sandoriu daromo žalingo poveikio Danijos didmeninei prekybos rinkai.

3.   Gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinka

| (67) | Sprendime prieita prie nuomonės, kad nebus varžoma klientų teisė pasirinkti tiekėją, ir nebus tiekimo suvaržymų Danijos ir Švedijos gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinkose, nes a) bent jau iki 2009 m. nė viena centrinė KJ nepatirtų žalos nei Danijos, nei Švedijos tiekimo centrinėms KJ rinkose ir b) po 2009 m. KJ veikla bus apsaugota, jei didmeninės prekybos rinkos veikimas bus sustiprintas šalių siūloma dujų perdavimo programa. |
| --- | --- |

(67)

Sprendime prieita prie nuomonės, kad nebus varžoma klientų teisė pasirinkti tiekėją, ir nebus tiekimo suvaržymų Danijos ir Švedijos gamtinių dujų tiekimo centrinėms KJ rinkose, nes a) bent jau iki 2009 m. nė viena centrinė KJ nepatirtų žalos nei Danijos, nei Švedijos tiekimo centrinėms KJ rinkose ir b) po 2009 m. KJ veikla bus apsaugota, jei didmeninės prekybos rinkos veikimas bus sustiprintas šalių siūloma dujų perdavimo programa.

| (68) | Kalbant apie galimą konkurenciją, sprendime prieita prie nuomonės, kad E2 ir (arba) „Elsam“ greičiausiai negalėtų būti laikomi galimais dujų tiekimo centrinėms KJ rinkos dalyviais, nes nepanašu, kad kitos centrinės KJ norėtų patenkinti savo dujų poreikius gaudamos tiekimą iš tiesioginių konkurentų. |
| --- | --- |

(68)

Kalbant apie galimą konkurenciją, sprendime prieita prie nuomonės, kad E2 ir (arba) „Elsam“ greičiausiai negalėtų būti laikomi galimais dujų tiekimo centrinėms KJ rinkos dalyviais, nes nepanašu, kad kitos centrinės KJ norėtų patenkinti savo dujų poreikius gaudamos tiekimą iš tiesioginių konkurentų.

| (69) | Todėl sprendime prieita prie nuomonės, kad šia koncentracija nebūtų labai trukdoma veiksmingai konkuruoti nei Danijos, nei Švedijos dujų tiekimo centrinėms KJ rinkose. |
| --- | --- |

(69)

Todėl sprendime prieita prie nuomonės, kad šia koncentracija nebūtų labai trukdoma veiksmingai konkuruoti nei Danijos, nei Švedijos dujų tiekimo centrinėms KJ rinkose.

4.   Dujų tiekimo pramonės klientams ir decentralizuotoms KJ rinka (-os)

| (70) | Sprendime nustatyta, kad artimoje ateityje „DONG“ dominuoja ir dominuos, nes 2004 m. (tai yra paskutiniai metai, apie kuriuos turima patikimų duomenų apie rinkos pasidalijimą) jos dalis rinkoje sudarė (60–70 %) *. Nėra priežasčių manyti, kad artimoje ateityje „DONG“ rinkos dalis sudarys mažiau nei 50 %. |
| --- | --- |

(70)

Sprendime nustatyta, kad artimoje ateityje „DONG“ dominuoja ir dominuos, nes 2004 m. (tai yra paskutiniai metai, apie kuriuos turima patikimų duomenų apie rinkos pasidalijimą) jos dalis rinkoje sudarė (60–70 %) *. Nėra priežasčių manyti, kad artimoje ateityje „DONG“ rinkos dalis sudarys mažiau nei 50 %.

| (71) | „DONG“ dominavimu pirminėse didmeninės prekybos, dujų laikymo, dujų gavybos jūroje ir importo vamzdžių rinkose toliau remiama „DONG“ padėtis šioje (-se) dujų tiekimo dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms KJ rinkoje arba rinkose, nes saugyklos ir prieiga prie dujų yra svarbūs konkurenciniai parametrai atsižvelgiant į dujų tiekimo šioms klientų grupėms aplinkybes. |
| --- | --- |

(71)

„DONG“ dominavimu pirminėse didmeninės prekybos, dujų laikymo, dujų gavybos jūroje ir importo vamzdžių rinkose toliau remiama „DONG“ padėtis šioje (-se) dujų tiekimo dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms KJ rinkoje arba rinkose, nes saugyklos ir prieiga prie dujų yra svarbūs konkurenciniai parametrai atsižvelgiant į dujų tiekimo šioms klientų grupėms aplinkybes.

| (72) | Be to, „DONG“ konkurentai negali pakeisti „DONG“ dominavimo, nes HNG/MN ir „Statoil Gazelle“ yra mažos bendrovės, HNG/MN yra finansiškai silpnas konkurentas, o „DONG“ ir HNG/MN yra susijusios tvirtais ryšiais. |
| --- | --- |

(72)

Be to, „DONG“ konkurentai negali pakeisti „DONG“ dominavimo, nes HNG/MN ir „Statoil Gazelle“ yra mažos bendrovės, HNG/MN yra finansiškai silpnas konkurentas, o „DONG“ ir HNG/MN yra susijusios tvirtais ryšiais.

| (73) | Tiek „E.ON“, tiek „Shell“ turi labai nedidelę Danijos dujų pardavimų dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms KJ rinkos (-ų) dalį, o „E.ON“, vykdydama veiklą Šiaurės kryptimi, greičiausiai sutelks dėmesį į Švedijos rinką. |
| --- | --- |

(73)

Tiek „E.ON“, tiek „Shell“ turi labai nedidelę Danijos dujų pardavimų dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms KJ rinkos (-ų) dalį, o „E.ON“, vykdydama veiklą Šiaurės kryptimi, greičiausiai sutelks dėmesį į Švedijos rinką.

| (74) | Sprendime taip pat nustatyti kiti iki susijungimo „DONG“ įtvirtinto dominavimo požymiai – akivaizdu, kad „DONG“ atveju tiekėjų keitimo lygis tarp didelių rinkos dalyvių yra mažiausias. „DONG“ yra geriausiai įsitvirtinusi bendrovė siūlomų dvejopo kuro produktų srityje ir galėjo išvystyti palyginti artimus santykius su daugeliu decentralizuotų KJ. |
| --- | --- |

(74)

Sprendime taip pat nustatyti kiti iki susijungimo „DONG“ įtvirtinto dominavimo požymiai – akivaizdu, kad „DONG“ atveju tiekėjų keitimo lygis tarp didelių rinkos dalyvių yra mažiausias. „DONG“ yra geriausiai įsitvirtinusi bendrovė siūlomų dvejopo kuro produktų srityje ir galėjo išvystyti palyginti artimus santykius su daugeliu decentralizuotų KJ.

| (75) | Sprendime nustatyta, kad siūlomu sandoriu stiprinamas „DONG“ dominavimas dėl to, kad sukuriamos kliūtys patekti į rinką ir pašalinama galima konkurencija. |
| --- | --- |

(75)

Sprendime nustatyta, kad siūlomu sandoriu stiprinamas „DONG“ dominavimas dėl to, kad sukuriamos kliūtys patekti į rinką ir pašalinama galima konkurencija.

| (76) | Siūlomu sandoriu kuriamos kliūtys siekiantiems patekti į rinką, nes kitiems dalyviams bus sunkiau pasiekti kritinį dujų tiekimo lygį, jei apie 20 % bendro dujų suvartojimo Danijoje yra pašalinama iš rinkos. Be to, „DONG“ jau turimos ypatingos prieigos prie decentralizuotų KJ sąlygos bus dar labiau sustiprintos susijungimu. Dėl susijungimo taip pat kyla pavojus, kad bus varžoma prieiga prie dujų saugyklų ir keliamos su dujų laikymu susijusios konkurentų išlaidos – tai dar labiau didintų kliūtis patekti į rinką. Be to, tikėtina, kad šia koncentracija būtų kuriamos kliūtys patekti į didmeninę prekybos rinką tuo būdu apsunkinant „DONG“ konkurentams galimybę gauti konkurencingus tiekimo išteklius. Po susijungimo „DONG“ užims privilegijuotą padėtį siūlydamas dvejopo kuro produktus, o kitiems konkurentams bus sunkiau prilygti „DONG“ pasiūlai. |
| --- | --- |

(76)

Siūlomu sandoriu kuriamos kliūtys siekiantiems patekti į rinką, nes kitiems dalyviams bus sunkiau pasiekti kritinį dujų tiekimo lygį, jei apie 20 % bendro dujų suvartojimo Danijoje yra pašalinama iš rinkos. Be to, „DONG“ jau turimos ypatingos prieigos prie decentralizuotų KJ sąlygos bus dar labiau sustiprintos susijungimu. Dėl susijungimo taip pat kyla pavojus, kad bus varžoma prieiga prie dujų saugyklų ir keliamos su dujų laikymu susijusios konkurentų išlaidos – tai dar labiau didintų kliūtis patekti į rinką. Be to, tikėtina, kad šia koncentracija būtų kuriamos kliūtys patekti į didmeninę prekybos rinką tuo būdu apsunkinant „DONG“ konkurentams galimybę gauti konkurencingus tiekimo išteklius. Po susijungimo „DONG“ užims privilegijuotą padėtį siūlydamas dvejopo kuro produktus, o kitiems konkurentams bus sunkiau prilygti „DONG“ pasiūlai.

| (77) | Be to, siūlomu sandoriu stiprinamas „DONG“ dominavimas, nes pašalinami galimi konkurentai – „Elsam“, E2, „Nesa“ ir KE. |
| --- | --- |

(77)

Be to, siūlomu sandoriu stiprinamas „DONG“ dominavimas, nes pašalinami galimi konkurentai – „Elsam“, E2, „Nesa“ ir KE.

| (78) | E2 ir „Elsam“ turi prieigą prie didelio už konkurencingas kainas tiekiamų gamtinių dujų kiekio. Jos taip pat turi prieigą prie saugyklų ir lankstaus dujų tiekimo priemonių. Be to, jos turi energetikos bendrovėms būtiną įvaizdį. Per Komisijos atliktą tyrimą didžioji dalis respondentų teigė, kad „Elsam“ ir E2 galėtų jiems parduoti papildomą dujų kiekį. Galiausiai Komisija nustatė aiškius tokio patekimo į rinką galimybių ir ketinimų požymius E2, kuri 2003–2004 m. jau pateikė pasiūlymus didmeninio regioninio dujų tiekimo bendrovėms Švedijoje ir Danijoje, veikloje. |
| --- | --- |

(78)

E2 ir „Elsam“ turi prieigą prie didelio už konkurencingas kainas tiekiamų gamtinių dujų kiekio. Jos taip pat turi prieigą prie saugyklų ir lankstaus dujų tiekimo priemonių. Be to, jos turi energetikos bendrovėms būtiną įvaizdį. Per Komisijos atliktą tyrimą didžioji dalis respondentų teigė, kad „Elsam“ ir E2 galėtų jiems parduoti papildomą dujų kiekį. Galiausiai Komisija nustatė aiškius tokio patekimo į rinką galimybių ir ketinimų požymius E2, kuri 2003–2004 m. jau pateikė pasiūlymus didmeninio regioninio dujų tiekimo bendrovėms Švedijoje ir Danijoje, veikloje.

| (79) | „NESA“ ir KE turi gerą energetikos bendrovių įvaizdį ir gali pasiekti išlaidų sąveiką ir įgyti didelį klientų lojalumą parduodamos dvejopą kurą. Jie turi prieigą prie didelės pramonės klientų bazės. Taip pat „DONG“ ir „Statoil Gazelle“ laikė KE, „Elsam“ ir „Energi E2“ galimais konkurentais Danijos dujų rinkose. |
| --- | --- |

(79)

„NESA“ ir KE turi gerą energetikos bendrovių įvaizdį ir gali pasiekti išlaidų sąveiką ir įgyti didelį klientų lojalumą parduodamos dvejopą kurą. Jie turi prieigą prie didelės pramonės klientų bazės. Taip pat „DONG“ ir „Statoil Gazelle“ laikė KE, „Elsam“ ir „Energi E2“ galimais konkurentais Danijos dujų rinkose.

| (80) | Todėl sprendime prieita prie išvados, kad siūlomu sprendimu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, visų pirma dėl to, kad susidarys arba bus stiprinamos dominuojančios padėtys gamtinių dujų dideliems verslo vartotojams ir decentralizuotoms KJ rinkoje arba rinkose. |
| --- | --- |

(80)

Todėl sprendime prieita prie išvados, kad siūlomu sprendimu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, visų pirma dėl to, kad susidarys arba bus stiprinamos dominuojančios padėtys gamtinių dujų dideliems verslo vartotojams ir decentralizuotoms KJ rinkoje arba rinkose.

