# Úřední věstník C 129/26.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 129 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4826. května 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 129

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4826. května 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2005/C 129/1 | Směnné kurzy vůči euro | 1 |
| 2005/C 129/2 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 129/3 | Strategie prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích | 3 |
| 2005/C 129/4 | Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny a prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace | 17 |
| 2005/C 129/5 | Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů ethanolu pocházejícího z Guatemaly a Pákistánu | 22 |
| 2005/C 129/6 | Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN) (Zařazení zboží) | 26 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2005/C 129/1

Směnné kurzy vůči euro

1

2005/C 129/2

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol) (
  1
  )

1

2

2005/C 129/3

Strategie prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích

3

2005/C 129/4

Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny a prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace

17

2005/C 129/5

Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů ethanolu pocházejícího z Guatemaly a Pákistánu

22

2005/C 129/6

Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN) (Zařazení zboží)

26

| | III   Oznámení |
| --- | --- |
| | Komise |
| 2005/C 129/7 | Změna oznámení o výběrovém řízení na poskytování vývozních náhrad pro celoomletou a dlouhozrnnou předpařenou (parboiled) rýži B do některých třetích zemí (Úř. věst. C 290, 27.11.2004) | 27 |

III   Oznámení

Komise

2005/C 129/7

Změna oznámení o výběrovém řízení na poskytování vývozních náhrad pro celoomletou a dlouhozrnnou předpařenou (parboiled) rýži B do některých třetích zemí (Úř. věst. C 290, 27.11.2004)

(Úř. věst. C 290, 27.11.2004)

27

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2005/C 129/8 | Oprava jednacího řádu Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků při Komisi Evropských společenství (Úř. věst. C 119, 20.5.2005) | 28 |

Opravy

2005/C 129/8

Oprava jednacího řádu Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků při Komisi Evropských společenství (Úř. věst. C 119, 20.5.2005)

(Úř. věst. C 119, 20.5.2005)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/1

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

25. května 2005

(2005/C 129/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2564 |
| JPY | japonský jen | 135,33 |
| DKK | dánská koruna | 7,4468 |
| GBP | britská libra | 0,68785 |
| SEK | švédská koruna | 9,1783 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5458 |
| ISK | islandská koruna | 81,11 |
| NOK | norská koruna | 8,0560 |
| BGN | bulharský lev | 1,9555 |
| CYP | kyperská libra | 0,5767 |
| CZK | česká koruna | 30,546 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 255,18 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6960 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 4,1834 |
| ROL | rumunský lei | 36 175 |
| SIT | slovinský tolar | 239,52 |
| SKK | slovenská koruna | 39,215 |
| TRY | turecká lira | 1,7455 |
| AUD | australský dolar | 1,6528 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5831 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,7770 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7648 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0828 |
| KRW | jihokorejský won | 1 257,28 |
| ZAR | jihoafrický rand | 8,2404 |
| CNY | čínský juan | 10,3986 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3151 |
| IDR | indonéská rupie | 11 906,27 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,774 |
| PHP | filipínské peso | 68,392 |
| RUB | ruský rubl | 35,2300 |
| THB | thajský baht | 50,486 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2564

JPY

japonský jen

135,33

DKK

dánská koruna

7,4468

GBP

britská libra

0,68785

SEK

švédská koruna

9,1783

CHF

švýcarský frank

1,5458

ISK

islandská koruna

81,11

NOK

norská koruna

8,0560

BGN

bulharský lev

1,9555

CYP

kyperská libra

0,5767

CZK

česká koruna

30,546

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

255,18

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6960

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

4,1834

ROL

rumunský lei

36 175

SIT

slovinský tolar

239,52

SKK

slovenská koruna

39,215

TRY

turecká lira

1,7455

AUD

australský dolar

1,6528

CAD

kanadský dolar

1,5831

HKD

hongkongský dolar

9,7770

NZD

novozélandský dolar

1,7648

SGD

singapurský dolar

2,0828

KRW

jihokorejský won

1 257,28

ZAR

jihoafrický rand

8,2404

CNY

čínský juan

10,3986

HRK

chorvatská kuna

7,3151

IDR

indonéská rupie

11 906,27

MYR

malajsijský ringgit

4,774

PHP

filipínské peso

68,392

RUB

ruský rubl

35,2300

THB

thajský baht

50,486

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/2

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.3543 – PKN Orlen/Unipetrol)

(2005/C 129/02)

(Text s významem pro EHP)

Dne 20. dubna 2005 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32005M3543. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32005M3543. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/3

---

Strategie prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích

(2005/C 129/03)

ÚVOD

Stále častěji jsou porušována práva duševního vlastnictví (PDV), přičemž v posledních letech nabývají tyto případy průmyslových rozměrů. K porušování dochází i přesto, že v současnosti již většina členů WTO přijala právní předpisy provádějící minimální normy prosazování PDV. Proto je nezbytné, aby se Evropská unie stále více soustředila na důrazné a účinné provádění právních předpisů týkajících se prosazování práva.

Tato strategie má přispět ke zlepšení situace ve třetích zemích. Jde o logické pokračování nedávných iniciativ, jako např. směrnice o prosazování práva (1), která uvádí v soulad právní předpisy týkající se prosazování práva v Evropské unii, a revize nařízení týkajícího se cel (2), kterým se stanoví opatření proti padělanému nebo pirátskému zboží na hranici Společenství.

Cílem této strategie je:

| — | poskytnou dlouhodobý plán pro postup Komise, jehož cílem je výrazně snížit úroveň porušování PDV ve třetích zemích; |
| --- | --- |

—

poskytnou dlouhodobý plán pro postup Komise, jehož cílem je výrazně snížit úroveň porušování PDV ve třetích zemích;

| — | popsat, seřadit podle priorit a koordinovat mechanismy, jež mají služby Komise pro dosažení svých cílů k dispozici (3); |
| --- | --- |

—

popsat, seřadit podle priorit a koordinovat mechanismy, jež mají služby Komise pro dosažení svých cílů k dispozici (3);

| — | informovat držitele práv a ostatní dotčené subjekty o prostředcích a opatřeních, které jsou již dostupné a mají být provedeny, a zvýšit jejich povědomí o tom, jak důležitá je jejich účast; |
| --- | --- |

—

informovat držitele práv a ostatní dotčené subjekty o prostředcích a opatřeních, které jsou již dostupné a mají být provedeny, a zvýšit jejich povědomí o tom, jak důležitá je jejich účast;

| — | posílit spolupráci s držiteli práv a jinými příslušnými soukromými subjekty tím, že tito budou vyzváni, aby se podíleli na určování priorit a zavádění spolupráce veřejného a soukromého odvětví v oblastech, jako je technická pomoc, informování veřejnosti atd. |
| --- | --- |

—

posílit spolupráci s držiteli práv a jinými příslušnými soukromými subjekty tím, že tito budou vyzváni, aby se podíleli na určování priorit a zavádění spolupráce veřejného a soukromého odvětví v oblastech, jako je technická pomoc, informování veřejnosti atd.

Tato strategie nemá:

| — | zavádět jednostranná řešení – je zřejmé, že jakákoli navrhovaná řešení budou vždy účinná pouze tehdy, budou-li seřazena podle priorit a bude-li je přijímající země považovat za důležitá. Komise je připravena napomáhat při vytváření takových podmínek; |
| --- | --- |

—

zavádět jednostranná řešení – je zřejmé, že jakákoli navrhovaná řešení budou vždy účinná pouze tehdy, budou-li seřazena podle priorit a bude-li je přijímající země považovat za důležitá. Komise je připravena napomáhat při vytváření takových podmínek;

| — | navrhnout univerzální přístup na podporu prosazování PDV – je nutné, aby přístup byl pružný a bral v úvahu různé potřeby, úroveň rozvoje, členství či nečlenství ve Světové obchodní organizaci (WTO) a hlavní problémy týkající se PDV (země výroby, tranzit nebo spotřeba zboží, které příslušné předpisy porušuje) v dotčených zemích; |
| --- | --- |

—

navrhnout univerzální přístup na podporu prosazování PDV – je nutné, aby přístup byl pružný a bral v úvahu různé potřeby, úroveň rozvoje, členství či nečlenství ve Světové obchodní organizaci (WTO) a hlavní problémy týkající se PDV (země výroby, tranzit nebo spotřeba zboží, které příslušné předpisy porušuje) v dotčených zemích;

| — | kopírovat ostatní modely prosazování PDV nebo vytvářet spojenectví proti určitým zemím – Komise je připravena a ochotna zlepšit spolupráci a vytvořit synergie se zeměmi, které sdílejí tytéž obavy a čelí podobným potížím. Je však důležité, aby se tato strategie soustředila především na kladné a konstruktivní úsilí. |
| --- | --- |

—

kopírovat ostatní modely prosazování PDV nebo vytvářet spojenectví proti určitým zemím – Komise je připravena a ochotna zlepšit spolupráci a vytvořit synergie se zeměmi, které sdílejí tytéž obavy a čelí podobným potížím. Je však důležité, aby se tato strategie soustředila především na kladné a konstruktivní úsilí.

NAVRHOVANÁ OPATŘENÍ K ŘEŠENÍ PROBLÉMU

1.   Určení prioritních zemí

Je důležité určit omezený počet zemí, na které by se mělo v rámci této strategie soustředit úsilí Komise (viz příloha I, oddíl 4.). Vzhledem k tomu, že lidské a finanční zdroje přidělené na prosazování PDV (4) jsou omezené, nelze předstírat, že lze naše opatření rozšířit rovnoměrně do všech zemí nebo třeba jen většiny zemí, kde k pirátství a padělání dochází. Mechanismus, pomocí něhož bude možné posoudit, které země/regiony mají nejvíce potíží nebo ve kterých zemích je opatření Společenství nejnaléhavěji potřeba, bude důležitým nástrojem pro úspěšné provedení této strategie.

Na konci roku 2002 Komise zahájila průzkum, který má vyhodnotit situaci ve třetích zemích ohledně porušování a prosazování PDV (5). Tento průzkum přesněji vymezil potíže, a proto mohla být na jeho základě vypracována diagnóza, na jejímž základě Komisi vypracovala tuto strategii. Zároveň poskytl důležité informace, díky nimž lze určit země, na které by se měly soustředit priority a kterým by měla být přidělena podstatná část našich omezených zdrojů.

Konkrétní opatření:

| — | Vytvořit mechanismus, na jehož základě se budou pravidelně provádět akce podobné „Průzkumu prosazování práva duševního vlastnictví ve třetích zemích“, a to prostřednictvím dotazníku, který bude rozšířen mezi subjekty, jako jsou zastoupení Komise, velvyslanectví členských států, držitelé práv a sdružení, obchodní komory atd. Odpovědi budou analyzovány a výsledky budou zveřejňovány. Takové výsledky spolu s dalšími spolehlivými zdroji informací, jež má Komise (6) k dispozici, by měly být základem pro obnovení seznamu prioritních zemí pro následné období. |
| --- | --- |

—

Vytvořit mechanismus, na jehož základě se budou pravidelně provádět akce podobné „Průzkumu prosazování práva duševního vlastnictví ve třetích zemích“, a to prostřednictvím dotazníku, který bude rozšířen mezi subjekty, jako jsou zastoupení Komise, velvyslanectví členských států, držitelé práv a sdružení, obchodní komory atd. Odpovědi budou analyzovány a výsledky budou zveřejňovány. Takové výsledky spolu s dalšími spolehlivými zdroji informací, jež má Komise (6) k dispozici, by měly být základem pro obnovení seznamu prioritních zemí pro následné období.

2.   Vícestranné/dvoustranné dohody

Dohoda o obchodních aspektech práv duševního vlastnictví (TRIPs) (7) obsahuje podrobnou kapitolu o nastavení minimálních norem prosazování PDV a technické spolupráce. Rovněž stanoví strukturu odpovědnou za sledování provádění ustanovení dohody a za konzultace mezi jednotlivými členy, tedy Radu TRIPs. Závěrem zavádí mechanismus, jehož prostřednictvím lze zabránit sporům a urovnat je. Díky těmto vlastnostem je dohoda TRIPs jedním z nejvhodnějších a nejúčinnějších nástrojů řešení potíží souvisejících s porušováním PDV.

Četné dvoustranné dohody zavedené Evropským společenstvím obsahují kapitolu věnovanou DV. Tato kapitola obvykle stanoví, že je nutné dosáhnout velmi vysokého standardu ochrany DV (včetně jeho prosazování). Většina dohod musí rovněž obsahovat doložku, která se týká odborné spolupráce v této oblasti. Tato ustanovení je třeba pečlivě sledovat a účinně provádět, zejména u „více problémových“ zemí.

Institucionální struktury těchto vícestranných a dvoustranných dohod (Rada TRIPs, přidružené výbory, Světová organizace duševního vlastnictví – WIPO atd.) je možné využívat ke sledování a projednávání právních předpisů a potíží s prosazováním již od velmi raného stadia. Umožňují strukturovaný politický dialog a mohou představovat fóra k předložení nových iniciativ nebo „včas varovat“, pokud vznikají problémy, a to dříve, než je nutné přijmout přísnější opatření.

Rovněž se předpokládá, že doložky týkajících se prosazování v budoucích vícestranných nebo dvouregionálních dohodách budou operativnější a že budou jasně definovat, co EU považuje za nejvyšší mezinárodní normy v této oblasti a jaké snahy se očekávají od jejich obchodních partnerů.

Konkrétní opatření:

| — | EU bude s ostatními obchodními partnery projednávat možnost zahájit iniciativu v Radě TRIPs s důrazem na skutečnost, že provádění požadavků TRIPs ve vnitrostátních právních předpisech pro boj s pirátstvím a paděláním se ukázalo jako nedostatečné a že dohoda TRIPs samotná má řadu nedostatků. |
| --- | --- |

—

EU bude s ostatními obchodními partnery projednávat možnost zahájit iniciativu v Radě TRIPs s důrazem na skutečnost, že provádění požadavků TRIPs ve vnitrostátních právních předpisech pro boj s pirátstvím a paděláním se ukázalo jako nedostatečné a že dohoda TRIPs samotná má řadu nedostatků.

| — | Rada TRIPs by například měla v budoucnosti zvážit mnohé kroky, jejichž cílem je řešit situaci, včetně rozšíření povinnosti zavést celní opatření pro zboží v tranzitu a zboží určené pro vývoz (8). |
| --- | --- |

—

Rada TRIPs by například měla v budoucnosti zvážit mnohé kroky, jejichž cílem je řešit situaci, včetně rozšíření povinnosti zavést celní opatření pro zboží v tranzitu a zboží určené pro vývoz (8).

| — | Zajistit, že bude neustále sledována shoda dohody TRIPs s právními předpisy, a to zejména v „prioritních“ zemích. |
| --- | --- |

—

Zajistit, že bude neustále sledována shoda dohody TRIPs s právními předpisy, a to zejména v „prioritních“ zemích.

| — | Vrátit se k přístupu v kapitole dvoustranných dohod týkající se PDV, a to včetně objasnění a posílení doložek týkajících se prosazování práva. Ačkoli při navrhování pravidel pro každé konkrétní jednání je důležité brát v úvahu situaci a schopnosti našich partnerů, nástroje jako např. nová směrnice EU o harmonizaci prosazování PDV v rámci Společenství i nové nařízení o clech týkající se padělaného a pirátského zboží, mohou představovat důležitý zdroj inspirace a užitečné měřítko. |
| --- | --- |

—

Vrátit se k přístupu v kapitole dvoustranných dohod týkající se PDV, a to včetně objasnění a posílení doložek týkajících se prosazování práva. Ačkoli při navrhování pravidel pro každé konkrétní jednání je důležité brát v úvahu situaci a schopnosti našich partnerů, nástroje jako např. nová směrnice EU o harmonizaci prosazování PDV v rámci Společenství i nové nařízení o clech týkající se padělaného a pirátského zboží, mohou představovat důležitý zdroj inspirace a užitečné měřítko.

| — | Na vrcholných schůzkách a v radách/výborech zřízených v rámci těchto dvoustranných dohod se systematičtěji věnovat otázkám týkajícím se prosazování práva. Aby Komise mohla obdržet od svých protějšků účinnou reakci, je důležité, aby od držitelů práv získala důvěryhodné a podrobné informace, a to buď přímo nebo prostřednictvím zastoupení ES nebo velvyslanectví členských států v dotčených zemích. |
| --- | --- |

—

Na vrcholných schůzkách a v radách/výborech zřízených v rámci těchto dvoustranných dohod se systematičtěji věnovat otázkám týkajícím se prosazování práva. Aby Komise mohla obdržet od svých protějšků účinnou reakci, je důležité, aby od držitelů práv získala důvěryhodné a podrobné informace, a to buď přímo nebo prostřednictvím zastoupení ES nebo velvyslanectví členských států v dotčených zemích.

3.   Politický dialog

Komise musí svým obchodním partnerům objasnit, že účinná ochrana DV, alespoň na úrovni stanovené v dohodě TRIPs, je zcela nezbytná a že prvním krokem při potírání pirátství a padělání je odpovídající úroveň prosazování přímo u zdroje, tj. v zemích, kde se toto zboží vyrábí a ze kterých se vyváží. Komise bude rovněž zdůrazňovat, že účinné prosazování je ve většině případů ve společném zájmu, ať již ze zdravotních nebo spotřebitelských důvodů nebo v širším smyslu proto, aby byly tyto země atraktivnější pro zahraniční investice. Při kontaktech s orgány na různé úrovni v dotčené zemi musí Komise důrazně vyjádřit, že je ochotna být nápomocna při zvyšování úrovně prosazování práva, ale také že bez váhání využije nástrojů, které má k dispozici, pokud nedostačující prosazování poškozuje držitele jejich práv.

Komise navíc prohlubuje spolupráci se zeměmi, které jsou tímto druhem postupů výrazně postiženy a které sdílejí tytéž obavy jako Společenství, například s Japonskem. Výsledkem bude větší rozsah výměny informací a také účast na společných iniciativách ve třetích zemích. Navíc by takové „společné podniky“ měly vést k racionalizaci zdrojů mezi zeměmi, které sdílejí stejné obavy a uskutečňují souběžné iniciativy.

Závěrem – zastoupení ES v „problematických“ zemích mohou hrát důležitou roli při navazování úzkých vztahů s místními subjekty, které se zabývají prosazováním práva, s držiteli práv v rámci Společenství, kteří v těchto zemích působí, a s velvyslanectvími členských států EU a s ostatními dotčenými zeměmi.