5.   Dujų tiekimo namų ūkiams ir mažiems verslo klientams rinka (-os)

| (81) | Sprendime nustatyta, kad „DONG“ dominuoja dviejų regionų teritorijose turėdama didesnę nei [90–100 %] * rinkos dalį, ir šis dominavimas yra sustiprintas didelėmis kliūtimis patekti į rinką, „DONG“ turima saugyklų kontrole ir prieiga prie iš jūros dugno išgaunamų dujų bei dominuojančia padėtimi didmeninėje prekybos rinkoje. |
| --- | --- |

(81)

Sprendime nustatyta, kad „DONG“ dominuoja dviejų regionų teritorijose turėdama didesnę nei [90–100 %] * rinkos dalį, ir šis dominavimas yra sustiprintas didelėmis kliūtimis patekti į rinką, „DONG“ turima saugyklų kontrole ir prieiga prie iš jūros dugno išgaunamų dujų bei dominuojančia padėtimi didmeninėje prekybos rinkoje.

| (82) | Darant alternatyvią prielaidą dėl padėties nacionalinėje rinkoje, „DONG“ ir HNG/MN yra laikomos bendrai dominuojančiomis, nes jų turimos rinkos dalys sudaro atitinkamai [25–35 %] * ir [55–65 %] *. Šias bendroves sieja tvirti ryšiai. Rinka yra labai skaidri, todėl bet koks nukrypimas nuo oligopolinės veiklos galėtų būti lengvai nustatytas. Produktas yra labai vienalytis – tai lengvina numanomą veiklos derinimą. Vartotojų lojalumo lygis yra labai aukštas – dėl to sukuriamos kliūtys patekti į rinką. Be to, yra veiksmingi atsakomųjų veiksmų mechanizmai prieš nukrypstančias oligopolines bendroves ir didelis bendras suinteresuotumas išlaikyti status quo. |
| --- | --- |

(82)

Darant alternatyvią prielaidą dėl padėties nacionalinėje rinkoje, „DONG“ ir HNG/MN yra laikomos bendrai dominuojančiomis, nes jų turimos rinkos dalys sudaro atitinkamai [25–35 %] * ir [55–65 %] *. Šias bendroves sieja tvirti ryšiai. Rinka yra labai skaidri, todėl bet koks nukrypimas nuo oligopolinės veiklos galėtų būti lengvai nustatytas. Produktas yra labai vienalytis – tai lengvina numanomą veiklos derinimą. Vartotojų lojalumo lygis yra labai aukštas – dėl to sukuriamos kliūtys patekti į rinką. Be to, yra veiksmingi atsakomųjų veiksmų mechanizmai prieš nukrypstančias oligopolines bendroves ir didelis bendras suinteresuotumas išlaikyti status quo.

| (83) | Sprendime nustatyta, kad „DONG“ dominavimas bus stiprinamas keliant kliūtis patekti į rinką ir tam tikru mastu panaikinant galimos konkurencijos galimybę. |
| --- | --- |

(83)

Sprendime nustatyta, kad „DONG“ dominavimas bus stiprinamas keliant kliūtis patekti į rinką ir tam tikru mastu panaikinant galimos konkurencijos galimybę.

| (84) | Šia koncentracija bus didinamos kliūtys patekti į rinką dėl didesnių išlaidų dujų laikymui ir didesnių sunkumų gaunant kritinį dujų kiekį bei užtikrinant patekimui į rinką finansiškai būtiną verslo mastą ir apimtį. Be to, sandoriu įvairiose rinkose pašalinami didesni klientai, kuriems lankstus dujų tiekimas galėtų būti subalansuotas namų ūkių ir mažų verslo klientų lankstaus dujų tiekimo poreikiais. Galiausiai tikėtina, kad dėl likvidumo sumažėjimo Danijos didmeninėje prekybos dujomis rinkoje padidės „DONG“ galimybė varžyti konkurentų prieigą prie didmeninės prekybos dujomis. |
| --- | --- |

(84)

Šia koncentracija bus didinamos kliūtys patekti į rinką dėl didesnių išlaidų dujų laikymui ir didesnių sunkumų gaunant kritinį dujų kiekį bei užtikrinant patekimui į rinką finansiškai būtiną verslo mastą ir apimtį. Be to, sandoriu įvairiose rinkose pašalinami didesni klientai, kuriems lankstus dujų tiekimas galėtų būti subalansuotas namų ūkių ir mažų verslo klientų lankstaus dujų tiekimo poreikiais. Galiausiai tikėtina, kad dėl likvidumo sumažėjimo Danijos didmeninėje prekybos dujomis rinkoje padidės „DONG“ galimybė varžyti konkurentų prieigą prie didmeninės prekybos dujomis.

| (85) | Šia koncentracija bus panaikinama tam tikra konkurencijos galimybė dėl KE ir „NESA“ veiklos – abi bendrovės verčiasi mažmenine prekyba elektra ir yra didžiosios Kopenhagos teritorijoje. Jos jau turi pardavimų tarnybą, daug pardavimų srityje dirbančių darbuotojų, IT įrangą ir veikiančią sąskaitų pateikimo sistemą. Jos turi daug klientų, kurių skaičių galima būtų didinti siekiant patekti į mažmenines prekybos elektra rinkas. Abi bendrovės turi gerą įvaizdį nacionaliniu ir ypač regioniniu lygiu. Taigi „NESA“ ir KE bendrovėms patekti į rinką nėra didelių kliūčių, su kuriomis susidurtų dauguma kitų siekiančių tapti rinkos dalyviais bendrovių. [...] * |
| --- | --- |

(85)

Šia koncentracija bus panaikinama tam tikra konkurencijos galimybė dėl KE ir „NESA“ veiklos – abi bendrovės verčiasi mažmenine prekyba elektra ir yra didžiosios Kopenhagos teritorijoje. Jos jau turi pardavimų tarnybą, daug pardavimų srityje dirbančių darbuotojų, IT įrangą ir veikiančią sąskaitų pateikimo sistemą. Jos turi daug klientų, kurių skaičių galima būtų didinti siekiant patekti į mažmenines prekybos elektra rinkas. Abi bendrovės turi gerą įvaizdį nacionaliniu ir ypač regioniniu lygiu. Taigi „NESA“ ir KE bendrovėms patekti į rinką nėra didelių kliūčių, su kuriomis susidurtų dauguma kitų siekiančių tapti rinkos dalyviais bendrovių. [...] *

| (86) | Kita vertus, daugelio KE klientų maisto ruošimui reikalingos energijos poreikiai jau tenkinami mieste tiekiamomis dujomis, o šildymo poreikiai tenkinami centralizuotu šilumos tiekimu. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad didžioji dalis „NESA“ ir KE tiekiamą elektrą gaunančių klientų galėtų tapti veiksniu konkuruojant su HNG/MN, kurios dujų skirstymo teritorijos geografiškai iš dalies sutampa su „NESA“ ir KE veiklos teritorijomis, tačiau ne su „DONG“ teritorija. |
| --- | --- |

(86)

Kita vertus, daugelio KE klientų maisto ruošimui reikalingos energijos poreikiai jau tenkinami mieste tiekiamomis dujomis, o šildymo poreikiai tenkinami centralizuotu šilumos tiekimu. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad didžioji dalis „NESA“ ir KE tiekiamą elektrą gaunančių klientų galėtų tapti veiksniu konkuruojant su HNG/MN, kurios dujų skirstymo teritorijos geografiškai iš dalies sutampa su „NESA“ ir KE veiklos teritorijomis, tačiau ne su „DONG“ teritorija.

| (87) | Sprendime taip pat pripažinta, kad kitos elektros tiekimo bendrovės galėtų patekti į dujų tiekimo mažiems verslo klientams ir namų ūkiams rinką, tačiau prieita prie išvados, kad KE ir „NESA“ užima ypatingą padėtį prieigos prie dujų tiekimo srityje, o kitoms elektros bendrovėms būtų sunku gauti tokią pačią prieigą. |
| --- | --- |

(87)

Sprendime taip pat pripažinta, kad kitos elektros tiekimo bendrovės galėtų patekti į dujų tiekimo mažiems verslo klientams ir namų ūkiams rinką, tačiau prieita prie išvados, kad KE ir „NESA“ užima ypatingą padėtį prieigos prie dujų tiekimo srityje, o kitoms elektros bendrovėms būtų sunku gauti tokią pačią prieigą.

| (88) | Todėl sprendime prieita prie išvados, kad siūlomu susijungimu, visų pirma dėl dominuojančios padėties stiprinimo, bus labai trukdoma konkuruoti dujų tiekimo namų ūkiams ir mažiems verslo klientams rinkoje arba rinkose, nepriklausomai nuo to, ar ši rinka (-os) yra apibrėžta (-os) kaip regioninė (-ės) ar kaip nacionalinė (-ės). |
| --- | --- |

(88)

Todėl sprendime prieita prie išvados, kad siūlomu susijungimu, visų pirma dėl dominuojančios padėties stiprinimo, bus labai trukdoma konkuruoti dujų tiekimo namų ūkiams ir mažiems verslo klientams rinkoje arba rinkose, nepriklausomai nuo to, ar ši rinka (-os) yra apibrėžta (-os) kaip regioninė (-ės) ar kaip nacionalinė (-ės).

6.   Išvada dėl gamtinių dujų rinkų įvertinimo prieš koncentracijos, apie kurią pranešta, pakeitimų svarstymą

| (89) | Sprendime prieita prie išvados, kad sandoriu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, ypač dėl dominuojančios padėties stiprinimo šiose produktų rinkose:






  — | Danijos (ir galbūt taip pat Švedijos) didmeninėje dujų tiekimo rinkoje, |
| --- | --- | --- |

(89)

Sprendime prieita prie išvados, kad sandoriu bus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, ypač dėl dominuojančios padėties stiprinimo šiose produktų rinkose:

—

Danijos (ir galbūt taip pat Švedijos) didmeninėje dujų tiekimo rinkoje,

| — | dujų laikymo arba lankstaus dujų tiekimo (neatsižvelgiant, ar tik Danijoje, ar taip pat ir Švedijoje) rinkoje, |
| --- | --- |

—

dujų laikymo arba lankstaus dujų tiekimo (neatsižvelgiant, ar tik Danijoje, ar taip pat ir Švedijoje) rinkoje,

| — | dujų tiekimo dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms (KJ), kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose, |
| --- | --- |

—

dujų tiekimo dideliems verslo klientams ir decentralizuotoms kogeneracinėms jėgainėms (KJ), kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose,

| — | dujų tiekimo mažiems verslo klientams ir (arba) namų ūkiams, kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose. |
| --- | --- |

—

dujų tiekimo mažiems verslo klientams ir (arba) namų ūkiams, kaip vienoje arba dviejose Danijos rinkose.

B.   ELEKTRA

| (90) | Sprendime nustatyta, kad dėl koncentracijos nekyla susirūpinimo dėl konkurencijos elektros rinkose. |
| --- | --- |

(90)

Sprendime nustatyta, kad dėl koncentracijos nekyla susirūpinimo dėl konkurencijos elektros rinkose.

1.   Didmeninė prekyba elektra

| (91) | Sprendime nustatyta, kad „Elsam“ ir E2 prima facie užima dominuojančią padėtį didmeninėje prekyboje elektra atitinkamose „Nord Pool“ teritorijose tais atvejais, kai tos teritorijos yra izoliuotos nuo kitų „Nord Pool“ teritorijų, nes dėl vėjo malūnų ir decentralizuotų KJ veiklos atsirandantys veiksmingi konkurencijos ribojantys veiksniai yra nedideli. |
| --- | --- |

(91)

Sprendime nustatyta, kad „Elsam“ ir E2 prima facie užima dominuojančią padėtį didmeninėje prekyboje elektra atitinkamose „Nord Pool“ teritorijose tais atvejais, kai tos teritorijos yra izoliuotos nuo kitų „Nord Pool“ teritorijų, nes dėl vėjo malūnų ir decentralizuotų KJ veiklos atsirandantys veiksmingi konkurencijos ribojantys veiksniai yra nedideli.

| (92) | Vis dėlto siūlomo sandorio horizontalųjį poveikį greičiausiai iš esmės persvers poveikis, kurį sukels rinkos dalies perleidimas „Vattenfall“ naudai dėl sąlygų, įpareigojančių parduoti elektrines „Vattenfall“ Rytų ir Vakarų Danijoje, tokiu būdu sukuriant perspektyvų konkurentą šiose teritorijose įsitvirtinusiems operatoriams, kurių rinkos dalis bus iš esmės sumažinta. Sprendime taip pat prieita prie išvados, kad „Elsam“ ir E2 ketinimai patekti į viena kitos teritorijas nebuvo nustatyti, o „DONG“ nepanoro užsiimti elektros gamyba dujomis kūrenamose elektrinėse. Todėl sprendime prieita prie išvados, kad galimas horizontalusis poveikis akivaizdžiai atsveriamas didesniu ir greitesniu teigiamu „Vattenfall“ patekimo į rinką poveikiu. |
| --- | --- |

(92)

Vis dėlto siūlomo sandorio horizontalųjį poveikį greičiausiai iš esmės persvers poveikis, kurį sukels rinkos dalies perleidimas „Vattenfall“ naudai dėl sąlygų, įpareigojančių parduoti elektrines „Vattenfall“ Rytų ir Vakarų Danijoje, tokiu būdu sukuriant perspektyvų konkurentą šiose teritorijose įsitvirtinusiems operatoriams, kurių rinkos dalis bus iš esmės sumažinta. Sprendime taip pat prieita prie išvados, kad „Elsam“ ir E2 ketinimai patekti į viena kitos teritorijas nebuvo nustatyti, o „DONG“ nepanoro užsiimti elektros gamyba dujomis kūrenamose elektrinėse. Todėl sprendime prieita prie išvados, kad galimas horizontalusis poveikis akivaizdžiai atsveriamas didesniu ir greitesniu teigiamu „Vattenfall“ patekimo į rinką poveikiu.

| (93) | Kalbant apie vertikalųjį poveikį, sprendime nustatyta, kad po susijungimo „DONG“ greičiausiai nekels konkurentų išlaidų (dujų tiekimo srityje). Situacijos modeliavimu patvirtinta, kad didelį produkcijos sumažėjimą galėtų sukelti tik labai didelis dujų kainos padidėjimas. Toks padidėjimas dėl susijungimu sukelto vertikaliojo poveikio nėra tikėtinas dėl konkurencijos ribojančių veiksnių, kurie po susijungimo turės įtakos „DONG“ nepaisant jo dominuojančios padėties. Ši išvada yra patvirtinama „DONG“ pasiūlytomis priemonėmis, dėl kurių po susijungimo alternatyvūs dujų ištekliai taps lengviau prieinami decentralizuotoms KJ. Be to, net jei po susijungimo susijungęs subjektas turėtų motyvą siekti didinti tiekiamų dujų kainą decentralizuotoms KJ, nepanašu, kad tai sukeltų elektros kainų augimą, nes konkurencija Rytų ir Vakarų Danijoje bus padidėjusi dėl elektrinių pardavimo „Vattenfall“. |
| --- | --- |

(93)

Kalbant apie vertikalųjį poveikį, sprendime nustatyta, kad po susijungimo „DONG“ greičiausiai nekels konkurentų išlaidų (dujų tiekimo srityje). Situacijos modeliavimu patvirtinta, kad didelį produkcijos sumažėjimą galėtų sukelti tik labai didelis dujų kainos padidėjimas. Toks padidėjimas dėl susijungimu sukelto vertikaliojo poveikio nėra tikėtinas dėl konkurencijos ribojančių veiksnių, kurie po susijungimo turės įtakos „DONG“ nepaisant jo dominuojančios padėties. Ši išvada yra patvirtinama „DONG“ pasiūlytomis priemonėmis, dėl kurių po susijungimo alternatyvūs dujų ištekliai taps lengviau prieinami decentralizuotoms KJ. Be to, net jei po susijungimo susijungęs subjektas turėtų motyvą siekti didinti tiekiamų dujų kainą decentralizuotoms KJ, nepanašu, kad tai sukeltų elektros kainų augimą, nes konkurencija Rytų ir Vakarų Danijoje bus padidėjusi dėl elektrinių pardavimo „Vattenfall“.

| (94) | Nepanašu, kad ateityje „DONG“ galės daryti kokią nors tiesioginę įtaką decentralizuotoms KJ dėl 2004 m. kovo mėn. „Elsam“ duoto įsipareigojimo Danijos konkurencijos priežiūros institucijai „Elsam“ įsigyjant „Nesa“, kai „Elsam“ ir „Nesa“ įsipareigojo parduoti visas savo decentralizuotų dujomis kūrenamų KJ akcijas. |
| --- | --- |

(94)