Konkrétní opatření:

| — | Sdělení „zlepšete prosazování práva“ by se mělo opakovat co nejčastěji a na co nevyšší úrovni při kontaktech Komise s orgány dotčených zemí a ve všech náležitých fórech, zejména v organizacích WTO a WIPO. Toto sdělení musí být vnímáno jako přednostní záležitost. |
| --- | --- |

—

Sdělení „zlepšete prosazování práva“ by se mělo opakovat co nejčastěji a na co nevyšší úrovni při kontaktech Komise s orgány dotčených zemí a ve všech náležitých fórech, zejména v organizacích WTO a WIPO. Toto sdělení musí být vnímáno jako přednostní záležitost.

| — | O tomto závazku zahrnout prosazování PDV do politického dialogu svědčí následující iniciativy: |
| --- | --- |

—

O tomto závazku zahrnout prosazování PDV do politického dialogu svědčí následující iniciativy:

| — | Na vrcholné schůzce EU a Japonska v roce 2003 se Komise a Japonsko dohodly na zlepšení dialogu v mnoha oblastech včetně PDV. Byla založena „Společná iniciativa EU a Japonska při prosazování PDV v Asii“, která se soustředila na prvky jako např. a) podrobné sledování pokroku asijských zemí v dané oblasti; b) koordinování programů odborné pomoci a povinností; c) posílení snah EU a Japonska, jejichž cílem je zvýšit povědomí při potírání pirátství a padělání a podporovat intenzivnější prosazování PDV; d) přezkoumání možnosti spolupracovat v ostatních oblastech PDV. Tato iniciativa se provádí v rámci ročního pracovního plánu, který obsahuje konkrétní činnosti. |
| --- | --- |

—

Na vrcholné schůzce EU a Japonska v roce 2003 se Komise a Japonsko dohodly na zlepšení dialogu v mnoha oblastech včetně PDV. Byla založena „Společná iniciativa EU a Japonska při prosazování PDV v Asii“, která se soustředila na prvky jako např. a) podrobné sledování pokroku asijských zemí v dané oblasti; b) koordinování programů odborné pomoci a povinností; c) posílení snah EU a Japonska, jejichž cílem je zvýšit povědomí při potírání pirátství a padělání a podporovat intenzivnější prosazování PDV; d) přezkoumání možnosti spolupracovat v ostatních oblastech PDV. Tato iniciativa se provádí v rámci ročního pracovního plánu, který obsahuje konkrétní činnosti.

| — | Na vrcholné schůzce mezi EU a Čínou v roce 2003 se Komise a Čína dohodly, že alespoň jednou ročně zorganizují „Dialog mezi EU a Čínou o duševním vlastnictví“. Mezi jiným by se diskuse měla soustředit na snahy o potírání pirátství a padělání, na institucionální reformy, oblasti související s prosazováním práva jako např. centrální a necentrální prosazování prostřednictvím celních, policejních, správních a soudních orgánů, na veřejné povědomí spotřebitelů a držitelů práv. První setkání se uskutečnilo v říjnu 2004. |
| --- | --- |

—

Na vrcholné schůzce mezi EU a Čínou v roce 2003 se Komise a Čína dohodly, že alespoň jednou ročně zorganizují „Dialog mezi EU a Čínou o duševním vlastnictví“. Mezi jiným by se diskuse měla soustředit na snahy o potírání pirátství a padělání, na institucionální reformy, oblasti související s prosazováním práva jako např. centrální a necentrální prosazování prostřednictvím celních, policejních, správních a soudních orgánů, na veřejné povědomí spotřebitelů a držitelů práv. První setkání se uskutečnilo v říjnu 2004.

| — | Úředníkům v prioritních zastoupeních bude poskytnuto základní školení, aby mohli nabídnout alespoň minimum informací subjektům setkávajícím se s problémy v oblasti prosazování práva. Záměrem je vytvořit síť mezi úředníky Komise v zastoupeních a zavést užší týmovou spolupráci mezi zastoupeními a ústředím. Týmová práce usnadní shromažďování informací a definování cílených opatření pro různé země a/nebo pro regionální přístup. |
| --- | --- |

—

Úředníkům v prioritních zastoupeních bude poskytnuto základní školení, aby mohli nabídnout alespoň minimum informací subjektům setkávajícím se s problémy v oblasti prosazování práva. Záměrem je vytvořit síť mezi úředníky Komise v zastoupeních a zavést užší týmovou spolupráci mezi zastoupeními a ústředím. Týmová práce usnadní shromažďování informací a definování cílených opatření pro různé země a/nebo pro regionální přístup.

4.   Podněty/technická spolupráce

Většina zemí s nedostatečnou úrovní prosazování práva bude tvrdit, že nemá dostatek zdrojů a že existují priority, které jsou důležitější, než ochrana DV práv. Prosazování DV je složitá činnost, která se týká mnoha oborů. Zahrnuje navrhování právních předpisů, školení soudců, policejních sil, celních úředníků a ostatních odborníků, zakládání agentur nebo pracovních skupin, zvyšování povědomí veřejnosti atd. Většinou z těchto potřeb se Komise může zabývat a do určité míry se jimi již zabývala prostřednictvím programů odborné spolupráce. Je však důležité zabývat se touto záležitostí více a hlouběji.

Odborná pomoc je činnost, kterou EU při přispívání ke zmírnění chudoby a k rozvoji upřednostňuje. Je tedy důležité prokázat, že odpovídající prosazování PDV může k tomuto cíli přispět tím, že propojí příležitosti k investování, převod technologií a know how, ochranu tradičních znalostí, zlepšování norem v oblasti zdraví a bezpečnosti atd.

Bude nutné zavést pružný přístup, který zohlední různé potřeby, úroveň rozvoje, členství nebo nečlenství ve Světové obchodní organizaci (WTO) a hlavní problémy přijímající země, pokud jde o PDV (země výroby, tranzit nebo spotřeba padělaného zboží). Jakékoli programy spolupráce budou účinné pouze tehdy, budou-li seřazeny podle priorit a bude-li je přijímající země považovat za důležité.

Je rovněž důležité sdílet informace a zajistit minimální úroveň synergie mezi hlavními poskytovateli odborné pomoci, např. Světovou celní organizací (WCO), členskými zeměmi a třetími zeměmi jako Japonsko, USA a jiné.

Na závěr je třeba zdůraznit následující potíže:

| i) | Ve většině případů se odborná spolupráce „řídí poptávkou“, je tedy třeba, aby o ni příjemce požádal. Je důležité učinit z ní žádost, která se „řídí dialogem“, jednáním o její důležitosti a výhodách pro příjemce. |
| --- | --- |

i)

Ve většině případů se odborná spolupráce „řídí poptávkou“, je tedy třeba, aby o ni příjemce požádal. Je důležité učinit z ní žádost, která se „řídí dialogem“, jednáním o její důležitosti a výhodách pro příjemce.

| ii) | Jde o střednědobé až dlouhodobé řešení s malým počtem okamžitých výsledků. Tato strategie je však dlouhodobá a odpovídající prosazování práv je cílem, kterého nebude dosaženo pouze okamžitými kroky, zejména v případě nejméně rozvinutých zemí, které dosud nejsou požadavky TRIPs vázány. |
| --- | --- |

ii)

Jde o střednědobé až dlouhodobé řešení s malým počtem okamžitých výsledků. Tato strategie je však dlouhodobá a odpovídající prosazování práv je cílem, kterého nebude dosaženo pouze okamžitými kroky, zejména v případě nejméně rozvinutých zemí, které dosud nejsou požadavky TRIPs vázány.

| iii) | Provádění programů zahrnuje složitý správní proces. Proto je další posilování koordinace mezi službami Komise odpovědnými za různé aspekty prosazování PDV a mezi Komisí a třetími stranami nezbytnou součástí této strategie. |
| --- | --- |

iii)

Provádění programů zahrnuje složitý správní proces. Proto je další posilování koordinace mezi službami Komise odpovědnými za různé aspekty prosazování PDV a mezi Komisí a třetími stranami nezbytnou součástí této strategie.

Konkrétní opatření:

| — | Zajistit, aby alespoň zemím označeným jako prioritní bylo umožněno zahrnout duševní vlastnictví do programů technické pomoci souvisejících s obchodem nebo získat konkrétní programy DV. |
| --- | --- |

—

Zajistit, aby alespoň zemím označeným jako prioritní bylo umožněno zahrnout duševní vlastnictví do programů technické pomoci souvisejících s obchodem nebo získat konkrétní programy DV.

| — | Komise by zejména chtěla rozšířit odbornou pomoc do Latinské Ameriky, neboť jde o region, kde je možné prosazování práv zlepšit a v němž žádný program neexistuje. |
| --- | --- |

—

Komise by zejména chtěla rozšířit odbornou pomoc do Latinské Ameriky, neboť jde o region, kde je možné prosazování práv zlepšit a v němž žádný program neexistuje.

| — | Existuje mnoho programů, jejichž součástí je PDV. Některé z nich, jako např. ECAP (9) I a II pro země ASEAN (Sdružení národů jihovýchodní Asie) nebo později sjednaný program PDV mezi EU a Čínou, jsou určeny konkrétně na poskytování pomoci na PDV. Jiné se mají obecně týkat záležitostí souvisejících s obchodem, ale jejich cíle mohou zahrnovat PDV, např. WTO II (10) a Small Project Facility (projekt týkající se menších iniciativ) (11) pro Čínu; programy technické spolupráce v rámci dohody z Cotonou pro země Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT); nebo programy CARDS (12) pro země Balkánu. Komise zajistí, aby složka prosazování PDV byla těmito programy vhodně pokryta. |
| --- | --- |

—

Existuje mnoho programů, jejichž součástí je PDV. Některé z nich, jako např. ECAP (9) I a II pro země ASEAN (Sdružení národů jihovýchodní Asie) nebo později sjednaný program PDV mezi EU a Čínou, jsou určeny konkrétně na poskytování pomoci na PDV. Jiné se mají obecně týkat záležitostí souvisejících s obchodem, ale jejich cíle mohou zahrnovat PDV, např. WTO II (10) a Small Project Facility (projekt týkající se menších iniciativ) (11) pro Čínu; programy technické spolupráce v rámci dohody z Cotonou pro země Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT); nebo programy CARDS (12) pro země Balkánu. Komise zajistí, aby složka prosazování PDV byla těmito programy vhodně pokryta.

| — | V případě „producentských“ zemí se centrum programů spolupráce musí přesunout z pomoci při navrhování právních předpisů na strategie, které se orientují spíše na prosazování, a to včetně školicích programů pro soudce, policisty a celníky. |
| --- | --- |

—

V případě „producentských“ zemí se centrum programů spolupráce musí přesunout z pomoci při navrhování právních předpisů na strategie, které se orientují spíše na prosazování, a to včetně školicích programů pro soudce, policisty a celníky.

| — | Je třeba zdůraznit, že tato praxe se již úspěšně zavádí konkrétně v oblasti celnictví (GŘ TAXUD). Existuje mnoho dohod o spolupráci v celní oblasti, které mimo jiné zahrnují důležitý nástroj prosazování PDV (celní kontroly padělaného zboží). Tyto dohody se zeměmi jako Indie a Čína (nová dohoda má být brzy uzavřena) jsou přínosné v oblasti školení a předávání našich zkušeností a metod těmto zemím. Navíc jsou příkladem, jak lze navázat na stávající požadavky TRIPs (viz kontrola vývozu a zboží v tranzitu vedle kontroly dovozů). Je pravděpodobné, že podobná dohoda může být uzavřena s Japonskem ještě v roce 2004. |
| --- | --- |