Nepanašu, kad ateityje „DONG“ galės daryti kokią nors tiesioginę įtaką decentralizuotoms KJ dėl 2004 m. kovo mėn. „Elsam“ duoto įsipareigojimo Danijos konkurencijos priežiūros institucijai „Elsam“ įsigyjant „Nesa“, kai „Elsam“ ir „Nesa“ įsipareigojo parduoti visas savo decentralizuotų dujomis kūrenamų KJ akcijas.

| (95) | Taip pat buvo nagrinėtas susijungimu daromas poveikis įtakai (kuri kitu atveju būtų teigiama), atsirandančiai dėl Didžiojo Belto jungiamosios linijos (angl. „Great Belt Interconnector“), kuria bus sujungta Rytų Danija ir Vakarų Danija ir kurią tikimasi baigti tiesti 2010 m. Prieita prie išvados, kad bet kokiu atveju juo sukuriamas konkurencijos ribojantis veiksnys – jei nebūtų susijungimo – dėl šios greičiausiai 600 MW jungiamosios linijos būtų mažesnis nei „Vattenfall“ patekimu į abi teritorijas sukuriamas konkurencijos ribojantis veiksnys. Tai taip pat buvo patvirtinta situacijos modeliavimu. |
| --- | --- |

(95)

Taip pat buvo nagrinėtas susijungimu daromas poveikis įtakai (kuri kitu atveju būtų teigiama), atsirandančiai dėl Didžiojo Belto jungiamosios linijos (angl. „Great Belt Interconnector“), kuria bus sujungta Rytų Danija ir Vakarų Danija ir kurią tikimasi baigti tiesti 2010 m. Prieita prie išvados, kad bet kokiu atveju juo sukuriamas konkurencijos ribojantis veiksnys – jei nebūtų susijungimo – dėl šios greičiausiai 600 MW jungiamosios linijos būtų mažesnis nei „Vattenfall“ patekimu į abi teritorijas sukuriamas konkurencijos ribojantis veiksnys. Tai taip pat buvo patvirtinta situacijos modeliavimu.

| (96) | Šie svarstymai ir išvados dėl siūlomu susijungimu daromo horizontaliojo ir vertikaliojo poveikio taip pat tinka didmeninei dvišalei prekybai elektra su klientais Rytų Vakarų Danijoje, sudarančiai atskirą rinką didmeninės prekybos klientams, kurie neturi tiesioginės prieigos prie „Nord Pool“ didmeninės prekybos rinkos. |
| --- | --- |

(96)

Šie svarstymai ir išvados dėl siūlomu susijungimu daromo horizontaliojo ir vertikaliojo poveikio taip pat tinka didmeninei dvišalei prekybai elektra su klientais Rytų Vakarų Danijoje, sudarančiai atskirą rinką didmeninės prekybos klientams, kurie neturi tiesioginės prieigos prie „Nord Pool“ didmeninės prekybos rinkos.

| (97) | Platesniu „Nord Pool“ mastu šalys turės mažesnę nei 10 % rinkos dalį net Švediją ir abi Danijos dalis apimančioje rinkoje. |
| --- | --- |

(97)

Platesniu „Nord Pool“ mastu šalys turės mažesnę nei 10 % rinkos dalį net Švediją ir abi Danijos dalis apimančioje rinkoje.

2.   Papildomos paslaugos

| (98) | Sprendime prieita prie išvados, kad iki susijungimo „Elsam“ ir E2 bendrovėms sudaroma konkurencija buvo nedidelė, o po susijungimo „DONG“ susidurs su rimtu konkurentu „Vattenfall“ kiekvienoje teritorijoje. Todėl susijungimu nebus sudaroma konkurencijos problemų galimose papildomų paslaugų rinkose Rytų Danijoje ir Vakarų Danijoje. |
| --- | --- |

(98)

Sprendime prieita prie išvados, kad iki susijungimo „Elsam“ ir E2 bendrovėms sudaroma konkurencija buvo nedidelė, o po susijungimo „DONG“ susidurs su rimtu konkurentu „Vattenfall“ kiekvienoje teritorijoje. Todėl susijungimu nebus sudaroma konkurencijos problemų galimose papildomų paslaugų rinkose Rytų Danijoje ir Vakarų Danijoje.

3.   Su prekyba elektra susijusios išvestinės finansinės priemonės

| (99) | Bendra susijungiančios šalių rinkos dalis sudaro mažiau negu 10 % su prekyba elektra susijusių išvestinių finansinių priemonių prekybos Šiaurės rinkoje. Šia maža rinkos dalimi išsklaidomas bet koks susirūpinimas tokioje rinkoje. |
| --- | --- |

(99)

Bendra susijungiančios šalių rinkos dalis sudaro mažiau negu 10 % su prekyba elektra susijusių išvestinių finansinių priemonių prekybos Šiaurės rinkoje. Šia maža rinkos dalimi išsklaidomas bet koks susirūpinimas tokioje rinkoje.

| (100) | Kalbant apie galimas susitarimų dėl skirtumų teritorines rinkas Rytų ir Vakarų Danijoje, E2 ir „Elsam“ akivaizdžiai yra pagrindiniai susitarimų dėl skirtumų pardavėjai jų atitinkamose teritorijose. Vis dėlto tikėtina, kad įsigijusi gamybos aktyvus „Vattenfall“ taps pagrindine susitarimų dėl skirtumų pardavėja Rytų ir Vakarų Danijoje. |
| --- | --- |

(100)

Kalbant apie galimas susitarimų dėl skirtumų teritorines rinkas Rytų ir Vakarų Danijoje, E2 ir „Elsam“ akivaizdžiai yra pagrindiniai susitarimų dėl skirtumų pardavėjai jų atitinkamose teritorijose. Vis dėlto tikėtina, kad įsigijusi gamybos aktyvus „Vattenfall“ taps pagrindine susitarimų dėl skirtumų pardavėja Rytų ir Vakarų Danijoje.

4.   Mažmeninis elektros tiekimas verslo klientams

| (101) | Sprendime prieita prie išvados, kad dabartinis konkurencijos lygis yra aukštas Danijos elektros tiekimo skaitiklius turintiems klientams rinkoje. Susijungęs subjektas užims bendrą [20–30 %] * rinkos dalį. Po susijungimo susijungęs subjektas beveik susilygins su pirmaujančiu rinkos dalyviu „EnergiDanmark“. Be to, klientai mano, kad keli kiti konkurentai gali būti perspektyvia alternatyva. |
| --- | --- |

(101)

Sprendime prieita prie išvados, kad dabartinis konkurencijos lygis yra aukštas Danijos elektros tiekimo skaitiklius turintiems klientams rinkoje. Susijungęs subjektas užims bendrą [20–30 %] * rinkos dalį. Po susijungimo susijungęs subjektas beveik susilygins su pirmaujančiu rinkos dalyviu „EnergiDanmark“. Be to, klientai mano, kad keli kiti konkurentai gali būti perspektyvia alternatyva.

5.   Mažmeninis elektros tiekimas standartine apkrova besinaudojantiems mažiems klientams

| (102) | Dėl šios veiklos kai kurios rinkos dalys iš dalies sutaps mažmeninėje elektros tiekimo mažiems klientams rinkoje. Konkurencinė aplinka šioje Danijos rinkoje yra gana nevienalytė, ir iki šiol tik nedaug namų ūkių pakeitė vietos tiekėją kitu tiekėju. „DONG“, nors ir turėdamas ribotą apytikriai [25–30 %] * rinkos dalį, taps didžiausia bendrove Danijos nacionalinėje rinkoje. |
| --- | --- |

(102)

Dėl šios veiklos kai kurios rinkos dalys iš dalies sutaps mažmeninėje elektros tiekimo mažiems klientams rinkoje. Konkurencinė aplinka šioje Danijos rinkoje yra gana nevienalytė, ir iki šiol tik nedaug namų ūkių pakeitė vietos tiekėją kitu tiekėju. „DONG“, nors ir turėdamas ribotą apytikriai [25–30 %] * rinkos dalį, taps didžiausia bendrove Danijos nacionalinėje rinkoje.

| (103) | Nepaisant to, kad „NESA“ ir KE yra vienos sėkmingiausių veikiančių bendrovių, į kurias persiorientavo klientai, kitus konkurentus pasirinko maždaug tiek pat klientų. |
| --- | --- |

(103)

Nepaisant to, kad „NESA“ ir KE yra vienos sėkmingiausių veikiančių bendrovių, į kurias persiorientavo klientai, kitus konkurentus pasirinko maždaug tiek pat klientų.

| (104) | Remiantis regioninių rinkų vystymosi prognoze sprendime prieita prie išvados, kad dėl šios veiklos „NESA“, KE ir FE padėtis labai nesustiprėtų jų atitinkamose įsitvirtinimo teritorijose, nes konkuruojančios trečiosios šalys, pvz., OK ir „EnergiDanmark“, yra tokie pat stiprūs konkurentai atskirose teritorijose įsitvirtinusiems operatoriams kaip ir kitos susijungiančios šalys. |
| --- | --- |

(104)

Remiantis regioninių rinkų vystymosi prognoze sprendime prieita prie išvados, kad dėl šios veiklos „NESA“, KE ir FE padėtis labai nesustiprėtų jų atitinkamose įsitvirtinimo teritorijose, nes konkuruojančios trečiosios šalys, pvz., OK ir „EnergiDanmark“, yra tokie pat stiprūs konkurentai atskirose teritorijose įsitvirtinusiems operatoriams kaip ir kitos susijungiančios šalys.

6.   Išvada dėl elektros rinkų konkurencijos įvertinimo

| (105) | Sprendime prieita prie išvados, kad šia koncentracija nebus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, ypač sukuriant subjektą arba stiprinant dominuojančią padėtį bet kurioje rinkoje, kuri gali būti paveikta: didmeninėje elektros pardavimo rinkoje, papildomų paslaugų rinkoje, su prekyba elektra susijusioje finansinių priemonių rinkoje, mažmeninėje tiekimo verslo klientams rinkoje arba elektros tiekimo mažiems klientams rinkoje. |
| --- | --- |

(105)

Sprendime prieita prie išvados, kad šia koncentracija nebus labai trukdoma veiksmingai konkuruoti, ypač sukuriant subjektą arba stiprinant dominuojančią padėtį bet kurioje rinkoje, kuri gali būti paveikta: didmeninėje elektros pardavimo rinkoje, papildomų paslaugų rinkoje, su prekyba elektra susijusioje finansinių priemonių rinkoje, mažmeninėje tiekimo verslo klientams rinkoje arba elektros tiekimo mažiems klientams rinkoje.

6.   PASTABOS

A.   PASTABŲ APIBŪDINIMAS

1.   Saugyklų pardavimas

| (106) | Siekdama išspręsti susirūpinimo dėl konkurencijos laikymo ir lankstaus tiekimo rinkoje klausimą, „DONG“ pateikė įsipareigojimą iki 2007 m. gegužės 1 d. parduoti savo didesnę dujų saugyklą Lile Torupo mieste Jutlandijoje. 2007–2008 m. dujų laikymo metais, kurie tęsiasi nuo 2007 m. gegužės 1 d. iki 2008 m. balandžio 30 d., tik pirkėjas turi teisę parduoti laikymo talpą Lile Torupo saugykloje. Per dešimt metų nuo pardavimo pirkėjui „DONG“ įsipareigoja be Komisijos išankstinio pritarimo neįsigyti tiesioginės arba netiesioginės įtakos visai saugyklai arba jos daliai. |
| --- | --- |

(106)

Siekdama išspręsti susirūpinimo dėl konkurencijos laikymo ir lankstaus tiekimo rinkoje klausimą, „DONG“ pateikė įsipareigojimą iki 2007 m. gegužės 1 d. parduoti savo didesnę dujų saugyklą Lile Torupo mieste Jutlandijoje. 2007–2008 m. dujų laikymo metais, kurie tęsiasi nuo 2007 m. gegužės 1 d. iki 2008 m. balandžio 30 d., tik pirkėjas turi teisę parduoti laikymo talpą Lile Torupo saugykloje. Per dešimt metų nuo pardavimo pirkėjui „DONG“ įsipareigoja be Komisijos išankstinio pritarimo neįsigyti tiesioginės arba netiesioginės įtakos visai saugyklai arba jos daliai.

2.   Dujų perdavimo programa

| (107) | Siekdama išspręsti susirūpinimo dėl konkurencijos didmeninėse rinkose klausimą, „DONG“ pateikė kaip įsipareigojimą dujų perdavimo programą, kuria siekiama trečiosioms šalims suteikti prieigą prie gamtinių dujų Danijoje. 2006–2011 m. aukcionuose parduodamų perduodamų dujų kiekis sudarys 400 mln. m3 per metus (bendras kiekis sudarys 2 400 mln. m3) pristatymui dujų tiekimo metais po kiekvieno aukciono. Šie kiekiai sudaro maždaug 10 % bendro Danijos suvartojimo 2005 m. Jei rinkos sąlygos labai pasikeistų, „DONG“, esant tam tikroms sąlygoms, galėtų kreiptis į Komisiją prašydamas leidimo nutraukti dujų perdavimo programą atsižvelgiant į du paskutinius aukcionus. Dujų perdavimo programoje numatytas dviejų etapų aukcionas: „pirminiame aukcione“„DONG“ suteiks galimybę įsigyti dujas virtualios prekybos punktuose (rinkos centruose), o aukciono laimėtojai mainais suteiks galimybę „DONG“ įsigyti tokį patį dujų kiekį viename iš 4 nustatytų dujų rinkos centrų Šiaurės vakarų Europoje. Visi „pirminiame aukcione“ neparduoti kiekiai bus parduoti įprastuose dujų perdavimo aukcionuose, kurie bus rengiami vėliau tais pačiais metais. Be to, įsipareigojimais klientams numatyta perdavimo sąlyga, pagal kurią esamiems tiesioginiams „DONG“ klientams, kurie dalyvauja aukcione arba kurie perka dujas iš įsigijusio dujų partijas aukcione prekybininko (didmenininko), suteikiama teisė sumažinti sutartimi nustatytus įsipareigojimus pirkti dujas iš „DONG“. |
| --- | --- |

(107)

Siekdama išspręsti susirūpinimo dėl konkurencijos didmeninėse rinkose klausimą, „DONG“ pateikė kaip įsipareigojimą dujų perdavimo programą, kuria siekiama trečiosioms šalims suteikti prieigą prie gamtinių dujų Danijoje. 2006–2011 m. aukcionuose parduodamų perduodamų dujų kiekis sudarys 400 mln. m3 per metus (bendras kiekis sudarys 2 400 mln. m3) pristatymui dujų tiekimo metais po kiekvieno aukciono. Šie kiekiai sudaro maždaug 10 % bendro Danijos suvartojimo 2005 m. Jei rinkos sąlygos labai pasikeistų, „DONG“, esant tam tikroms sąlygoms, galėtų kreiptis į Komisiją prašydamas leidimo nutraukti dujų perdavimo programą atsižvelgiant į du paskutinius aukcionus. Dujų perdavimo programoje numatytas dviejų etapų aukcionas: „pirminiame aukcione“„DONG“ suteiks galimybę įsigyti dujas virtualios prekybos punktuose (rinkos centruose), o aukciono laimėtojai mainais suteiks galimybę „DONG“ įsigyti tokį patį dujų kiekį viename iš 4 nustatytų dujų rinkos centrų Šiaurės vakarų Europoje. Visi „pirminiame aukcione“ neparduoti kiekiai bus parduoti įprastuose dujų perdavimo aukcionuose, kurie bus rengiami vėliau tais pačiais metais. Be to, įsipareigojimais klientams numatyta perdavimo sąlyga, pagal kurią esamiems tiesioginiams „DONG“ klientams, kurie dalyvauja aukcione arba kurie perka dujas iš įsigijusio dujų partijas aukcione prekybininko (didmenininko), suteikiama teisė sumažinti sutartimi nustatytus įsipareigojimus pirkti dujas iš „DONG“.