—

Je třeba zdůraznit, že tato praxe se již úspěšně zavádí konkrétně v oblasti celnictví (GŘ TAXUD). Existuje mnoho dohod o spolupráci v celní oblasti, které mimo jiné zahrnují důležitý nástroj prosazování PDV (celní kontroly padělaného zboží). Tyto dohody se zeměmi jako Indie a Čína (nová dohoda má být brzy uzavřena) jsou přínosné v oblasti školení a předávání našich zkušeností a metod těmto zemím. Navíc jsou příkladem, jak lze navázat na stávající požadavky TRIPs (viz kontrola vývozu a zboží v tranzitu vedle kontroly dovozů). Je pravděpodobné, že podobná dohoda může být uzavřena s Japonskem ještě v roce 2004.

| — | Výměna myšlenek a informací s jinými klíčovými poskytovateli technické spolupráce, například s WIPO, USA, Japonskem a některými členskými státy EU s cílem vyhnout se zdvojení úsilí a sdílet osvědčené postupy. |
| --- | --- |

—

Výměna myšlenek a informací s jinými klíčovými poskytovateli technické spolupráce, například s WIPO, USA, Japonskem a některými členskými státy EU s cílem vyhnout se zdvojení úsilí a sdílet osvědčené postupy.

| — | Zlepšit mechanismy dialogu s: i) WCO (v rámci koordinace GŘ TAXUD), aby se posoudila slučitelnost jejich technické pomoci s našimi postoji a schopnost vzájemně se doplňovat s našimi programy; ii) WIPO a ostatními poskytovateli pomoci (Evropský patentový úřad, Úřad pro ochranné známky a vzory EU atd.) s cílem sdílet informace a zlepšit koordinaci strategií. |
| --- | --- |

—

Zlepšit mechanismy dialogu s: i) WCO (v rámci koordinace GŘ TAXUD), aby se posoudila slučitelnost jejich technické pomoci s našimi postoji a schopnost vzájemně se doplňovat s našimi programy; ii) WIPO a ostatními poskytovateli pomoci (Evropský patentový úřad, Úřad pro ochranné známky a vzory EU atd.) s cílem sdílet informace a zlepšit koordinaci strategií.

| — | Důležitým prvkem dohody TRIPs (článek 67) je rovněž technická spolupráce, která „odpovídá“ cílům rozvojové agendy z Dohá. Lze uvažovat o začlenění iniciativy orientované na prosazování práva do tohoto rámce. |
| --- | --- |

—

Důležitým prvkem dohody TRIPs (článek 67) je rovněž technická spolupráce, která „odpovídá“ cílům rozvojové agendy z Dohá. Lze uvažovat o začlenění iniciativy orientované na prosazování práva do tohoto rámce.

5.   Urovnání sporů/postihy

Žádné pravidlo nemůže být opravdu účinné bez hrozby postihu. Země, kde je porušování DV systematické a v nichž vláda nepřijala žádné účinné opatření k řešení problému, by mohly být veřejně označeny. V nejkrajnějším případě by se mělo zvážit využití mechanismů pro urovnání sporů, které jsou stanoveny ve vícestranných a dvoustranných dohodách.

Výchozím bodem by mohl být stávající mechanismus nařízení o obchodních překážkách (NOP) (13). NOP je právní nástroj, který podnikům a výrobním odvětvím Společenství poskytuje právo podat stížnost, která zavazuje Komisi prošetřit a zhodnotit, zda existuje důkaz porušení mezinárodních obchodních pravidel, které mají nežádoucí obchodní dopad. Výsledně tento postup povede buď k vzájemně přijatelnému řešení problému nebo ke vzniku východiska pro urovnání sporu.

NOP má širokou škálu uplatnění zahrnující nejen zboží, ale do určité míry i služby a práva duševního vlastnictví, přičemž porušování pravidel týkajících se těchto práv má dopad na obchod mezi ES a třetí zemí.

Lze rovněž zvážit uplatnění dalších mechanismů souvisejících s obchodem. Například kromě mechanismu pro urovnávání sporů WTO zahrnuje EU také obdobné mechanismy v rostoucím počtu dvoustranných dohod, které se spustí v případech nedodržení požadovaných vysokých (nejvyšších) norem ochrany DV.

Nedostatečné prosazování práva je spíše důsledkem toho, jak pravidla jsou (nejsou) příslušnými orgány skutečně prováděna, než chybějícího právního řádu nebo zjevného rozporu mezi právním řádem a požadavky dohody TRIPs. Pokud se takové nedostatky stanou systémové, mohou být použity jako důkazy při urovnávání sporu.

Konkrétní opatření:

| — | Připomenout držitelům práv možnost využít mechanismus NOP v případech prokázaného porušení dohody TRIPs nebo vysokých (nejvyšších) norem, jak byly sjednány ve dvoustranných dohodách mezi ES a třetími zeměmi. Tento mechanismus se spustí podáním stížnosti. |
| --- | --- |

—

Připomenout držitelům práv možnost využít mechanismus NOP v případech prokázaného porušení dohody TRIPs nebo vysokých (nejvyšších) norem, jak byly sjednány ve dvoustranných dohodách mezi ES a třetími zeměmi. Tento mechanismus se spustí podáním stížnosti.

| — | Komise je připravena v jasně odůvodněných případech využít z moci úřední mechanismus WTO pro urovnání sporů a podobné nástroje pro urovnání sporů zahrnuté do našich dvoustranných dohodách v případě nedodržení vzájemně schválených norem ochrany DV. |
| --- | --- |

—

Komise je připravena v jasně odůvodněných případech využít z moci úřední mechanismus WTO pro urovnání sporů a podobné nástroje pro urovnání sporů zahrnuté do našich dvoustranných dohodách v případě nedodržení vzájemně schválených norem ochrany DV.

| — | Zvážit jiné mechanismy, které by mohly být využity pro snížení úrovně porušování PDV ve třetích zemích. |
| --- | --- |

—

Zvážit jiné mechanismy, které by mohly být využity pro snížení úrovně porušování PDV ve třetích zemích.

6.   Zavedení spolupráce veřejného a soukromého odvětví

Existuje mnoho společností a sdružení, které jsou již dlouho aktivní v potírání pirátství/padělání. Představují neocenitelný zdroj informací, ale jsou také klíčovými partnery pro iniciativy, jejichž cílem je zvýšení povědomí. Některé z těchto subjektů jsou již v nejvíce problematických zemích přítomny a jsou zde velmi aktivní.

Kromě nyní navrhovaných konkrétních opatření existují v rámci Komise další příklady iniciativ, jejichž cílem je vytvořit partnerství veřejného a soukromého odvětví, která přímo nebo nepřímo souvisejí s prosazováním PDV.

Jeden z těchto projektů zahrnoval vytvoření inovačních kontaktních středisek na podporu společností zabývajících se přenosem technologií (14). Do tohoto projektu jsou zapojeni lidé s četnými zkušenostmi v oblasti PDV (udělování licencí, převod PDV atd.) a tento projekt by se mohl využívat ke shromažďování informací o problémech s prosazováním práva ve třetích zemích. Tato síť dosud pokrývala pouze EU, ale uvažuje se o jejím rozšíření do třetích zemí. Existuje pilotní projekt s úřadem v Chile.

Již existuje „IPR Helpdesk“ (15), což je projekt na podporu tvořivosti a inovativnosti podporovaný Komisí. Cílem projektu Helpdesk není řešit stížnosti, ale poskytovat informace výrobnímu odvětví EU. V rámci projektu lze proto poskytovat rady společnostem, jejichž práva jsou ve třetích zemích porušována.

Závěrem, Komise má dlouholeté zkušenosti se zapojováním soukromých hospodářských subjektů do seminářů a školicích programů zabývajících se zejména prosazováním PDV na hranicích.

Konkrétní opatření:

| — | Podporovat vytvoření místních sítí DV začleňujících společnosti, sdružení a obchodní komory. Tato praxe se již zavádí v určitých klíčových zemích a bude ji aktivně podporovat GŘ OBCHOD. |
| --- | --- |

—

Podporovat vytvoření místních sítí DV začleňujících společnosti, sdružení a obchodní komory. Tato praxe se již zavádí v určitých klíčových zemích a bude ji aktivně podporovat GŘ OBCHOD.

| — | Zlepšit spolupráci se společnostmi a sdruženími, které jsou aktivní v potírání pirátství/padělání, a to mimo jiné výměnou informací o budoucích iniciativách a zajištěním střídavé účasti odborníků Komise a ze soukromých společností na akcích pořádaných druhou stranou. |
| --- | --- |

—

Zlepšit spolupráci se společnostmi a sdruženími, které jsou aktivní v potírání pirátství/padělání, a to mimo jiné výměnou informací o budoucích iniciativách a zajištěním střídavé účasti odborníků Komise a ze soukromých společností na akcích pořádaných druhou stranou.