B.   PATEIKTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ ĮVERTINIMAS

1.   Siūlomų įsipareigojimų poveikis laikymo ir (arba) lankstaus tiekimo rinkai

| (108) | Pagrindinis siūlomais įsipareigojimais daromas poveikis laikymo ir (arba) lankstaus tiekimo rinkai kyla dėl saugyklos Lile Torupe pardavimo. Be to, dėl dujų perdavimo programos labai padidės Danijos didmeninės rinkos likvidumas, todėl taip pat atsiras nauji lankstaus tiekimo ištekliai. |
| --- | --- |

(108)

Pagrindinis siūlomais įsipareigojimais daromas poveikis laikymo ir (arba) lankstaus tiekimo rinkai kyla dėl saugyklos Lile Torupe pardavimo. Be to, dėl dujų perdavimo programos labai padidės Danijos didmeninės rinkos likvidumas, todėl taip pat atsiras nauji lankstaus tiekimo ištekliai.

| (109) | Dėl didesnės saugyklos iš dviejų Danijos saugyklų, kurios talpa yra maždaug 400 mln. m3, pardavimo, nesant galimybių turėti atsargas ilgesniam nei 1 metų laikotarpiui, padidės konkurencija rinkoje, nepaisant to, ar tai yra laikymo rinka, ar didesnė lankstaus tiekimo rinka. Šie laikymo ir lankstaus tiekimo kiekiai užims daugiau nei 57 % Danijos laikymo talpų ir todėl sudarys labai didelę prieinamą lankstaus tiekimo dalį Danijoje. |
| --- | --- |

(109)

Dėl didesnės saugyklos iš dviejų Danijos saugyklų, kurios talpa yra maždaug 400 mln. m3, pardavimo, nesant galimybių turėti atsargas ilgesniam nei 1 metų laikotarpiui, padidės konkurencija rinkoje, nepaisant to, ar tai yra laikymo rinka, ar didesnė lankstaus tiekimo rinka. Šie laikymo ir lankstaus tiekimo kiekiai užims daugiau nei 57 % Danijos laikymo talpų ir todėl sudarys labai didelę prieinamą lankstaus tiekimo dalį Danijoje.

| (110) | Rinkos dalyviai mano, kad Lile Torupo saugyklos pardavimas turės teigiamą įtaką konkurencijai Danijos laikymo ir lankstaus tiekimo rinkose. |
| --- | --- |

(110)

Rinkos dalyviai mano, kad Lile Torupo saugyklos pardavimas turės teigiamą įtaką konkurencijai Danijos laikymo ir lankstaus tiekimo rinkose.

| (111) | Teigiamą įtaką Danijoje prieinamam lanksčiam tiekimui taip pat turės dujų perdavimo programa, todėl ja bus papildytas Lile Torupo saugyklos teikiamas lankstus tiekimas. |
| --- | --- |

(111)

Teigiamą įtaką Danijoje prieinamam lanksčiam tiekimui taip pat turės dujų perdavimo programa, todėl ja bus papildytas Lile Torupo saugyklos teikiamas lankstus tiekimas.

| (112) | Abi įsipareigojimų dalys, t. y. saugyklos pardavimas ir dujų perdavimo programa, taip pat turės teigiamą įtaką Švedijos rinkoms. „DONG“ ir būsimo Lile Torupo saugyklos operatoriaus konkurencija taip pat bus naudinga dujų laikymo klientams Švedijoje. Tai taikytina ir dujų perdavimo programos poveikiui. |
| --- | --- |

(112)

Abi įsipareigojimų dalys, t. y. saugyklos pardavimas ir dujų perdavimo programa, taip pat turės teigiamą įtaką Švedijos rinkoms. „DONG“ ir būsimo Lile Torupo saugyklos operatoriaus konkurencija taip pat bus naudinga dujų laikymo klientams Švedijoje. Tai taikytina ir dujų perdavimo programos poveikiui.

2.   Siūlomų įsipareigojimų poveikis didmeninei gamtinių dujų rinkai

| (113) | Komisija priėjo prie išvados, kad „DONG“ siūlomos dujų perdavimo programos ir saugyklos pardavimo pakanka bet kokiam Komisijos susirūpinimui dėl didmeninės rinkos pašalinti. |
| --- | --- |

(113)

Komisija priėjo prie išvados, kad „DONG“ siūlomos dujų perdavimo programos ir saugyklos pardavimo pakanka bet kokiam Komisijos susirūpinimui dėl didmeninės rinkos pašalinti.

| (114) | Kalbant apie dujų perdavimo programą, 400 mln. m3 kiekis per metus, kurį siūloma iškeisti arba parduoti per pirminį arba antrinį aukcioną sudaro 10 % Danijos poreikio. |
| --- | --- |

(114)

Kalbant apie dujų perdavimo programą, 400 mln. m3 kiekis per metus, kurį siūloma iškeisti arba parduoti per pirminį arba antrinį aukcioną sudaro 10 % Danijos poreikio.

| (115) | Pirma, kalbant apie klientų teisės pasirinkti tiekėją varžymą, šis kiekis kartu su klientams numatyta perdavimo sąlyga kompensuos kiekius, kuriuos pastaraisiais metais E2 gaudavo pagal trumpalaikes sutartis Danijoje ir užsienyje ir kurie sudarė maždaug 5 % Danijos poreikio. Perduotais kiekiais taip pat kompensuojamas bet koks papildomas kiekis, kurį iki su „DONG“ sudarytų ilgalaikių tiekimo sutarčių galiojimo pabaigos 2009 m. galėjo nupirkti „Elsam“ ir E2. |
| --- | --- |

(115)

Pirma, kalbant apie klientų teisės pasirinkti tiekėją varžymą, šis kiekis kartu su klientams numatyta perdavimo sąlyga kompensuos kiekius, kuriuos pastaraisiais metais E2 gaudavo pagal trumpalaikes sutartis Danijoje ir užsienyje ir kurie sudarė maždaug 5 % Danijos poreikio. Perduotais kiekiais taip pat kompensuojamas bet koks papildomas kiekis, kurį iki su „DONG“ sudarytų ilgalaikių tiekimo sutarčių galiojimo pabaigos 2009 m. galėjo nupirkti „Elsam“ ir E2.

| (116) | Antra, šiuo kiekiu bus kompensuotas „Elsam“ ir ypač E2 galimos konkurencijos pašalinimas. Vis dėlto sunku tiksliai nustatyti, kokį kiekį parduotų šios bendrovės artimoje ateityje. Vis dėlto 2004 m. E2 vykdomas ir jai tiekiamas importas ir visų konkurentų turimos rinkos dalys (išskyrus [...] * kartu (t. y. visi nepriklausomi „DONG“ konkurentai kartu) sudarė apie 10 % Danijos poreikio. |
| --- | --- |

(116)

Antra, šiuo kiekiu bus kompensuotas „Elsam“ ir ypač E2 galimos konkurencijos pašalinimas. Vis dėlto sunku tiksliai nustatyti, kokį kiekį parduotų šios bendrovės artimoje ateityje. Vis dėlto 2004 m. E2 vykdomas ir jai tiekiamas importas ir visų konkurentų turimos rinkos dalys (išskyrus [...] * kartu (t. y. visi nepriklausomi „DONG“ konkurentai kartu) sudarė apie 10 % Danijos poreikio.

| (117) | Reikėtų taip pat manyti, kad šio kiekio tiekimui bus taikomos lankstumo nuostatos, todėl šios dujos bus patrauklios naudoti visiems tikslams Danijos didmeninėje prekybos rinkoje. |
| --- | --- |

(117)

Reikėtų taip pat manyti, kad šio kiekio tiekimui bus taikomos lankstumo nuostatos, todėl šios dujos bus patrauklios naudoti visiems tikslams Danijos didmeninėje prekybos rinkoje.

| (118) | Ypač svarbi yra klientams numatyta perdavimo sąlyga, kuria šių dujų pirkėjams suteikiamas motyvas vartoti šias dujas Danijoje, lengvinamas patekimas į rinką ir sprendžiamas susirūpinimo dėl klientų teisės pasirinkti tiekėją varžymo klausimas. |
| --- | --- |

(118)

Ypač svarbi yra klientams numatyta perdavimo sąlyga, kuria šių dujų pirkėjams suteikiamas motyvas vartoti šias dujas Danijoje, lengvinamas patekimas į rinką ir sprendžiamas susirūpinimo dėl klientų teisės pasirinkti tiekėją varžymo klausimas.

| (119) | Daugelis rinkos dalyvių laiko dujų perdavimo programos trukmę ir kiekį pakankamais, kad būtų kompensuotas neigiamas susijungimo poveikis Danijos didmeninės prekybos rinkai. |
| --- | --- |

(119)

Daugelis rinkos dalyvių laiko dujų perdavimo programos trukmę ir kiekį pakankamais, kad būtų kompensuotas neigiamas susijungimo poveikis Danijos didmeninės prekybos rinkai.

| (120) | Taip pat saugyklos pardavimo priemone bus daromas naudingas poveikis Danijos didmeninei prekybos rinkai. Taip yra todėl, kad dėl nediskriminacinės prieigos prie laikymo talpos, kuri yra nepriklausoma nuo „DONG“, labai palengvėtų trečiųjų šalių vykdoma didmeninė prekyba Danijoje. |
| --- | --- |

(120)

Taip pat saugyklos pardavimo priemone bus daromas naudingas poveikis Danijos didmeninei prekybos rinkai. Taip yra todėl, kad dėl nediskriminacinės prieigos prie laikymo talpos, kuri yra nepriklausoma nuo „DONG“, labai palengvėtų trečiųjų šalių vykdoma didmeninė prekyba Danijoje.

3.   Siūlomų įsipareigojimų poveikis mažmeninei prekybos gamtinėmis dujomis rinkai

Tiekimo pramonės klientams ir decentralizuotoms KJ rinka (-os) ir tiekimo mažiems verslo klientams ir namų ūkiams rinka (-os)

i)   Kliūčių patekti į rinką sukūrimas (vertikaliosios problemos)

| (121) | Sprendime prieita prie išvados, kad dujų perdavimo programa yra išsklaidomas susirūpinimas dėl kliūčių patekti į šias rinkas. |
| --- | --- |

(121)

Sprendime prieita prie išvados, kad dujų perdavimo programa yra išsklaidomas susirūpinimas dėl kliūčių patekti į šias rinkas.

| (122) | Tiksliau tariant, šia dujų perdavimo programa siekiama išsklaidyti susirūpinimą, susijusį su klientų teisės pasirinkti tiekėją varžymo poveikiu ir kritinio dydžio pasiekimu, naudojantis programos dalimi dėl klientams numatytos perdavimo sąlygos. Aukcionui pateiktas 400 mln. m3 kiekis siekia 17 % tiekimo pramonės klientams ir decentralizuotoms KJ rinkos ir 45 % tiekimo mažiems verslo klientams ir namų ūkiams rinkos. |
| --- | --- |

(122)

Tiksliau tariant, šia dujų perdavimo programa siekiama išsklaidyti susirūpinimą, susijusį su klientų teisės pasirinkti tiekėją varžymo poveikiu ir kritinio dydžio pasiekimu, naudojantis programos dalimi dėl klientams numatytos perdavimo sąlygos. Aukcionui pateiktas 400 mln. m3 kiekis siekia 17 % tiekimo pramonės klientams ir decentralizuotoms KJ rinkos ir 45 % tiekimo mažiems verslo klientams ir namų ūkiams rinkos.

| (123) | Dujų, kurios bus perduotos per metus, kiekis turės didelę įtaką likvidumui Danijos didmeninėje prekybos dujomis rinkoje ir palengvins konkurentams, kurie veikia arba norėtų pradėti veikti, galimybę pateikti dvejopą gamtinių dujų ir elektros tiekimo pasiūlymą konkuruojant su „DONG“. |
| --- | --- |

(123)

Dujų, kurios bus perduotos per metus, kiekis turės didelę įtaką likvidumui Danijos didmeninėje prekybos dujomis rinkoje ir palengvins konkurentams, kurie veikia arba norėtų pradėti veikti, galimybę pateikti dvejopą gamtinių dujų ir elektros tiekimo pasiūlymą konkuruojant su „DONG“.

| (124) | Bet koks susirūpinimas, susijęs su centrinių KJ lankstaus tiekimo, kuriuo suteikiama tiekėjų lankstaus tiekimo reikalavimų balansavimo galimybė, pašalinimu ir tiekimo suvaržymu, yra išsklaidomas dujų pervedimo programos lankstumo nuostatomis ir Lile Torupo saugyklos pardavimu, kuriuo pradedama dviejų Danijos saugyklų konkurencija. |
| --- | --- |

(124)

Bet koks susirūpinimas, susijęs su centrinių KJ lankstaus tiekimo, kuriuo suteikiama tiekėjų lankstaus tiekimo reikalavimų balansavimo galimybė, pašalinimu ir tiekimo suvaržymu, yra išsklaidomas dujų pervedimo programos lankstumo nuostatomis ir Lile Torupo saugyklos pardavimu, kuriuo pradedama dviejų Danijos saugyklų konkurencija.

| (125) | Todėl sprendime prieita prie išvados, kad dėl pateiktų įsipareigojimų poveikio kliūtys patekti į rinką nebus didesnės nei iki susijungimo. |
| --- | --- |

(125)

Todėl sprendime prieita prie išvados, kad dėl pateiktų įsipareigojimų poveikio kliūtys patekti į rinką nebus didesnės nei iki susijungimo.

ii)   Galimos konkurencijos pašalinimas

| (126) | Sprendime prieita prie išvados, kad bendrai sumažinus kliūtis patekti į rinką šiose rinkose atsiras poveikis, kuriuo bus kompensuojamas galimos konkurencijos praradimas šiose rinkose. |
| --- | --- |

(126)

Sprendime prieita prie išvados, kad bendrai sumažinus kliūtis patekti į rinką šiose rinkose atsiras poveikis, kuriuo bus kompensuojamas galimos konkurencijos praradimas šiose rinkose.

| (127) | Kalbant apie dujų perdavimo programą, tai visų pirma pasiekiama dviem būdais. Pirma, kiti galimi konkurentai gali lengviau patekti į rinką dėl pagerėjusios prieigos prie dujų pagal dujų perdavimo programą ir su tuo susijusio lankstaus tiekimo. Antra, klientams numatytu perdavimo mechanizmu užtikrinama, kad norintys patekti į Danijos rinką (-as) galimi konkurentai, kurie pasinaudoję perdavimo programa įsigijo dujų, galės gana lengvai pasiekti klientus. |
| --- | --- |

(127)

Kalbant apie dujų perdavimo programą, tai visų pirma pasiekiama dviem būdais. Pirma, kiti galimi konkurentai gali lengviau patekti į rinką dėl pagerėjusios prieigos prie dujų pagal dujų perdavimo programą ir su tuo susijusio lankstaus tiekimo. Antra, klientams numatytu perdavimo mechanizmu užtikrinama, kad norintys patekti į Danijos rinką (-as) galimi konkurentai, kurie pasinaudoję perdavimo programa įsigijo dujų, galės gana lengvai pasiekti klientus.

| (128) | Antra, dėl saugyklos pardavimo priemonės palengvės patekimas į rinką, nes dvi Danijos saugyklos pradės konkuruoti tarpusavyje pašalindamos prieigos prie jų suvaržymo pavojų ir stiprindamos bendrą pasitikėjimą nediskriminacinėmis prieigos prie saugyklų galimybėmis. |
| --- | --- |

(128)

Antra, dėl saugyklos pardavimo priemonės palengvės patekimas į rinką, nes dvi Danijos saugyklos pradės konkuruoti tarpusavyje pašalindamos prieigos prie jų suvaržymo pavojų ir stiprindamos bendrą pasitikėjimą nediskriminacinėmis prieigos prie saugyklų galimybėmis.

7.   IŠVADA

| (129) | Sprendime prieita išvados, kad siūloma koncentracija su pateiktais įsipareigojimais labai netrukdys veiksmingai konkuruoti bendrojoje rinkoje arba didžiojoje jos dalyje, visų pirma kuriant arba stiprinant dominuojančią padėtį. |
| --- | --- |

(129)

Sprendime prieita išvados, kad siūloma koncentracija su pateiktais įsipareigojimais labai netrukdys veiksmingai konkuruoti bendrojoje rinkoje arba didžiojoje jos dalyje, visų pirma kuriant arba stiprinant dominuojančią padėtį.

| (130) | Todėl Komisija skelbia, kad sandoris, apie kurį pranešta, yra suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį bei 8 straipsnio 2 dalį ir EEE susitarimo 57 straipsnį. |
| --- | --- |

(130)

Todėl Komisija skelbia, kad sandoris, apie kurį pranešta, yra suderinama su bendrąja rinka ir EEE susitarimu pagal Susijungimų reglamento 2 straipsnio 2 dalį bei 8 straipsnio 2 dalį ir EEE susitarimo 57 straipsnį.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  Šiomis aplinkybėmis „fizinis importas“ yra visas tiekimas Danijos sausumos sistemai (perdavimo tinklui). Todėl Danijos subjektas, besiverčiantis dujų gavyba Danijai priklausančiame Šiaurės jūros kontinentiniame šelfe, tampa tiesioginiu Danijos didmeninės prekybos rinkos dalyviu tik tuo atveju, jei jis tiekia dujas Danijos sausumos tinklui.

(3)  Verslo paslaptis.

(4)  Manoma, kad 2005 m. pirmajame pusmetyje ši dalis – [80–90 %] *.

(5)  Mažiausiai [45–55 %] * pagal „DONG“ 2005 m. pardavimų strategiją, o 2003 m. – [70–80 %] * pagal neseniai priimtą Švedijos konkurencijos priežiūros institucijos sprendimą (556/2004).

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gegužės 21 d.

iš dalies pakeičiantis Sprendimą 2005/393/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2090)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/354/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. lapkričio 20 d. Tarybos direktyvą 2000/75/EB, nustatančią mėlynojo liežuvio ligos kontrolės ir likvidavimo reikalavimus (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 11 ir 12 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2000/75/EB yra nustatytos kontrolės taisyklės ir priemonės kovai su mėlynojo liežuvio liga Bendrijoje, taip pat apsaugos ir priežiūros zonos bei draudimas išvežti ligai neatsparias rūšis iš šių zonų. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2000/75/EB yra nustatytos kontrolės taisyklės ir priemonės kovai su mėlynojo liežuvio liga Bendrijoje, taip pat apsaugos ir priežiūros zonos bei draudimas išvežti ligai neatsparias rūšis iš šių zonų.

| (2) | Direktyvos 2000/75/EB 6 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyta, kad jei mėlynojo liežuvio ligos viruso atsiradimas yra oficialiai patvirtintas, oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas turi taikyti tos direktyvos 4 straipsnyje nurodytas tam tikras priemones ir tiems ūkiams, kurie yra 20 km spinduliu aplink užkrėstą ūkį. Šios priemonės yra skirtos neleisti ligai plisti pradinėje būsenoje po viruso patekimo į naujai užkrėstą zoną. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2000/75/EB 6 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyta, kad jei mėlynojo liežuvio ligos viruso atsiradimas yra oficialiai patvirtintas, oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas turi taikyti tos direktyvos 4 straipsnyje nurodytas tam tikras priemones ir tiems ūkiams, kurie yra 20 km spinduliu aplink užkrėstą ūkį. Šios priemonės yra skirtos neleisti ligai plisti pradinėje būsenoje po viruso patekimo į naujai užkrėstą zoną.

| (3) | Tačiau, remiantis 6 straipsnio 2 dalimi, nukentėjusios valstybės narės gali koreguoti šias priemones, atsižvelgdamos į teigiamus rizikos vertinimo rezultatus, kuriuose atsižvelgiama į geografinius, epidemiologinius, ekologinius, entomologinius, meteorologinius ir istorinius duomenis bei aktyvios priežiūros rezultatus, įskaitant gyvūnų, kurių serologinių tyrimų rezultatai yra teigiami, skaičių, paplitusį viruso serotipą ir tikėtinų pernešėjų atsiradimą. |
| --- | --- |

(3)

Tačiau, remiantis 6 straipsnio 2 dalimi, nukentėjusios valstybės narės gali koreguoti šias priemones, atsižvelgdamos į teigiamus rizikos vertinimo rezultatus, kuriuose atsižvelgiama į geografinius, epidemiologinius, ekologinius, entomologinius, meteorologinius ir istorinius duomenis bei aktyvios priežiūros rezultatus, įskaitant gyvūnų, kurių serologinių tyrimų rezultatai yra teigiami, skaičių, paplitusį viruso serotipą ir tikėtinų pernešėjų atsiradimą.

| (4) | Todėl tikslinga nustatyti reikalavimus dėl judėjimo draudimo netaikymo gyvūnams (įskaitant Bendrijos vidaus prekybai ir eksportuoti skirtus gyvūnus), išvežamiems iš 20 km spinduliu aplink užkrėstą ūkį esančios teritorijos, gavus išankstinį paskirties vietos kompetentingos institucijos patvirtinimą. |
| --- | --- |

(4)

Todėl tikslinga nustatyti reikalavimus dėl judėjimo draudimo netaikymo gyvūnams (įskaitant Bendrijos vidaus prekybai ir eksportuoti skirtus gyvūnus), išvežamiems iš 20 km spinduliu aplink užkrėstą ūkį esančios teritorijos, gavus išankstinį paskirties vietos kompetentingos institucijos patvirtinimą.

| (5) | 2005 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimu 2005/393/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga, ir judėjimui iš šių zonų arba per šias zonas taikomų reikalavimų (2) nustatyta, kad turi būti apibrėžtos bendrosios geografinės sritys, kuriose valstybės narės turi nustatyti apsaugos ir priežiūros zonas (toliau – ribojimų taikymo zonos), susijusias su mėlynojo liežuvio liga. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimu 2005/393/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga, ir judėjimui iš šių zonų arba per šias zonas taikomų reikalavimų (2) nustatyta, kad turi būti apibrėžtos bendrosios geografinės sritys, kuriose valstybės narės turi nustatyti apsaugos ir priežiūros zonas (toliau – ribojimų taikymo zonos), susijusias su mėlynojo liežuvio liga.

| (6) | 1993 m. liepos 2 d. Komisijos sprendime 93/444/EEB dėl išsamių taisyklių, reguliuojančių Bendrijos vidaus prekybą tam tikrais gyvais gyvūnais ir produktais, skirtais eksportuoti į trečiąsias šalis (3), nustatyta, kad su eksportuoti skirtais gyvūnais iki išvežimo iš Bendrijos punkto būtų kartu siunčiamas sertifikatas, kuriame, jei reikia, nurodomos Bendrijos teisės aktais skersti skirtiems gyvūnams nustatytos papildomos garantijos. Atitinkamai, sertifikate eksportuoti skirtiems gyvūnams turėtų būti nuoroda į bet kokį apdorojimą insekticidais, atliktą vadovaujantis Sprendimu 2005/393/EB. |
| --- | --- |

(6)

1993 m. liepos 2 d. Komisijos sprendime 93/444/EEB dėl išsamių taisyklių, reguliuojančių Bendrijos vidaus prekybą tam tikrais gyvais gyvūnais ir produktais, skirtais eksportuoti į trečiąsias šalis (3), nustatyta, kad su eksportuoti skirtais gyvūnais iki išvežimo iš Bendrijos punkto būtų kartu siunčiamas sertifikatas, kuriame, jei reikia, nurodomos Bendrijos teisės aktais skersti skirtiems gyvūnams nustatytos papildomos garantijos. Atitinkamai, sertifikate eksportuoti skirtiems gyvūnams turėtų būti nuoroda į bet kokį apdorojimą insekticidais, atliktą vadovaujantis Sprendimu 2005/393/EB.

| (7) | Tikslinga nustatyti gyvūnų ir transporto priemonių, kurių paskirties vieta yra už ribojimų taikymo zonos ribų arba kurie vežami per teritorijas, esančias už ribojimo taikymo zonos ribų, apdorojimo leistinais insekticidais ribojimų taikymo zonose esančiose pakrovimo vietose sąlygas. Jeigu gabenant gyvūnus tranzitu per ribojimų taikymo zoną yra nustatyta poilsio trukmė kontrolės punkte, gyvūnai turi būti apsaugoti nuo užkrato pernešėjų. |
| --- | --- |

(7)

Tikslinga nustatyti gyvūnų ir transporto priemonių, kurių paskirties vieta yra už ribojimų taikymo zonos ribų arba kurie vežami per teritorijas, esančias už ribojimo taikymo zonos ribų, apdorojimo leistinais insekticidais ribojimų taikymo zonose esančiose pakrovimo vietose sąlygas. Jeigu gabenant gyvūnus tranzitu per ribojimų taikymo zoną yra nustatyta poilsio trukmė kontrolės punkte, gyvūnai turi būti apsaugoti nuo užkrato pernešėjų.

| (8) | Todėl Sprendimą 2005/393/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(8)

Todėl Sprendimą 2005/393/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (9) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2005/393/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2a straipsnis pakeičiamas taip:
  „2a straipsnis
  Nukrypti leidžianti nuostata, taikoma judėjimo draudimui
  1.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2000/75/EB 6 straipsnio 1 dalies c punkto, judėjimo draudimas 20 km zonoje netaikomas šiems gyvūnams:






  a) | gyvūnams, skirtiems ūkiui, kuris yra 20 km spindulio aplink užkrėstą ūkį zonoje; |
| --- | --- | --- |

1)

2a straipsnis pakeičiamas taip:

„2a straipsnis

Nukrypti leidžianti nuostata, taikoma judėjimo draudimui

1.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2000/75/EB 6 straipsnio 1 dalies c punkto, judėjimo draudimas 20 km zonoje netaikomas šiems gyvūnams:

a)

gyvūnams, skirtiems ūkiui, kuris yra 20 km spindulio aplink užkrėstą ūkį zonoje;

| b) | gyvūnams, skirtiems vežti tiesiai į skerdyklą, kuri yra ribojimų taikymo zonoje aplink siunčiantįjį ūkį; |
| --- | --- |

b)

gyvūnams, skirtiems vežti tiesiai į skerdyklą, kuri yra ribojimų taikymo zonoje aplink siunčiantįjį ūkį;

| c) | gyvūnams, skirtiems ūkiui, kuris yra ribojimų taikymo zonoje aplink siunčiantįjį ūkį ir už 20 km spindulio nuo užkrėstojo ūkio ribos, jeigu:






  i) | siunčiančiojo ir paskirties ūkių kompetentingos valdžios institucijos išdavė išankstinius patvirtinimus ir pateiktos visos gyvūnų sveikatos garantijos, kurių reikalauja tos kompetentingos institucijos dėl priemonių prieš mėlynojo liežuvio viruso plitimą ir taikoma apsauga nuo užkrato pernešėjų; arba |
| --- | --- | --- |

c)

gyvūnams, skirtiems ūkiui, kuris yra ribojimų taikymo zonoje aplink siunčiantįjį ūkį ir už 20 km spindulio nuo užkrėstojo ūkio ribos, jeigu:

i)

siunčiančiojo ir paskirties ūkių kompetentingos valdžios institucijos išdavė išankstinius patvirtinimus ir pateiktos visos gyvūnų sveikatos garantijos, kurių reikalauja tos kompetentingos institucijos dėl priemonių prieš mėlynojo liežuvio viruso plitimą ir taikoma apsauga nuo užkrato pernešėjų; arba

| ii) | atliktas sukėlėjo nustatymo tyrimas, kaip nustatyta II priedo A skirsnio 1 dalies c punkte, kurio metu ištyrus per 48 valandas iki išsiuntimo paimtą atitinkamo gyvūno, kurį bent nuo mėginio paėmimo laiko būtina apsaugoti nuo užkrato pernešėjų ir kurio negalima išvežti iš paskirties ūkio (išskyrus tiesiai skerdimui arba vadovaujantis to priedo A skirsniu), mėginį, gaunami neigiami rezultatai; |
| --- | --- |

ii)

atliktas sukėlėjo nustatymo tyrimas, kaip nustatyta II priedo A skirsnio 1 dalies c punkte, kurio metu ištyrus per 48 valandas iki išsiuntimo paimtą atitinkamo gyvūno, kurį bent nuo mėginio paėmimo laiko būtina apsaugoti nuo užkrato pernešėjų ir kurio negalima išvežti iš paskirties ūkio (išskyrus tiesiai skerdimui arba vadovaujantis to priedo A skirsniu), mėginį, gaunami neigiami rezultatai;