7.   Zvyšování povědomí/čerpání z vlastních zkušeností

Lepší informovanost veřejnosti je dalším velmi podstatným rozměrem strategie. Tu lze rozdělit do následujících částí:

| i) | Zvýšení povědomí uživatelů/spotřebitelů ve třetích zemích. K tomu lze přistoupit dvěma způsoby: a) propagovat výhody PDV, pokud jde o podporu tvořivosti, investic, přenosu technologií, ochrany tradic a kvality; b) informovat o nebezpečích, která porušování PDV představuje pro oblast veřejného zdraví, ochrany spotřebitele, veřejné bezpečnosti atd. |
| --- | --- |

i)

Zvýšení povědomí uživatelů/spotřebitelů ve třetích zemích. K tomu lze přistoupit dvěma způsoby: a) propagovat výhody PDV, pokud jde o podporu tvořivosti, investic, přenosu technologií, ochrany tradic a kvality; b) informovat o nebezpečích, která porušování PDV představuje pro oblast veřejného zdraví, ochrany spotřebitele, veřejné bezpečnosti atd.

| ii) | Zvýšení povědomí držitelů práv. K tomu lze opět přistoupit dvěma způsoby: a) upozornit na rizika vzniklá obchodováním v určité zemi, kde není prosazování PDV účinné, a na minimální opatření, která musejí být přijata, jako například registrování práv DV v těchto zemích (malé a střední podniky často ani nežádají o ochranu svého duševního vlastnictví ve třetích zemích, kde vyrábějí nebo prodávají své zboží); b) zdůraznit nutnost využívat prostředky dostupné v těchto třetích zemích pro prosazování práv. Země, které jsou členy WTO (s výjimkou nejméně rozvinutých zemí), musely od roku 2000 provést minimální normy ochrany a prosazování PDV. Je zřejmé, že první kroky k ochraně a prosazování PDV musejí učinit samotní držitelé práv a že musejí v nejvyšší možné míře využívat dostupné mechanismy, než si budou moci oprávněně stěžovat na účinnost takové ochrany a prosazování. |
| --- | --- |

ii)

Zvýšení povědomí držitelů práv. K tomu lze opět přistoupit dvěma způsoby: a) upozornit na rizika vzniklá obchodováním v určité zemi, kde není prosazování PDV účinné, a na minimální opatření, která musejí být přijata, jako například registrování práv DV v těchto zemích (malé a střední podniky často ani nežádají o ochranu svého duševního vlastnictví ve třetích zemích, kde vyrábějí nebo prodávají své zboží); b) zdůraznit nutnost využívat prostředky dostupné v těchto třetích zemích pro prosazování práv. Země, které jsou členy WTO (s výjimkou nejméně rozvinutých zemí), musely od roku 2000 provést minimální normy ochrany a prosazování PDV. Je zřejmé, že první kroky k ochraně a prosazování PDV musejí učinit samotní držitelé práv a že musejí v nejvyšší možné míře využívat dostupné mechanismy, než si budou moci oprávněně stěžovat na účinnost takové ochrany a prosazování.

Konkrétní opatření:

| — | Komise nemá zdroje, aby sama vedla rozsáhlé kampaně s cílem zvyšovat povědomí ve třetích zemích. Tato činnost by se však mohla provádět pomocí výše uvedených prostředků, tedy jejím zahrnutím do stávajících programů technické spolupráce a do partnerství veřejného a soukromého odvětví. |
| --- | --- |

—

Komise nemá zdroje, aby sama vedla rozsáhlé kampaně s cílem zvyšovat povědomí ve třetích zemích. Tato činnost by se však mohla provádět pomocí výše uvedených prostředků, tedy jejím zahrnutím do stávajících programů technické spolupráce a do partnerství veřejného a soukromého odvětví.

| — | Služby Komise sponzorovaly návrh „Příručky pro prosazování práv duševního vlastnictví“. Tato příručka má pomoci především veřejným orgánům rozvojových a nejméně rozvinutých zemí v úsilí využívat systémy a postupy pro účinné prosazování PDV. Příručka se zabývá zejména nejběžnějšími problémy, s nimiž se tyto země při prosazování PDV potýkají, a poskytuje pokyny, jak dosáhnout účinné a dlouhodobé ochrany takových práv. Tato příručka uvádí užitečné zdroje, které mohou být prospěšné pro orgány a držitele práv, kteří čelí potížím. |
| --- | --- |

—

Služby Komise sponzorovaly návrh „Příručky pro prosazování práv duševního vlastnictví“. Tato příručka má pomoci především veřejným orgánům rozvojových a nejméně rozvinutých zemí v úsilí využívat systémy a postupy pro účinné prosazování PDV. Příručka se zabývá zejména nejběžnějšími problémy, s nimiž se tyto země při prosazování PDV potýkají, a poskytuje pokyny, jak dosáhnout účinné a dlouhodobé ochrany takových práv. Tato příručka uvádí užitečné zdroje, které mohou být prospěšné pro orgány a držitele práv, kteří čelí potížím.

| — | Tato příručka bude veřejně dostupná na internetových stránkách Komise. |
| --- | --- |

—

Tato příručka bude veřejně dostupná na internetových stránkách Komise.

8.   Institucionální spolupráce

Služby Komise odpovědné za různé aspekty prosazování PDV zesílí koordinaci a spolupráci s cílem posílit úlohu Komise. Aniž by byla se zvětšila míra byrokracie, je nutné:

| i) | dále zlepšovat výměnu informací a koordinaci mezi službami Komise odpovědnými za různé aspekty prosazování PDV; |
| --- | --- |

i)

dále zlepšovat výměnu informací a koordinaci mezi službami Komise odpovědnými za různé aspekty prosazování PDV;

| ii) | zjednodušit identifikaci a přístup vnějších subjektů (držitelů práv, orgánů třetích zemí atd.) ke službě odpovědné za konkrétní záležitost, která se jich týká. |
| --- | --- |

ii)

zjednodušit identifikaci a přístup vnějších subjektů (držitelů práv, orgánů třetích zemí atd.) ke službě odpovědné za konkrétní záležitost, která se jich týká.

Konkrétní opatření:

| — | Budou pravidelně pořádány setkání služeb Komise, která mají navazovat na iniciativy, jež jsou prováděny v rámci této strategie, a na nichž se budou projednávat dosažené výsledky a zahrnutí nových iniciativ. Dále bude zahájena intenzivnější spolupráce mezi službami Komise zabývajícími se otázkami technické pomoci, aby se podpořila pomoc související s prosazováním PDV pro příslušné třetí země. |
| --- | --- |

—

Budou pravidelně pořádány setkání služeb Komise, která mají navazovat na iniciativy, jež jsou prováděny v rámci této strategie, a na nichž se budou projednávat dosažené výsledky a zahrnutí nových iniciativ. Dále bude zahájena intenzivnější spolupráce mezi službami Komise zabývajícími se otázkami technické pomoci, aby se podpořila pomoc související s prosazováním PDV pro příslušné třetí země.

| — | Za účelem pomoci třetím stranám při pochopení rozdělení úkolů mezi různé služby Komise: |
| --- | --- |

—

Za účelem pomoci třetím stranám při pochopení rozdělení úkolů mezi různé služby Komise:

| — | Budou vytvořeny nové internetové stránky Komise, které budou obsahovat: a) stávající právní předpisy týkající se prosazování PDV; b) průvodce týkajícího se prosazování včetně kontaktních osob Komise pro různé druhy PDV a aspektů jejich prosazování, jakož i odkazy na různé internetové stránky týkající se různých služeb Komise, které se jimi zabývají. |
| --- | --- |

—

Budou vytvořeny nové internetové stránky Komise, které budou obsahovat: a) stávající právní předpisy týkající se prosazování PDV; b) průvodce týkajícího se prosazování včetně kontaktních osob Komise pro různé druhy PDV a aspektů jejich prosazování, jakož i odkazy na různé internetové stránky týkající se různých služeb Komise, které se jimi zabývají.

| — | Do stávajících internetových stránek každé služby Komise zabývající se různými aspekty PDV nebo určitými odvětvími budou vloženy křížové odkazy. |
| --- | --- |

—

Do stávajících internetových stránek každé služby Komise zabývající se různými aspekty PDV nebo určitými odvětvími budou vloženy křížové odkazy.

| — | Zajistí se koordinace s ostatními iniciativami Komise souvisejícími s PDV, například s inovační kontaktními středisky a IPR Helpdeskem, a jejich účinné přispění k cíli této strategie shromažďováním a šířením informací v soukromém odvětví. |
| --- | --- |

—

Zajistí se koordinace s ostatními iniciativami Komise souvisejícími s PDV, například s inovační kontaktními středisky a IPR Helpdeskem, a jejich účinné přispění k cíli této strategie shromažďováním a šířením informací v soukromém odvětví.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 je dostupná na adrese:

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1383/2003 ze dne 22. července 2003 je dostupné na adrese:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf

(3)  Tato strategie nemá žádný přímý dodatečný finanční dopad na rozpočet Evropské komise.

(4)  Odkaz na práva duševního vlastnictví v tomto dokumentu má širší význam, tj. zahrnuje autorská práva a související práva, ale rovněž obchodní známky, patenty, vzory, zeměpisná označení, nezveřejněné informace atd.

(5)  Souhrnné výsledky „Průzkumu prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích“ včetně podrobné zprávy pro každou jednotlivou zemi, a to pro všechny země, u kterých bylo získáno dostatečné množství informací, jsou dostupné na internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6)  Cenným zdrojem informací o původu, trase a povaze padělaného a pirátského zboží s místem určení ve Společenství nebo přepravované přes území Společenství jsou roční statistiky o zboží pocházejícím ze třetích zemí zabaveném celními orgány na hranicích Společenství. Tuto zprávu zveřejňuje GŘ TAXUD. Číselné údaje za rok 2003 je možné nalézt na internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_pirátství/index_en.htm

(7)  Dohoda o obchodních aspektech práv duševního vlastnictví, příloha 1C Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (TRIPs, Marrakéš 1994).

(8)  Článek 51 dohody TRIPs pouze stanoví, že členové jsou povinni zavést celní opatření pro dovážené zboží.

(9)  Program ES-ASEAN pro PDV obsahuje regionální a národní složku a pokrývá všechny oblasti PDV. Jeho hodnota je 5 milionů EUR. Další 2 miliony EUR mají být určeny na zahrnutí Laosu, Kambodže a Vietnamu. Tento projekt začal v roce 2000 a trvá 5 let.

(10)  WTO II je největší podpůrný program WTO související s podporou v Číně, jehož hodnota je 15 milionů EUR a u kterého Čína naznačila ochotu přispět dalšími 30 %. Bude navržena kapitola týkající se PDV. Tento program by měl být zahájen před koncem roku 2004.

(11)  Projekt, který má podporovat malé iniciativy v Číně. Iniciativy projektu v celkové hodnotě 9,6 milionů EUR a s dobou trvání 5 let se řídí poptávkou, ale bude se rovněž aktivně podporovat zahrnutí projektů souvisejících s PDV.