| d) | gyvūnams, skirtiems ūkiui arba vežamiems tiesiai į skerdyklą už ribojimų taikymo zonos aplink siunčiantįjį ūkį, įskaitant gyvūnus skirtus Bendrijos vidaus prekybai ar eksportui, jeigu:






  i) | valstybių narių, kuriose įsikūrę siunčiantysis ir paskirties ūkiai, kompetentingos valdžios institucijos išdavė išankstinius patvirtinimus ir pateiktos visos gyvūnų sveikatos garantijos, kurių reikalauja tos kompetentingos institucijos dėl priemonių prieš mėlynojo liežuvio viruso plitimą ir taikoma apsauga nuo užkrato pernešėjų; |
| --- | --- | --- |

d)

gyvūnams, skirtiems ūkiui arba vežamiems tiesiai į skerdyklą už ribojimų taikymo zonos aplink siunčiantįjį ūkį, įskaitant gyvūnus skirtus Bendrijos vidaus prekybai ar eksportui, jeigu:

i)

valstybių narių, kuriose įsikūrę siunčiantysis ir paskirties ūkiai, kompetentingos valdžios institucijos išdavė išankstinius patvirtinimus ir pateiktos visos gyvūnų sveikatos garantijos, kurių reikalauja tos kompetentingos institucijos dėl priemonių prieš mėlynojo liežuvio viruso plitimą ir taikoma apsauga nuo užkrato pernešėjų;

| ii) | laikomasi bent jau 3 ar 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

ii)

laikomasi bent jau 3 ar 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų;

| iii) | tuo atveju, jei gyvūnai skirti Bendrijos vidaus prekybai, kilmės valstybė narė užtikrina, kad į atitinkamus sveikumo sertifikatus, nustatytus Tarybos direktyvose 64/432/EEB, 91/68/EEB ir 92/65/EEB, arba, jeigu gyvūnai yra skirti eksportuoti, į sveikumo sertifikatą, nustatytą Tarybos direktyvoje 93/444/EEB, būtų papildomai įrašytas toks tekstas:
  „Gyvūnai atitinka Sprendimą 2005/393/EB“.“; |
| --- | --- |

iii)

tuo atveju, jei gyvūnai skirti Bendrijos vidaus prekybai, kilmės valstybė narė užtikrina, kad į atitinkamus sveikumo sertifikatus, nustatytus Tarybos direktyvose 64/432/EEB, 91/68/EEB ir 92/65/EEB, arba, jeigu gyvūnai yra skirti eksportuoti, į sveikumo sertifikatą, nustatytą Tarybos direktyvoje 93/444/EEB, būtų papildomai įrašytas toks tekstas:

„Gyvūnai atitinka Sprendimą 2005/393/EB“.“;

| 2) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  Gyvūnų gabenimas tranzitu
  1.   Gyvūnai, gabenami iš ribojimų taikymo zonos į sritis už ribojimų taikymo zonos, arba tranzitu per šią zoną, ir jiems gabenti skirtos transporto priemonės apdorojamos leistinais insekticidais pakrovimo vietose arba bet kuriuo atveju iki jų išgabenimo iš ribojimų taikymo zonos.
  Gyvūnai, siunčiami tranzitu per ribojimų taikymo zoną iš teritorijos už ribojimų taikymo zonos, ir jiems gabenti skirtos transporto priemonės apdorojamos leistinais insekticidais pakrovimo vietose arba bet kuriuo atveju iki jų išgabenimo iš ribojimų taikymo zonos.
  Jeigu gabenant gyvūnus tranzitu per ribojimų taikymo zoną yra nustatyta poilsio trukmė kontrolės punkte, gyvūnai turi būti apsaugoti nuo užkrato pernešėjų.
  2.   Į atitinkamus sveikumo sertifikatus, nustatytus Tarybos direktyvose 64/432/EEB, 91/68/EEB ir 92/65/EEB, Bendrijos vidaus prekybos atveju, arba į sveikumo sertifikatą, nustatytą Tarybos direktyvoje 93/444/EEB, jeigu gyvūnai yra skirti eksportuoti, papildomai įrašomas toks tekstas:
  „Apdorota insekticidais ... (įrašykite produkto pavadinimą) ... (įrašykite datą) ... val. (įrašykite laiką), laikantis Sprendimo 2005/393/EB.“
  3.   Kai ribojimų taikymo zonų epidemiologiškai aktualiose srityse nuo užkrato nešiotojo aktyvumo laikotarpio pabaigos praėjo daugiau nei 40 dienų, šio straipsnio 1 ir 2 dalys toliau nėra taikomos.
  Tačiau, jei remiantis Direktyvos 2000/75/EB 9 straipsnio 1 dalis b punkte nustatyta epidemijos priežiūros programa nustatoma, kad atitinkamoje ribojimų taikymo zonoje vėl prasidėjo užkrato pernešėjo aktyvumo laikotarpis, kompetentinga valdžios institucija užtikrina, kad tokia išimtis toliau nebus taikoma.“ |
| --- | --- |

2)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Gyvūnų gabenimas tranzitu

1.   Gyvūnai, gabenami iš ribojimų taikymo zonos į sritis už ribojimų taikymo zonos, arba tranzitu per šią zoną, ir jiems gabenti skirtos transporto priemonės apdorojamos leistinais insekticidais pakrovimo vietose arba bet kuriuo atveju iki jų išgabenimo iš ribojimų taikymo zonos.

Gyvūnai, siunčiami tranzitu per ribojimų taikymo zoną iš teritorijos už ribojimų taikymo zonos, ir jiems gabenti skirtos transporto priemonės apdorojamos leistinais insekticidais pakrovimo vietose arba bet kuriuo atveju iki jų išgabenimo iš ribojimų taikymo zonos.

Jeigu gabenant gyvūnus tranzitu per ribojimų taikymo zoną yra nustatyta poilsio trukmė kontrolės punkte, gyvūnai turi būti apsaugoti nuo užkrato pernešėjų.

2.   Į atitinkamus sveikumo sertifikatus, nustatytus Tarybos direktyvose 64/432/EEB, 91/68/EEB ir 92/65/EEB, Bendrijos vidaus prekybos atveju, arba į sveikumo sertifikatą, nustatytą Tarybos direktyvoje 93/444/EEB, jeigu gyvūnai yra skirti eksportuoti, papildomai įrašomas toks tekstas:

„Apdorota insekticidais ... (įrašykite produkto pavadinimą) ... (įrašykite datą) ... val. (įrašykite laiką), laikantis Sprendimo 2005/393/EB.“

3.   Kai ribojimų taikymo zonų epidemiologiškai aktualiose srityse nuo užkrato nešiotojo aktyvumo laikotarpio pabaigos praėjo daugiau nei 40 dienų, šio straipsnio 1 ir 2 dalys toliau nėra taikomos.

Tačiau, jei remiantis Direktyvos 2000/75/EB 9 straipsnio 1 dalis b punkte nustatyta epidemijos priežiūros programa nustatoma, kad atitinkamoje ribojimų taikymo zonoje vėl prasidėjo užkrato pernešėjo aktyvumo laikotarpis, kompetentinga valdžios institucija užtikrina, kad tokia išimtis toliau nebus taikoma.“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 21 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 327, 2000 12 22, p. 74. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/104/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 352).

1

(2)  OL L 130, 2005 5 24, p. 22. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/227/EB (OL L 98, 2007 4 13, p. 23).

2

(3)  OL L 208, 1993 8 19, p. 34.

3

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/40

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gegužės 21 d.

dėl karbarilo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos medžiagos, registracijų panaikinimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2093)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/355/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 8 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad valstybė narė gali per 12 metų nuo pranešimo apie šią direktyvą registruoti ir pateikti į rinką augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliųjų medžiagų, neįrašytų į šios direktyvos I priedą, ir kurie dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos yra rinkoje, kol šios medžiagos bus laipsniškai tiriamos pagal darbų programą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad valstybė narė gali per 12 metų nuo pranešimo apie šią direktyvą registruoti ir pateikti į rinką augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliųjų medžiagų, neįrašytų į šios direktyvos I priedą, ir kurie dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos yra rinkoje, kol šios medžiagos bus laipsniškai tiriamos pagal darbų programą.

| (2) | Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 703/2001 (3) nustatytos Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbų programos išsamios antrojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti siekiant jas įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše yra įrašytas karbarilas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 703/2001 (3) nustatytos Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbų programos išsamios antrojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti siekiant jas įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše yra įrašytas karbarilas.

| (3) | Karbarilo poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal Reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 ir (EB) Nr. 703/2001 išdėstytas nuostatas. Be to, šiais reglamentais skiriamos valstybės narės ataskaitų rengėjos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 451/2000 8 straipsnio 1 dalies nuostatas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) privalo pateikti atitinkamas vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas. Ispanija buvo paskirta ataskaitą apie karbarilą rengiančia valstybe nare, o visa reikalinga informacija buvo pateikta 2004 m. balandžio 29 d. |
| --- | --- |

(3)

Karbarilo poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal Reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 ir (EB) Nr. 703/2001 išdėstytas nuostatas. Be to, šiais reglamentais skiriamos valstybės narės ataskaitų rengėjos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 451/2000 8 straipsnio 1 dalies nuostatas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) privalo pateikti atitinkamas vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas. Ispanija buvo paskirta ataskaitą apie karbarilą rengiančia valstybe nare, o visa reikalinga informacija buvo pateikta 2004 m. balandžio 29 d.

| (4) | Šią vertinimo ataskaitą valstybės narės ir Europos maisto saugos tarnyba peržiūrėjo ir 2006 m. gegužės 12 d. pateikė Komisijai kaip EMST bendros peržiūros išvadas dėl veikliosios medžiagos pesticido karbarilo keliamo pavojaus vertinimo (4). Šią ataskaitą valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2006 m. rugsėjo 29 d. pateikė kaip Komisijos karbarilo peržiūros ataskaitą. |
| --- | --- |

(4)

Šią vertinimo ataskaitą valstybės narės ir Europos maisto saugos tarnyba peržiūrėjo ir 2006 m. gegužės 12 d. pateikė Komisijai kaip EMST bendros peržiūros išvadas dėl veikliosios medžiagos pesticido karbarilo keliamo pavojaus vertinimo (4). Šią ataskaitą valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2006 m. rugsėjo 29 d. pateikė kaip Komisijos karbarilo peržiūros ataskaitą.

| (5) | Vertinant šią veikliąją medžiagą buvo nustatyta keletas susirūpinimą keliančių problemų. Visų pirma remiantis turimais duomenimis nebuvo įrodyta, kad poveikis vartotojams yra priimtinas. Turima informacija rodo, kad medžiagoje yra metabolitų, kurių toksiškumas prilygsta veikliosios medžiagos toksiškumui, o nustatyta jų koncentracija yra tokia, kad neatsižvelgti į jų toksiškumą negalima. Be to, rūpestį kelia tai, kad šiai veikliajai medžiagai gali būti būdingos kancerogeninės savybės. Medžiaga kelia didelį ilgalaikį pavojų vabzdžiaėdžiams paukščiams ir labai didelį ūmų pavojų žolėdžiams žinduoliams, taip pat itin didelį ūmų ir ilgalaikį pavojų vandens organizmams ir didelį pavojų naudingiems nariuotakojams. |
| --- | --- |

(5)

Vertinant šią veikliąją medžiagą buvo nustatyta keletas susirūpinimą keliančių problemų. Visų pirma remiantis turimais duomenimis nebuvo įrodyta, kad poveikis vartotojams yra priimtinas. Turima informacija rodo, kad medžiagoje yra metabolitų, kurių toksiškumas prilygsta veikliosios medžiagos toksiškumui, o nustatyta jų koncentracija yra tokia, kad neatsižvelgti į jų toksiškumą negalima. Be to, rūpestį kelia tai, kad šiai veikliajai medžiagai gali būti būdingos kancerogeninės savybės. Medžiaga kelia didelį ilgalaikį pavojų vabzdžiaėdžiams paukščiams ir labai didelį ūmų pavojų žolėdžiams žinduoliams, taip pat itin didelį ūmų ir ilgalaikį pavojų vandens organizmams ir didelį pavojų naudingiems nariuotakojams.

| (6) | Komisija paragino pranešėją pateikti savo pastabas apie peržiūros rezultatus ir apie tai, ar jis ketina toliau remti šios medžiagos įtraukimą. Pranešėjas pateikė savo pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos. Tačiau nepaisant pateiktų argumentų, pirmiau minėtos problemos liko neišspręstos, o remiantis pateikta informacija atlikti ir per Europos maisto saugos tarnybos ekspertų posėdžius apsvarstyti vertinimai neparodė, kad galima tikėtis, jog augalų apsaugos produktai, kuriuose yra karbarilo, siūlomomis naudojimo sąlygomis iš esmės atitinka Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija paragino pranešėją pateikti savo pastabas apie peržiūros rezultatus ir apie tai, ar jis ketina toliau remti šios medžiagos įtraukimą. Pranešėjas pateikė savo pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos. Tačiau nepaisant pateiktų argumentų, pirmiau minėtos problemos liko neišspręstos, o remiantis pateikta informacija atlikti ir per Europos maisto saugos tarnybos ekspertų posėdžius apsvarstyti vertinimai neparodė, kad galima tikėtis, jog augalų apsaugos produktai, kuriuose yra karbarilo, siūlomomis naudojimo sąlygomis iš esmės atitinka Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus.

| (7) | Todėl karbarilas neturėtų būti įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. |
| --- | --- |

(7)

Todėl karbarilas neturėtų būti įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

| (8) | Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad galiojančios augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra karbarilo, registracijos per nustatytą laikotarpį būtų panaikintos, nebeatnaujinamos ir kad nebūtų registruojami nauji produktai. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad galiojančios augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra karbarilo, registracijos per nustatytą laikotarpį būtų panaikintos, nebeatnaujinamos ir kad nebūtų registruojami nauji produktai.

| (9) | Bet koks valstybės narės suteikiamas lengvatinis laikotarpis turimoms augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra karbarilo, atsargoms sunaikinti, sandėliuoti, pateikti į rinką ir sunaudoti yra ribojamas iki dvylikos mėnesių, kad šios atsargos būtų naudojamos dar vieną auginimo sezoną. |
| --- | --- |

(9)

Bet koks valstybės narės suteikiamas lengvatinis laikotarpis turimoms augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra karbarilo, atsargoms sunaikinti, sandėliuoti, pateikti į rinką ir sunaudoti yra ribojamas iki dvylikos mėnesių, kad šios atsargos būtų naudojamos dar vieną auginimo sezoną.

| (10) | Šis sprendimas neapriboja galimybės teikti paraiškas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatas, siekiant įtraukti karbarilą į tos direktyvos I priedą. |
| --- | --- |

(10)

Šis sprendimas neapriboja galimybės teikti paraiškas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatas, siekiant įtraukti karbarilą į tos direktyvos I priedą.

| (11) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Veiklioji medžiaga karbarilas nėra įtraukiama į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

2 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra karbarilo, registracijos būtų panaikintos iki 2007 m. lapkričio 21 d.; |
| --- | --- |

a)

augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra karbarilo, registracijos būtų panaikintos iki 2007 m. lapkričio 21 d.;

| b) | nuo šio sprendimo paskelbimo dienos augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra karbarilo, nebūtų registruojami, o jų registracijos nebūtų atnaujinamos. |
| --- | --- |

b)

nuo šio sprendimo paskelbimo dienos augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra karbarilo, nebūtų registruojami, o jų registracijos nebūtų atnaujinamos.