(12)  V rámci Programu pomoci Společenství na rekonstrukci, rozvoj a stabilizaci (CARDS) zemí západního Balkánu byl v červenci 2003 zahájen projekt nazvaný „Průmyslová práva a práva duševního vlastnictví“. Tento projekt bude trvat 36 měsíců a bude mít hodnotu 2,25 milionů EUR.

(13)  Nařízení Rady (ES) č. 3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Společenství podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace.

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/NOB/legis/adgreg06a.htm

(14)  Tento projekt je řízen GŘ ENTR. Více informací na stránce:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15)  http://www.ipr-helpdesk.org

---

PŘÍLOHA I

SOUVISLOSTI

1.   V čem spočívá problém?

Dohoda o obchodních aspektech práv duševního vlastnictví (TRIPs) jako první stanoví jednotný, ucelený a mnohostranný soubor pravidel upravujících všechny druhy práv duševního vlastnictví (PDV). Obsahuje rovněž podrobnou kapitolu, která stanoví minimální normy pro prosazování PDV schválené všemi členy WTO.

I přesto, že v současnosti již většina členů WTO přijala právní předpisy provádějící tyto minimální normy (1), rozsah pirátství a padělání každý rok roste. Tyto činnosti v posledních letech nabyly rozměrů průmyslového odvětví, neboť nabízejí vyhlídky na značné zisky a přitom pachatelům hrozí jen omezené riziko.

Proto již zjevně nepostačí omezit úsilí ES na pouhé sledování vzniku obecného právního rámce v členských státech WTO. Je nezbytné, aby se ES stále více soustředilo na důrazné a účinné provádění právních předpisů týkajících se prosazování práva.

Ve Společenství a na jeho vnějších hranicích proběhlo v posledních letech několik významných iniciativ. Již v roce 1994 přijalo ES tzv. celní nařízení (nařízení (ES) č. 3295/94), které umožnilo hraniční kontroly zaměřené proti dovozům padělaného zboží. Později roku 1998 vydala Komise zelenou knihu o boji proti padělkům a pirátství na jednotném trhu. Výsledkem reakcí na tuto zelenou knihu byl akční plán, který Komise předložila 30. listopadu 2000. Tento akční plán se postupně realizuje, konkrétně formou směrnice, která harmonizuje prosazování práv duševního vlastnictví v rámci Společenství, nařízení, které zlepšuje mechanismus vytvořený předchozím celním nařízením, kterým celní orgány zasahují proti padělanému nebo pirátskému zboží, i formou rozšíření pravomocí Europolu na pirátství a padělatelství a studie metodiky pro sběr, analýzu a srovnání údajů o padělcích a pirátství (2). Rozhodná výzva k posílení boje proti pirátství a padělání zazněla i ze závěrů předsednictví jarního zasedání Evropské rady roku 2003 (3). Proto Komise (generální ředitelství pro spravedlnost a vnitřní věci) zamýšlí zahájit v roce 2004 právní iniciativu v podobě návrhu rámcového rozhodnutí Rady o sblížení vnitrostátních právních předpisů a sankcí týkajících se padělání a pirátství.

Mimo území Společenství je však situace jiná. Vnitřní nástroje, které mají v případě porušení práv ve Společenství nebo v případě dovozu padělků do EU k dispozici držitelé těchto práv ze Společenství, nelze použít, pokud k takovému porušování dochází ve třetích zemích a výsledné zboží se spotřebuje v této zemi nebo se vyveze do jiné třetí země. I když k těmto porušením práva dochází vně Společenství, ovlivňuje přímo držitele práv ze Společenství.

2.   Proč na tom záleží a do jaké míry? Komu?

a)   Evropské společenství

Porušování PDV, které se na trhu projevuje formou rostoucího objemu pirátského a padělaného zboží, má velmi nepříznivý vliv na celou řadu různých oblastí. Nedůsledné prosazování duševního vlastnictví poškozuje zejména Společenství, které je trhem, který tradičně intenzivně investuje do zboží a služeb chráněných právy duševního vlastnictví, a který ze svého úsilí získává nemalou přidanou hodnotu. To platí i v případech, kdy k porušování dochází ve třetích zemích a pirátské či padělané zboží není určeno pro trh Společenství. Následuje několik negativních dopadů porušování duševního vlastnictví:

Hospodářské a sociální:
  Držitelům práv jsou odepřeny výnosy z investic do VaV, marketingu, tvůrčího úsilí, kontroly kvality atd. Negativně je ovlivněn podíl na trhu, objem prodeje, pověst, zaměstnanost a v konečném důsledku i životaschopnost některých činností a firem založených na duševním vlastnictví. Vysoká úroveň poškozování PDV odrazuje zahraniční investory a přenos technologií.

Ochrana zdraví a spotřebitelů:
  Pirátské a padělané zboží většinou vyrábí bezejmenné subjekty, které nedodržují zdravotní, bezpečnostní a jakostní požadavky a neposkytují žádný ponákupní servis, záruku, návod k použití, atd. Tento problém ilustrují rostoucí objemy zabavených padělaných léků, potravin (dokonce vody v lahvích), automobilových a letadlových dílů, elektrických přístrojů a hraček.

Veřejný pořádek a bezpečnost:
  Rostoucí obavy v posledních letech působí čím dál silnější zapojení zločinných organizací a někdy i teroristických skupin do rozsáhlého mezinárodního obchodu s padělaným a pirátským zbožím. Vysvětlením je zejména výnosnost těchto činností a riziko, které je ve srovnání s jinými zločineckými činnostmi nižší (4). V důsledku rozsahu tohoto problému a peněžních částek, které s ním souvisí, lze pirátství řešit stejně složitě jako obchod s drogami nebo praní špinavých peněz. Europol, Interpol a další policejní složky ve Společenství již vytvořily oddělení, která se zabývají výlučně touto oblastí.

Daňové:
  Vzhledem k tomu, že tato činnost je z povahy věci protiprávní a skrytá a že v ní platí nižší ceny, často okrádá stát z daňových výnosů (DPH, daň ze zisku, cla). Tato otázka je mimořádně citlivá v zemích, kde existují odvětví, která jsou pod přísným dohledem státu, např. odvětví tabáku, alkoholických nápojů, paliv atd.

b)   Třetí země

Proč by to mělo zajímat třetí země, které v oblasti PDV téměř nemají tradici, ale zato mají jen málo držitelů práv a někdy i průmysl a obchod, které mají z porušování PDV značný prospěch?

Odpověď na tuto otázku je podobná zdůvodnění v případě Společenství (viz výše). Důsledky porušování PDV, pokud jde o ochranu zdraví a spotřebitelů, organizovaný zločin a daňové ztráty, jsou očividné a pociťuje je Společenství i třetí země, v nichž k porušování dochází převážně. Proto tyto země mají (nebo by měly mít) bezprostřední zájem na boji proti pirátství a padělání.

Pokud jde o první bod (hospodářské a sociální důsledky), lze namítnout, že z prosazování práv DV, která jsou v držení firem ze Společenství, nezískají třetí země žádný přímý přínos. Naopak by se mohlo zdát, že tyto země využívají své zdroje na ochranu investic zahraničních subjektů (což je argument, který některé země často používají). Aby se tento argument podařilo vyvrátit, musí ES dosáhnout toho, aby tyto země pochopily, že účinné prosazování práv DV (i těch, které patří třetím stranám) je nezbytným nástrojem pro lákání zahraničních investic a přenosu technologií a know-how, a navíc ochrání místní držitele práv v rozvojových a nejméně rozvinutých zemích, kteří již dnes doplácejí na zcizování jejich duševního vlastnictví (5). Jde o řádnou správu věcí veřejných a mezinárodní důvěryhodnost, nemluvě o nutnosti dodržovat WTO a další mezinárodní a dvoustranné závazky. Ve středně- a dlouhodobém výhledu jde i o podporu místních autorů, vynálezců a investorů a o příspěvek k rozvoji těchto zemí.

Podceňování hodnoty práv duševního vlastnictví je jednou z příčin jejich neúčinného vynucování. Aby se podařilo posílit tento aspekt systému práv duševního vlastnictví, některým rozvíjejícím se (rychle) zemím by pomohlo, kdyby měly ohodnocena odvětví, která se na těchto právech primárně zakládají (6). Výsledkem by mohlo být docenění hodnoty PDV pro hospodářské prostředí dané země, ale i pro hospodářský, sociální a kulturní růst a rozvoj.

V nedávné minulosti se již objevily příklady zemí, v nichž nové konkurenční a čím dál složitější hospodářství zviditelnilo potřebu účinně chránit duševní vlastnictví proti domácímu i zahraničnímu porušování.

V některých „nejproblematičtějších“ zemích jsou si sice úřady na první pohled plně vědomy významu PDV pro rozvoj země a tamní držitelé práv se domáhají stejně přísného prosazování PDV jako držitelé práv ze zahraničí. Problémem však je, že pirátství/padělání představuje významnou složku hospodářství dané země. Proto je zřejmé, že existuje i širší pohled na věc, který nelze posuzovat jen z úhlu duševního vlastnictví. Řešení může přinést jen komplexní přístup, do kterého se zapojí orgány na státní, regionální a místní úrovni.

3.   Která PDV jsou porušována a která odvětví jsou nejvíce postižena?

Většina. Lidé se často mylně domnívají, že pirátství a padělání se především týká luxusních, sportovních a oděvních značek a CD/DVD s hudbou a počítačovými programy. Ve skutečnosti se významně porušuje téměř každé duševní vlastnictví a škála padělaných výrobků sahá od krabic na kukuřičné vločky po rostliny a semena, od náhradních dílů pro letadla k slunečním brýlím, od cigaret k lékům, od baterií AA k celým čerpacím stanicím. Velcí výrobci počítačových programů mohou být poškozeni se stejnou pravděpodobností jako malí výrobci určitého druhu čaje. Podrobné a spolehlivé informace o rozsahu a růstu problému nabízejí výroční statistiky vydávané celním odborem Komise, které zachycují počet a druh zabaveného pirátského a padělaného zboží ze třetích zemí (7).

Komise se domnívá, že velká většina problémů, s nimiž se potýkají držitelé různých práv duševního vlastnictví, je společná všem, a proto je lze nejúčinněji řešit pomocí integrovaného přístupu. Předkládaná strategie má za cíl zlepšit donucování práva proti porušování všech druhů duševního vlastnictví (autorských práv, ochranných známek, označení původu, patentů, vzorů atd.).

4.   Které jsou „prioritní“ země?

Nejproblematičtější země co do prosazování PDV lze vymezit podle několika různých kritérií (8). Lze je rozdělit na: a) zdrojové země; b) tranzitní země a c) cílové země. U každé z těchto skupin se budou lišit opatření, která jsou pro řešení problematiky nejvhodnější.

a)   Zdrojové země

Jde o země, v nichž výroba pirátského a padělaného zboží pro domácí spotřebu i vývoz dosahuje znepokojivých rozměrů. Velmi obtížně lze místo původu porušování PDV zjistit v případech digitálního pirátství na internetu.

V těchto zemích je nejdůležitější zlepšit účinnost a koordinaci policejních složek, soudů, celních orgánů a státní správy obecně. Stejně důležité je zajistit, aby právní řád ukládal za porušování tresty s odstrašujícím účinkem.

b)   Tranzitní země

V zájmu úplného obrazu o problematice by bylo chybou zaměřovat se pouze na země, které poškozují PDV tím, že na jejich území probíhá rozsáhlá výroba padělaného zboží. Pozornost je třeba věnovat i těm, které slouží jako dopravní uzel. Do této kategorie patří země, které jsou většinou zdánlivým místem původu většiny padělaného zboží zabaveného ve Společenství, přičemž příčinou ve většině případů bývá přesun padělaných výrobků v tranzitu a nikoli domácí výroba padělaného zboží. Velký objem zboží, které pochází z těchto zemí, ovšem naznačuje nedostatky v prosazování práva přinejmenším při hraničních kontrolách. Sítě organizovaného zločinu přitom těchto slabin využijí, aby vybudovaly dopravní cesty a ukryly pravý původ zboží.

K významnému snížení obejmu obchodování by pomohlo zlepšení dostupnosti opatření, která je třeba používat na hranicích, a zvýšení účinnosti celních orgánů především v oblasti tranzitu zboží.

c)   Cílové země

Ohledně strategie pro omezení porušování PDV je rovněž třeba vzít v úvahu země, které jsou hlavními místy určení vývozů padělaného zboží nebo trhem pro tyto výrobky.

Padělané zboží lze ve velkých objemech nalézt téměř v každé zemi. Problém s vymezením zemí, které jsou hlavními trhy pro pirátské zboží, spočívá v tom, že jde o velmi širokou problematiku, a to hned z několika (někdy i protichůdných) důvodů: mohou být příliš chudé na to, aby si kupovaly výrobky chráněné PDV, porušování PDV je v nich přijímáno nebo alespoň není odsuzováno, vyrábějí padělky ve velkém množství, někdy chybí možnost rozlišit pravé od padělaného, padělky jsou levnější. Proto je nutné soustředit prostředky na hlavní trhy oprávněných držitelů práv ve Společenství, kteří jsou porušováním PDV nejvíce poškozeni.

Při řešení problematiky spotřeby pirátského a padělaného zboží je nutné usilovat o zlepšování veřejného povědomí o negativních důsledcích a rizicích souvisejících s tímto jednáním. Rovněž je zapotřebí účinnějších celních kontrol při dovozu zboží a účinnějších reakcí ze strany policie a soudů proti sítím a jednotlivcům zapojeným do obchodu s tímto zbožím ve velkém.

5.   Jaká je situace ve Společenství?

Obecně vzato jsou Společenství a jeho členské státy uznávány jako oblast, kde má ochrana a prosazování PDV velmi vysokou úroveň, což lze prokázat na acquis a konkrétně i na nedávných krocích popsaných výše v bodě 1). V praktické oblasti podávají přehled o výsledcích orgánů členských států při zabavování padělaného zboží na hranicích zprávy jako např. výroční zpráva generálního ředitelství pro daně a celní unii (9).

Ovšem i ve Společenství se úroveň prosazování mezi členskými státy liší. Některé členské státy ještě mají prostor ke zlepšení současného stavu a k omezení přežívající výroby a prodeje pirátského a padělaného zboží. Ke zlepšení situace přispěje i nová směrnice týkající se harmonizace prosazování práv duševního vlastnictví ve Společenství.

6.   Které subjekty v Komisi jsou nejdůležitější pro prosazování PDV?

Za různé prvky prosazování PDV jsou odpovědná různá generální ředitelství Komise: Stručně:

| — | Generální ředitelství pro obchod se stará o vnější aspekty (mnohostranné a dvoustranné) této problematiky, tj. prosazování ve třetích zemích. Zastupuje rovněž Evropské společenství u WTO a zejména v radě TRIPs. |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro obchod se stará o vnější aspekty (mnohostranné a dvoustranné) této problematiky, tj. prosazování ve třetích zemích. Zastupuje rovněž Evropské společenství u WTO a zejména v radě TRIPs.

| — | Generální ředitelství pro vnitřní trh (MARKT) je odpovědné za politiku EU v oblasti duševního a průmyslového vlastnictví a zastupuje a vede jednání jménem Evropského společenství v různých výborech Světové organizace pro duševní vlastnictví (WIPO). GŘ MARKT bylo autorem výše zmíněné směrnice o prosazování práv. |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro vnitřní trh (MARKT) je odpovědné za politiku EU v oblasti duševního a průmyslového vlastnictví a zastupuje a vede jednání jménem Evropského společenství v různých výborech Světové organizace pro duševní vlastnictví (WIPO). GŘ MARKT bylo autorem výše zmíněné směrnice o prosazování práv.

| — | Generální ředitelství pro zemědělství (AGRI) odpovídá za vnitřní a vnější politiku EU a za právní předpisy EU v oblasti zeměpisných označení v zemědělství a v těchto záležitostech vede i různá vyjednávání. |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro zemědělství (AGRI) odpovídá za vnitřní a vnější politiku EU a za právní předpisy EU v oblasti zeměpisných označení v zemědělství a v těchto záležitostech vede i různá vyjednávání.

| — | Generální ředitelství pro daně a celní unii (TAXUD) řídí prosazování PDV na vnější hranici Společenství. GŘ TAXUD navrhlo výše uvedené celní nařízení. |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro daně a celní unii (TAXUD) řídí prosazování PDV na vnější hranici Společenství. GŘ TAXUD navrhlo výše uvedené celní nařízení.

| — | Generální ředitelství pro spravedlnost a vnitřní věci se částečně dělí o regulativní úkoly v případech, kdy prosazování PDV souvisí s donucováním práva uvnitř i vně Společenství. Konkrétní činnosti „v terénu“ v této oblasti převezme Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF). |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro spravedlnost a vnitřní věci se částečně dělí o regulativní úkoly v případech, kdy prosazování PDV souvisí s donucováním práva uvnitř i vně Společenství. Konkrétní činnosti „v terénu“ v této oblasti převezme Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF).

| — | Generální ředitelství pro rozvoj (DEV) a generální ředitelství pro vnější vztahy (RELEX) koordinují centrálně i prostřednictvím delegací EU ve třetích zemích pomoc Společenství určenou třetím a nejméně rozvinutým zemím, včetně pomoci v obchodní oblasti. Úřad pro spolupráci Europe Aid (AIDCO) řídí programy technické pomoci. |
| --- | --- |

—

Generální ředitelství pro rozvoj (DEV) a generální ředitelství pro vnější vztahy (RELEX) koordinují centrálně i prostřednictvím delegací EU ve třetích zemích pomoc Společenství určenou třetím a nejméně rozvinutým zemím, včetně pomoci v obchodní oblasti. Úřad pro spolupráci Europe Aid (AIDCO) řídí programy technické pomoci.

| — | Významným partnerem je i generální ředitelství pro podnikání (ENTR), které provozuje informační centrum v oblasti PDV (10) a má úzké vztahy s průmyslem (tedy i s velkým počtem držitelů práv DV). |
| --- | --- |

—

Významným partnerem je i generální ředitelství pro podnikání (ENTR), které provozuje informační centrum v oblasti PDV (10) a má úzké vztahy s průmyslem (tedy i s velkým počtem držitelů práv DV).

Výše uvedené představuje velmi důležitý prvek v účinnosti předkládané strategie. GŘ pro obchod a ostatní generální ředitelství působící v oblasti vnějších vztahů hrají při zlepšování prosazování PDV ve třetích zemích významnou a přesně stanovenou úlohu. Ovšem většina „provozní“ odpovědnosti v boji proti pirátství a padělání spočívá na členských státech a na ostatních generálních ředitelstvích. Nejviditelnější a/nebo bezprostřední výsledky v tomto boji budou vždy mít celní orgány, policie, soudy jednotlivých států, ale dosáhne jich i harmonizace právních předpisů a postupů a vytvoření mechanismu pro výměnu informací na úrovni Společenství. V těchto (většinou vnitrostátních) oblastech může GŘ pro obchod přispět jen omezeně. Pokud jde o prosazování ve třetích zemích, je situace ovšem jiná. V tomto případě mohou GŘ pro obchod a další útvary Komise odpovědné za vnější záležitosti v této oblasti ve spolupráci s delegacemi ES ve třetích zemích sehrát významnou úlohu při realizaci úkolů obsažených v této strategii.

---

(1)  Nejméně rozvinuté země musí upravit své právní předpisy podle požadavků dohody TRIPs do roku 2006.

(2)  Výtisk zašleme na základě žádosti zaslané na adresu MARKT-E4@cec.eu.int.