3 straipsnis

Bet koks valstybei narei suteikiamas lengvatinis laikotarpis pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 6 dalį yra kuo trumpesnis ir baigiasi ne vėliau kaip 2008 m. lapkričio 21 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 21 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2007/25/EB (OL L 106, 2007 4 24, p. 34).

1

(2)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1044/2003 (OL L 151, 2003 6 19, p. 32).

2

(3)  OL L 98, 2001 4 7, p. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 80, 1–71, Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of carbaryl.

4

Conclusion regarding the peer review of pesticide risk assessment of carbaryl

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/42

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gegužės 21 d.

dėl trichlorfono neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tos medžiagos, registracijų panaikinimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2096)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/356/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 8 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad valstybė narė gali per 12 metų nuo pranešimo apie šią direktyvą registruoti ir pateikti į rinką augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliųjų medžiagų, neįrašytų į šios direktyvos I priedą, ir kurie dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos yra rinkoje, kol šios medžiagos bus laipsniškai tiriamos pagal darbų programą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad valstybė narė gali per 12 metų nuo pranešimo apie šią direktyvą registruoti ir pateikti į rinką augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliųjų medžiagų, neįrašytų į šios direktyvos I priedą, ir kurie dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos yra rinkoje, kol šios medžiagos bus laipsniškai tiriamos pagal darbų programą.

| (2) | Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 703/2001 (3) nustatytos Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbų programos išsamios antrojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti siekiant įtraukti jas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše įrašytas trichlorfonas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 (2) ir (EB) Nr. 703/2001 (3) nustatytos Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbų programos išsamios antrojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti siekiant įtraukti jas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Tame sąraše įrašytas trichlorfonas.

| (3) | Trichlorfono poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal Reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 ir (EB) Nr. 703/2001 išdėstytas nuostatas. Be to, šiais reglamentais skiriamos valstybės narės ataskaitų rengėjos pagal Reglamento (EB) Nr. 451/2000 8 straipsnio 1 dalies nuostatas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) privalo pateikti atitinkamas vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas. Ispanija buvo paskirta ataskaitą apie trichlorfoną rengiančia valstybe nare, o visa reikalinga informacija pateikta 2004 m. rugpjūčio 23 d. |
| --- | --- |

(3)

Trichlorfono poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjo pasiūlytais naudojimo atvejais buvo įvertintas pagal Reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 ir (EB) Nr. 703/2001 išdėstytas nuostatas. Be to, šiais reglamentais skiriamos valstybės narės ataskaitų rengėjos pagal Reglamento (EB) Nr. 451/2000 8 straipsnio 1 dalies nuostatas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) privalo pateikti atitinkamas vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas. Ispanija buvo paskirta ataskaitą apie trichlorfoną rengiančia valstybe nare, o visa reikalinga informacija pateikta 2004 m. rugpjūčio 23 d.

| (4) | Šią vertinimo ataskaitą valstybės narės ir Europos maisto saugos tarnyba persvarstė vertinimo darbo grupės posėdyje ir 2006 m. gegužės 12 d. pateikė Komisijai kaip Europos maisto saugos tarnybos vertinimo peržiūros išvadas dėl veikliosios medžiagos pesticido trichlorfono keliamo pavojaus (4). Šią ataskaitą valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2006 m. rugsėjo 29 d. pateikė kaip Komisijos trichlorfono peržiūros ataskaitą. |
| --- | --- |

(4)

Šią vertinimo ataskaitą valstybės narės ir Europos maisto saugos tarnyba persvarstė vertinimo darbo grupės posėdyje ir 2006 m. gegužės 12 d. pateikė Komisijai kaip Europos maisto saugos tarnybos vertinimo peržiūros išvadas dėl veikliosios medžiagos pesticido trichlorfono keliamo pavojaus (4). Šią ataskaitą valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2006 m. rugsėjo 29 d. pateikė kaip Komisijos trichlorfono peržiūros ataskaitą.

| (5) | Kadangi neatlikta pakankamai pagrįstų tyrimų, nebuvo galima įrodyti, kad naudoti šią medžiagą saugu. Remiantis turima informacija nebuvo įmanoma atlikti pavojaus vartotojams, operatoriams, darbuotojams ir pašaliniams asmenims vertinimą. Be to, įvertintas medžiagos išlikimas ir pasiskirstymas aplinkoje nebuvo visai aiškus, o jos ekotoksikologinės savybės buvo įvertintos tik iš dalies. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi neatlikta pakankamai pagrįstų tyrimų, nebuvo galima įrodyti, kad naudoti šią medžiagą saugu. Remiantis turima informacija nebuvo įmanoma atlikti pavojaus vartotojams, operatoriams, darbuotojams ir pašaliniams asmenims vertinimą. Be to, įvertintas medžiagos išlikimas ir pasiskirstymas aplinkoje nebuvo visai aiškus, o jos ekotoksikologinės savybės buvo įvertintos tik iš dalies.

| (6) | Komisija paragino pranešėją per keturias savaites pateikti pastabų apie bendros peržiūros rezultatus ir apie tai, ar jis ketina toliau remti šios medžiagos įtraukimą. Pranešėjas pateikė savo pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos. Tačiau, nepaisant pateiktų argumentų, pirmiau minėtos problemos liko neišspręstos, o remiantis pateikta informacija atlikti ir per Europos maisto saugos tarnybos ekspertų posėdžius apsvarstyti vertinimai neparodė, kad galima tikėtis, jog augalų apsaugos produktai, kuriuose yra trichlorfono, siūlomomis naudojimo sąlygomis iš esmės atitinka Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(6)

Komisija paragino pranešėją per keturias savaites pateikti pastabų apie bendros peržiūros rezultatus ir apie tai, ar jis ketina toliau remti šios medžiagos įtraukimą. Pranešėjas pateikė savo pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos. Tačiau, nepaisant pateiktų argumentų, pirmiau minėtos problemos liko neišspręstos, o remiantis pateikta informacija atlikti ir per Europos maisto saugos tarnybos ekspertų posėdžius apsvarstyti vertinimai neparodė, kad galima tikėtis, jog augalų apsaugos produktai, kuriuose yra trichlorfono, siūlomomis naudojimo sąlygomis iš esmės atitinka Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus.

| (7) | Todėl trichlorfonas neturėtų būti įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. |
| --- | --- |

(7)

Todėl trichlorfonas neturėtų būti įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

| (8) | Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad galiojančios augalų apsaugos produktų, kuriuose yra trichlorfono, registracijos per nustatytą laikotarpį būtų panaikintos, nebeatnaujinamos ir kad nebūtų registruojami nauji produktai. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad galiojančios augalų apsaugos produktų, kuriuose yra trichlorfono, registracijos per nustatytą laikotarpį būtų panaikintos, nebeatnaujinamos ir kad nebūtų registruojami nauji produktai.

| (9) | Bet koks valstybių narių suteikiamas lengvatinis laikotarpis turimoms augalų apsaugos produktų, kuriuose yra trichlorfono, atsargoms sunaikinti, sandėliuoti, pateikti į rinką ir naudoti turėtų būti ne ilgesnis kaip dvylika mėnesių, kad šias atsargas būtų galima naudoti ne ilgiau kaip dar vieną auginimo sezoną. |
| --- | --- |

(9)

Bet koks valstybių narių suteikiamas lengvatinis laikotarpis turimoms augalų apsaugos produktų, kuriuose yra trichlorfono, atsargoms sunaikinti, sandėliuoti, pateikti į rinką ir naudoti turėtų būti ne ilgesnis kaip dvylika mėnesių, kad šias atsargas būtų galima naudoti ne ilgiau kaip dar vieną auginimo sezoną.

| (10) | Šis sprendimas neapriboja galimybės teikti paraiškas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatas, siekiant įtraukti trichlorfoną į tos direktyvos I priedą. |
| --- | --- |

(10)

Šis sprendimas neapriboja galimybės teikti paraiškas pagal Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatas, siekiant įtraukti trichlorfoną į tos direktyvos I priedą.

| (11) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Veiklioji medžiaga trichlorfonas nėra įtraukiama į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

2 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | augalų apsaugos produktų, kuriuose yra trichlorfono, registracijos būtų panaikintos iki 2007 m. lapkričio 21 d.; |
| --- | --- |

a)

augalų apsaugos produktų, kuriuose yra trichlorfono, registracijos būtų panaikintos iki 2007 m. lapkričio 21 d.;

| b) | nuo 2007 m. gegužės 25 d. augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra trichlorfono, nebūtų registruojami, o jų registracijos nebūtų atnaujinamos pagal Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą. |
| --- | --- |

b)

nuo 2007 m. gegužės 25 d. augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra trichlorfono, nebūtų registruojami, o jų registracijos nebūtų atnaujinamos pagal Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą.

3 straipsnis

Bet koks valstybei narei suteikiamas lengvatinis laikotarpis pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 6 dalį yra kuo trumpesnis ir baigiasi ne vėliau kaip 2008 m. lapkričio 21 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 21 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2007/25/EB (OL L 106, 2007 4 24, p. 34).

1

(2)  OL L 55, 2000 2 29, p. 25. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1044/2003 (OL L 151, 2003 6 19, p. 32).

2

(3)  OL L 98, 2001 4 7, p. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 76, 1–62, Conclusion on the peer review of trichlorfon.

4

Scientific Report

Conclusion on the peer review of trichlorfon

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/44 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/44

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gegužės 22 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/393/EB dėl ribojimų taikymo zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 2091)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/357/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. lapkričio 20 d. Tarybos direktyvą 2000/75/EB, nustatančią mėlynojo liežuvio ligos kontrolės ir likvidavimo reikalavimus (1), ypač į jos 8 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 2000/75/EB išdėstyti kontrolės reikalavimai ir priemonės kovai su mėlynojo liežuvio liga Bendrijoje, įskaitant apsaugos bei priežiūros zonų nustatymą ir draudimą išvežti gyvūnus iš tų zonų. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 2000/75/EB išdėstyti kontrolės reikalavimai ir priemonės kovai su mėlynojo liežuvio liga Bendrijoje, įskaitant apsaugos bei priežiūros zonų nustatymą ir draudimą išvežti gyvūnus iš tų zonų.

| (2) | 2005 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendime 2005/393/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga, ir judėjimui iš tų zonų ir per tas zonas taikomų reikalavimų (2) nustatyta, kad reikia nustatyti bendrųjų geografinių sričių, kuriose valstybės narės nustato apsaugos ir priežiūros zonas (toliau – ribojimų taikymo zonos), susijusias su mėlynojo liežuvio liga, ribas. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendime 2005/393/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga, ir judėjimui iš tų zonų ir per tas zonas taikomų reikalavimų (2) nustatyta, kad reikia nustatyti bendrųjų geografinių sričių, kuriose valstybės narės nustato apsaugos ir priežiūros zonas (toliau – ribojimų taikymo zonos), susijusias su mėlynojo liežuvio liga, ribas.

| (3) | 2006 m. rugpjūčio viduryje ir rugsėjo pradžioje iš Belgijos, Vokietijos, Prancūzijos ir Nyderlandų gavusi pranešimą apie mėlynojo liežuvio ligos protrūkius, Komisija kelis kartus iš dalies keitė Sprendimą 2005/393/EB dėl atitinkamų ribojimų taikymo zonų nustatymo. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. rugpjūčio viduryje ir rugsėjo pradžioje iš Belgijos, Vokietijos, Prancūzijos ir Nyderlandų gavusi pranešimą apie mėlynojo liežuvio ligos protrūkius, Komisija kelis kartus iš dalies keitė Sprendimą 2005/393/EB dėl atitinkamų ribojimų taikymo zonų nustatymo.

| (4) | Vokietijai pateikus pagrįstą prašymą reikėtų iš dalies pakeisti ribojimų taikymo zonos ribas Vokietijoje. |
| --- | --- |

(4)

Vokietijai pateikus pagrįstą prašymą reikėtų iš dalies pakeisti ribojimų taikymo zonos ribas Vokietijoje.

| (5) | Todėl Sprendimas 2005/393/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Sprendimas 2005/393/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (6) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2005/393/EB I priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 22 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 327, 2000 12 22, p. 74. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/104/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 352).

1

(2)  OL L 130, 2005 5 24, p. 22. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/227/EB (OL L 98, 2007 4 13, p. 23).

2

---

PRIEDAS

Sprendimo 2005/393/EB I priede su Vokietija susijusių ribojimų taikymo zonų sąrašas F zonoje (8 serotipas) pakeičiamas taip:

„Vokietija:

Baden-Württemberg

Landkreis Böblingen

Landkreis Calw

Stadtkreis Baden-Baden

Landkreis Enzkreis

Landkreis Esslingen

Landkreis Freudenstadt

Landkreis Göppingen

Stadtkreis Heidelberg

Stadtkreis Heilbronn

Landkreis Heilbronn

Hohenlohekreis

Landkreis Karlsruhe

Stadtkreis Karlsruhe

Landkreis Ludwigsburg

Stadtkreis Mannheim

Main-Tauber-Kreis

Neckar-Odenwald-Kreis

Im Ortenaukreis: Achern, Appenweier, Bad Peterstal-Griesbach, Durbach, Kappelrodeck, Kehl, Lauf, Lautenbach, Neuried, Oberkirch, Offenburg, Oppenau, Ottenhöfen im Schwarzwald, Renchen, Rheinau, Sasbach, Sasbachwalden, Schutterwald, Seebach, Willstätt

Im Ostalbkreis: Abtsgmünd, Adelmannsfelden, Durlangen, Eschach, Göggingen, Gschwend, Iggingen, Jagstzell, Leinzell, Lorch, Mutlangen, Obergröningen, Rosenberg, Ruppertshofen, Schechingen, Schwäbisch Gmünd, Spraitbach, Täferrot, Waldstetten

Stadtkreis Pforzheim

Landkreis Rastatt

Rems-Murr-Kreis

Landkreis Reutlingen: Walddorfhäslach, Pliezhausen

Rhein-Neckar-Kreis

Landkreis Schwäbisch-Hall

Stadtkreis Stuttgart

Landkreis Tübingen

Bayern

Im Landkreis Ansbach: Adelshofen, Buch am Wald, Diebach, Gebsattel, Geslau, Insingen, Neusitz, Ohrenbach, Rothenburg ob der Tauber, Schillingsfürst, Schnelldorf, Steinsfeld, Wettringen, Windelsbach, Wörnitz

Landkreis Aschaffenburg

Stadt Aschaffenburg

Landkreis Bad Kissingen

Im Landkreis Hassberge: Gädheim, Theres

Landkreis Kitzingen ohne die Gemeinde Geiselwind

Landkreis Main-Spessart

Landkreis Miltenberg

Im Landkreis Neustadt a.d.Aisch-Bad Windsheim: Burgbernheim, Ergersheim, Gallmersgarten, Gollhofen, Hemmersheim, Ippesheim, Markt Bibart, Markt Nordheim, Oberickelsheim, Oberscheinfeld, Simmershofen, Sugenheim, Uffenheim, Weigenheim

Landkreis Rhön-Grabfeld

Landkreis Schweinfurt

Stadt Schweinfurt

Landkreis Würzburg

Stadt Würzburg

Brandenburg

Im Landkreis Prignitz: Besandten, Eldenburg, Wootz

Freie Hansestadt Bremen

Gesamtes Landesgebiet

Freie und Hansestadt Hamburg

Gesamtes Landesgebiet

Hessen

Gesamtes Landesgebiet

Mecklenburg-Vorpommen

Im Landkreis Ludwigslust: Belsch, Bengerstorf, Besitz, Stadt Boizenburg, Brahlstorf, Dersenow, Stadt Dömitz, Gresse, Greven, Gallin, Grebs-Niendorf, Karenz, Leussow, Stadt Lübtheen, Malk Göhren, Malliß, Neu Gülze, Neu Kaliß, Nostorf, Pritzier, Redefin, Schwanheide, Teldau, Tessin/Bzbg., Vellahn, Vielank, Warlitz

Niedersachsen

Gesamtes Landesgebiet

Nordrhein-Westfalen

Gesamtes Landesgebiet

Rheinland-Pfalz

Gesamtes Landesgebiet

Saarland

Gesamtes Landesgebiet

Sachsen-Anhalt

Landkreis Altmarkkreis Salzwedel

Landkreis Aschersleben-Staßfurt

Im Landkreis Bernburg: Güsten

Landkreis Bördekreis

Im Burgenlandkreis: Billroda, Bucha, Herrengosserstedt, Kahlwinkel, Lossa, Memleben, Saubach, Steinburg, Tromsdorf, Wangen, Wischroda, Wohlmirstedt

Landkreis Halberstadt

Im Landkreis Jerichower Land: Hohenwarte, Lostau

Landeshauptstadt Magdeburg

Im Kreis Mansfelder Land: Abberode, Ahlsdorf, Alterode, Annarode, Arnstedt, Benndorf, Bischofrode, Biesenrode, Bornstedt, Bräunrode, Braunschwende, Eisleben, Friesdorf, Gorenzen, Greifenhagen, Großörner, Harkerode, Helbra, Hergisdorf, Hermerode, Hettstedt, Klostermansfeld, Mansfeld, Möllendorf, Molmerswende, Osterhausen, Piskaborn, Quenstedt, Ritterode, Ritzgerode, Rothenschirmbach, Schmalzerode, Siebigerode, Stangerode, Sylda, Ulzigerode, Vatterode, Walbeck, Welbsleben, Wiederstedt, Wimmelburg, Wippra, Wolferode

Im Landkreis Merseburg-Querfurt: Farnstädt, Grockstädt, Leimbach, Querfurt, Schmon, Vitzenburg, Weißenschirmbach, Ziegelroda

Landkreis Ohre-Kreis

Landkreis Quedlinburg

Landkreis Sangerhausen

Im Landkreis Schönebeck: Atzendorf, Biere, Eickendorf, Förderstedt, Löbnitz (Bode), Schönebeck (Elbe), Welsleben

Im Landkreis Stendal: Aulosen, Badingen, Ballerstedt, Berkau, Bismark (Altmark), Boock, Bretsch, Büste, Dobberkau, Flessau, Gagel, Garlipp, Gladigau, Gollensdorf, Grassau, Groß Garz, Heiligenfelde, Hohenwulsch, Holzhausen, Insel, Käthen, Kläden, Könnigde, Kossebau, Kremkau, Krevese, Lückstedt, Lüderitz, Meßdorf, Möringen, Nahrstedt, Pollitz, Querstedt, Rochau, Rossau, Schäplitz, Schernebeck, Schinne, Schorstedt, Staats, Steinfeld, Tangerhütte, Uchtdorf, Uchtspringe, Vinzelberg, Volgfelde, Wanzer, Windberge, Wittenmoor

Landkreis Wernigerode

Schleswig-Holstein

Im Kreis Herzogtum Lauenburg: Alt Mölln, Aumühle, Bälau, Basedow, Basthorst, Besenthal, Börnsen, Borstorf, Breitenfelde, Bröthen, Brunstorf, Buchhorst, Büchen, Dahmker, Dalldorf, Dassendorf, Elmenhorst, Escheburg, Fitzen, Fuhlenhagen, Geesthacht, Göttin, Grabau, Grambek, Groß Pampau, Grove, Gudow, Gülzow, Güster, Hamfelde, Hamwarde, Havekost, Hohenhorn, Hornbek, Juliusburg, Kankelau, Kasseburg, Klein Pampau, Koberg, Köthel, Kollow, Kröppelshagen-Fahrendorf, Krüzen, Krukow, Kuddewörde, Langenlehsten, Lanze, Lauenburg/Elbe, Lehmrade, Linau, Lütau, Möhnsen, Mölln, Mühlenrade, Müssen, Niendorf/Stecknitz, Poggensee, Roseburg, Forstgutsbezirk Sachsenwald, Sahms, Schnakenbek, Schönberg, Schretstaken, Schulendorf, Schwarzenbek, Siebeneichen, Sirksfelde, Talkau, Tramm, Walksfelde, Wangelau, Wentorf bei Hamburg, Wentorf (Amt Sandesneben), Wiershop, Witzeeze, Wohltorf, Woltersdorf, Worth

Im Kreis Pinneberg: Appen, Barmstedt, Bevern, Bilsen, Bönningstedt, Bokholt-Hanredder, Borstel-Hohenraden, Bullenkuhlen, Ellerbek, Ellerhoop, Elmshorn, Groß Nordende, Halstenbek, Haselau, Haseldorf, Hasloh, Heede, Heidgraben, Heist, Hemdingen, Hetlingen, Holm, Klein Nordende, Klein Offenseth-Sparrieshoop, Kölln-Reisiek, Kummerfeld, Seester, Moorrege, Neuendeich, Pinneberg, Prisdorf, Quickborn, Raa-Besenbek, Rellingen, Schenefeld, Seester, Seestermühe, Seeth-Ekholt, Tangstedt, Tornesch, Uetersen, Wedel

Im Kreis Segeberg: Alveslohe, Ellerau, Henstedt-Ulzburg, Norderstedt

Im Kreis Steinburg: Altenmoor, Borsfleth, Engelbrechtsche Wildnis, Glückstadt, Herzhorn, Horst (Holstein), Kiebitzreihe, Kollmar, Neuendorf b. Elmshorn, Sommerland

Im Kreis Stormarn: Ahrensburg, Ammersbek, Bargteheide, Barsbuettel, Braak, Brunsbek, Delingsdorf, Glinde, Grande, Groenwohld, Grossensee, Grosshansdorf, Hamfelde, Hammoor, Hohenfelde, Hoisdorf, Jersbek, Koethel, Luetjensee, Oststeinbek, Rausdorf, Reinbek, Siek, Stapelfeld, Steinburg, Tangstedt, Todendorf, Trittau, Witzhave

Thüringen

Landkreis Eichsfeld

Stadt Eisenach

Stadt Erfurt

Landkreis Gotha

Landkreis Hildburghausen

Ilmkreis

Kyffhäuserkreis

Landkreis Nordhausen

Im Landkreis Saalfeld-Rudolstadt: Allendorf, Bad Blankenburg, Bechstedt, Dröbischau, Katzhütte, Königsee, Mellenbach-Glasbach, Meuselbach-Schwarzmühle, Oberhain, Remda-Teichel, Rottenbach, Rudolstadt, Schwarzburg

Landkreis Schmalkalden-Meiningen

Landkreis Sömmerda

Stadt Suhl

Unstrut-Hainich-Kreis

Wartburgkreis

Stadt Weimar

Landkreis Weimarer Land“

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/49

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUPT/1/2007

2007 m. gegužės 15 d.

dėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) dėl galimos ES krizės valdymo operacijos teisinės valstybės ir galimose kitose srityse Kosove vadovo įgaliojimų pratęsimo

(2007/358/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio,

atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 10 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP dėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) dėl galimos ES krizės valdymo operacijos teisinės valstybės ir galimose kitose srityse Kosove įsteigimo (1), ypač į jų 6 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Bendrųjų veiksmų 2006/304/BUSP 6 straipsnyje numatyta, kad Taryba įgalioja Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 25 straipsnį, įskaitant sprendimą generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu skirti ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovą. |
| --- | --- |

(1)

Bendrųjų veiksmų 2006/304/BUSP 6 straipsnyje numatyta, kad Taryba įgalioja Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 25 straipsnį, įskaitant sprendimą generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio pasiūlymu skirti ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovą.

| (2) | 2006 m. gegužės 2 d. PSK priėmė Sprendimą EUPT/1/2006 (2) dėl Casper Klynge paskyrimo ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovu. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gegužės 2 d. PSK priėmė Sprendimą EUPT/1/2006 (2) dėl Casper Klynge paskyrimo ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovu.

| (3) | 2006 m. gruodžio 11 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/918/BUSP (3), iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2007 m. gegužės 31 d. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gruodžio 11 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/918/BUSP (3), iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2007 m. gegužės 31 d.

| (4) | 2006 m. gruodžio 12 d. PSK priėmė Sprendimą EUPT/2/2006 (4), pratęsiantį ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) dėl galimos krizės valdymo operacijos teisinės valstybės ir galimose kitose srityse Kosove vadovo Casper Klynge įgaliojimus iki 2007 m. gegužės 31 d. |
| --- | --- |

(4)

2006 m. gruodžio 12 d. PSK priėmė Sprendimą EUPT/2/2006 (4), pratęsiantį ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) dėl galimos krizės valdymo operacijos teisinės valstybės ir galimose kitose srityse Kosove vadovo Casper Klynge įgaliojimus iki 2007 m. gegužės 31 d.

| (5) | 2007 m. gegužės 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/334/BUSP, iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2007 m. rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. gegužės 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/334/BUSP, iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2006/304/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2007 m. rugsėjo 1 d.

| (6) | Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovo Casper Klynge įgaliojimus pratęsti iki EUPT Kosovas įgaliojimų pabaigos. |
| --- | --- |

(6)

Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovo Casper Klynge įgaliojimus pratęsti iki EUPT Kosovas įgaliojimų pabaigos.

| (7) | Todėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovo įgaliojimai turėtų būti pratęsti iki EUPT Kosovas įgaliojimų pabaigos, |
| --- | --- |

(7)

Todėl ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) vadovo įgaliojimai turėtų būti pratęsti iki EUPT Kosovas įgaliojimų pabaigos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

ES planavimo grupės (EUPT Kosovas) dėl galimos ES krizės valdymo operacijos teisinės valstybės ir galimose kitose srityse Kosove vadovo Casper Klynge įgaliojimai pratęsiami iki EUPT Kosovas įgaliojimų pabaigos.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas iki EUPT Kosovo įgaliojimų pabaigos.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 15 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

C. von GOETZE

---

(1)  OL L 112, 2006 4 26, p. 19. Bendrieji veiksmai su pakeitimais, padarytais Bendraisiais veiksmais 2007/334/BUSP (OL L 125, 2007 5 15, p. 29).

1

(2)  OL L 130, 2006 5 18, p. 42.

2

(3)  OL L 349, 2006 12 12, p. 57.

3

(4)  OL L 365, 2006 12 21, p. 88.

4

---

| 25.5.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 133/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 133/51

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2007/359/BUSP

2007 m. gegužės 23 d.

iš dalies keičiantys Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo ir pratęsiantys jų galiojimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. lapkričio 25 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (1), kurie galioja 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. lapkričio 25 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (1), kurie galioja 12 mėnesių.

| (2) | 2006 m. lapkričio 13 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/773/BUSP, iš dalies keičiančius misijos įgaliojimus ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2007 m. gegužės 24 d. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. lapkričio 13 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2006/773/BUSP, iš dalies keičiančius misijos įgaliojimus ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2007 m. gegužės 24 d.

| (3) | 2007 m. gegužės 15 d. ir 16 d. ir palestiniečiai, ir Izraelis paprašė misiją pratęsti 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. gegužės 15 d. ir 16 d. ir palestiniečiai, ir Izraelis paprašė misiją pratęsti 12 mėnesių.

| (4) | 2007 m. gegužės 21 d. Politinis ir saugumo komitetas palankiai įvertino prašymą pratęsti ES PPM Rafah ir rekomendavo pratęsti misijos įgaliojimus dar 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. gegužės 21 d. Politinis ir saugumo komitetas palankiai įvertino prašymą pratęsti ES PPM Rafah ir rekomendavo pratęsti misijos įgaliojimus dar 12 mėnesių.

| (5) | Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP, |
| --- | --- |

(5)

Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP iš dalies keičiami taip:

| 1) | 13 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Finansinė orientacinė suma su misija susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2007 m. gegužės 25 d. iki 2008 m. gegužės 24 d. padengti yra 7 000 000 EUR.“ |
| --- | --- |

1)

13 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Finansinė orientacinė suma su misija susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2007 m. gegužės 25 d. iki 2008 m. gegužės 24 d. padengti yra 7 000 000 EUR.“

| 2) | 16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Jie netenka galios 2008 m. gegužės 24 d.“ |
| --- | --- |

2)

16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jie netenka galios 2008 m. gegužės 24 d.“

| 3) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:
  „17 straipsnis
  Šie bendrieji veiksmai peržiūrimi ne vėliau kaip 2008 m. kovo 31 d.“ |
| --- | --- |

3)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„17 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai peržiūrimi ne vėliau kaip 2008 m. kovo 31 d.“

2 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gegužės 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  OL L 327, 2005 12 14, p. 28. Bendrieji veiksmai su pakeitimais, padarytais Bendraisiais veiksmais 2006/773/BUSP (OL L 313, 2006 11 14, p. 15).

1

---