(3)  Jarní zasedání Evropské rady 2003: Závěry předsednictví:

| „37. | Evropská rada vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily využívání práv duševního vlastnictví tím, že podpoří opatření proti padělání a pirátství, které brzdí rozvoj trhu digitálního zboží a služeb; aby chránily patenty týkající se vynálezů využívaných prostřednictvím počítače ...“ |
| --- | --- |

„37.

(4)  V mnoha zemích jsou ostatní velmi výnosné zločinecké činnosti, jako např. obchod s drogami, spojeny s vážným rizikem (někdy i trestem smrti) a na boj s nimi jsou vyhrazeny značné prostředky. Prodej s padělaným zbožím je naopak vnímán jako poměrně neškodná činnost.

4

(5)  Viz. případy padělků některých značek rýžového vína v Číně nebo proslulé značky rybí omáčky ve Vietnamu.

5

Viz

(6)  Útvary Komise vydaly v roce 2003 studii nazvanou The economic importance of copyright (Hospodářský význam autorských práv)

6

The economic importance of copyright

(http://www.europa.eu.int/comm/internal_market/en/intprop/index.htm).

Podobné dokumenty vydávají i některé jednotlivé země, jako např. USA a Finsko, konkrétně pro odvětví související s autorskými právy („Copyright industries in the US Economy – Stephen E. Siwek & Gale Mosteller, připraveno pro Mezinárodní alianci duševního vlastnictví a The Economic Importance of Copyright Industries in Finland od Finské společnosti pro autorská práva“).

Copyright industries in the US Economy

The Economic Importance of Copyright Industries in Finland

(7)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

7

(8)  „Prioritní země“ lze vymezit podle následujících kritérií:

8

| — | informací získaných od držitelů práv ve Společenství a jiných zdrojů (delegací atd.) ohledně porušování PDV, |
| --- | --- |

—

informací získaných od držitelů práv ve Společenství a jiných zdrojů (delegací atd.) ohledně porušování PDV,

| — | údajů o padělaném zboží zabaveném celními orgány na hranici Společenství, |
| --- | --- |

—

údajů o padělaném zboží zabaveném celními orgány na hranici Společenství,

| — | významu těchto zemí v reálném nebo možném objemu obchodu se Společenstvím. Zahrnutí země do jedné nebo více z uvedených kategorií odráží význam situace v dané zemi z pohledu Společenství. Země s menším obchodním významem nebyly považovány za prioritní. |
| --- | --- |

—

významu těchto zemí v reálném nebo možném objemu obchodu se Společenstvím. Zahrnutí země do jedné nebo více z uvedených kategorií odráží význam situace v dané zemi z pohledu Společenství. Země s menším obchodním významem nebyly považovány za prioritní.

V každém případě se situace v této oblasti neustále mění, a bude proto vyžadovat neustálé sledování a aktualizace.

(9)  http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

9

(10)  http://www.ipr-helpdesk.org/index.htm

10

---

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/17

---

Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny a prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace

(2005/C 129/04)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (1) platných antidumpingových opatření na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“) obdržela Komise žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (2) (dále jen „základní nařízení“). Komise obdržela také žádost o prozatímní přezkum platných opatření uplatňovaných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

1.   Žádosti o přezkum

Žádosti byly podány dne 24. února 2005 Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jednající za výrobce představující 100 % celkové výroby karbidu křemíku ve Společenství.

2.   Výrobek

Přezkoumávaným výrobkem je karbid křemíku pocházející z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), který v současnosti spadá do kódu KN 2849 20 00. Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.

3.   Stávající opatření

V současné době jsou platnými opatřeními konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 1100/2000 (3).

4.   Odůvodnění přezkumu

4.1   Odůvodnění přezkumu před pozbytím platnosti

Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

a)   Ruská federace a Ukrajina

Tvrzení o pokračování dumpingu v souvislosti s Ruskou federací vychází ze srovnání běžné hodnoty vypočítané na základě cen na domácím trhu s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.

S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu v případě Ukrajiny na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o pokračování dumpingu v případě Ukrajiny vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.

Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí pro Ruskou federaci a Ukrajinu značná.

Žadatel poskytl důkazy o tom, že dovozy dotčeného výrobku z Ruské federace a Ukrajiny pokračují ve významném množství.

Dále se rovněž uvádí, že kromě jiných dopadů mají objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku nadále nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost výrobního odvětví Společenství.

Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný. V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité kapacitě v Ruské federaci a Ukrajině.

Kromě toho žadatel tvrdí, že částečné odstranění újmy je zejména důsledek stávajících opatření, a že pokud by opatření zanikla, jakýkoli opětovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z Ruské federace a Ukrajiny by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

b)   Čínská lidová republika

Žadatel tvrdí, že další opětovný výskyt dumpingu v případě dovozů dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky je pravděpodobný. S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o opakovaném výskytu dumpingu v případě Čínské lidové republiky vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do jiných třetích zemí, tj. Japonska a USA.

Na základě toho by vypočítané dumpingové rozpětí bylo pro Čínskou lidovou republiku značné.

Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný. V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité kapacitě a nedávným investicím do výrobní kapacity v Čínské lidové republice.

Kromě toho žadatel tvrdí, že částečné odstranění újmy způsobené dovozy karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky je zejména důsledek stávajících opatření, a že pokud by opatření zanikla, jakýkoli opětovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z Čínské lidové republiky by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.

4.2   Odůvodnění prozatímního přezkumu

Žadatel tvrdí, že stávající podoba opatření, tj. množstevní závazky, je vzhledem k dovozům karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace nevhodná, jelikož neodstraňuje poškozující účinky dumpingu a měla by být přezkoumána.

5.   Postup

Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu, a zahajuje přezkumy podle čl.11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

5.1.   Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy a pro stanovení přiměřenosti podoby opatření vzhledem k dovozům z Ruské federace

Přezkumem před pozbytím platnosti se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy. Prozatímním přezkumem se přezkoumá přiměřenost podoby opatření na dovozy dotčeného výrobku z Ruské federace a možná potřeba změnit podobu opatření.

a)   Výběr vzorku

S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se šetření může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.

i)   Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice

S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a poskytnou jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tohoto oznámení tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje dotčeného výrobku v tunách prodaného do jiných třetích zemí v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje dotčeného výrobku v tunách prodaného do jiných třetích zemí v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku, |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,

| — | informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě. |
| --- | --- |

—

informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.

Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.

ii)   Výběr vzorku pro dovozce

S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a poskytnou jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tohoto oznámení tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | celkový počet zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

celkový počet zaměstnanců,

| — | podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,

| — | objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005; |
| --- | --- |

—

objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005;

| — | názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku, |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,

| — | informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě. |
| --- | --- |

—

informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.

Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.

iii)   Závěrečný výběr vzorků

Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii) tohoto oznámení.

Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorků.

Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení vyplnit dotazník a musejí spolupracovat při šetření.

Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst. 4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Závěr vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.

b)   Dotazníky

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Ruské federaci a Ukrajině, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům a obchodníkům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců a obchodníků, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčených zemí vývozu.

c)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci. Komise musí tyto informace a podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení. Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.

d)   Výběr země s tržním hospodářstvím

V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Ukrajinou jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Brazílie. Komise zamýšlí použít Brazílii pro tento účel i v daném případě. Zúčastněné strany se tímto vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.

5.2   Postup pro posouzení zájmu Společenství

V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství. Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci a obchodníci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace. Zúčastněné strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení. Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.

6.   Lhůty

a)   Obecné lhůty

i)   Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku

Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

ii)   Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se Komisi a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Mají-li být při šetření zohledněny námitky zúčastněných stran, musejí se všechny tyto strany přihlásit Komisi a předložit jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li uvedeno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení.

iii)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

b)   Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků

| i) | Informace o vzorcích uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

i)

Informace o vzorcích uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| ii) | Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

ii)

Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| iii) | Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

iii)

Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.

c)   Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím

Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v bodě 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou. Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e -mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla dané zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Omezený okruh adresátů
   (5)“ a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „K NAHLÉDNUTÍ PRO ZÚČASTNĚNÉ STRANY“.

Korespondenční adresa Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Odmítání spolupráce

Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Je-li zjištěno, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje. Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.

9.   Časový rozvrh šetření týkajících se přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu

Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení budou přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum uzavřeny do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

---

(1)  Úř. věst. C 254, 14.10.2004, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

(3)  Úř. věst. L 125, 26.5.2000, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 991/2004 (Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 18).

(4)  Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 o provádění celního kodexu Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

(5)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

---

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/22

---

Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů ethanolu pocházejícího z Guatemaly a Pákistánu

(2005/C 129/05)

Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 461/2004 (2), obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy ethanolu pocházejícího z Guatemaly a Pákistánu (dále jen „dotčené země“) jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.

1.   Podnět

Podnět podalo dne 11. dubna 2005 Sdružení výrobců průmyslového ethanolu EU (CIEP) (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 30 %, na celkové výrobě ethanolu ve Společenství.

2.   Výrobek

Výrobkem považovaným za dumpingový je ethanol, denaturovaný či nedenaturovaný, s obsahem alkoholu nejméně 80 % objemových pocházející z Guatemaly a Pákistánu (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle spadající pod kódy KN 2207 10 00 a ex 2207 20 00. Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.

3.   Tvrzení o dumpingu

Tvrzení o dumpingu v souvislosti s Guatemalou a Pákistánem vychází ze srovnání běžné hodnoty, stanovené na základě tuzemských cen, s cenami dotčeného výrobku při vývozu do Společenství.

Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené vyvážející země.

4.   Tvrzení o újmě

Stěžovatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Guatemaly a Pákistánu celkově zvýšily, jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.

Rovněž se tvrdí, že objemy a ceny dováženého dotčeného výrobku mají, kromě jiných důsledků, negativní dopad na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a jím stanovované ceny, což se závažným způsobem nepříznivě odráží na celkovém výkonu výrobního odvětví Společenství a na jeho finanční situaci.

5.   Postup

Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.

5.1   Postup pro stanovení dumpingu a újmy

Šetřením se stanoví, zda dotčený výrobek pocházející z Guatemaly a Pákistánu je předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.

a)   Výběr vzorku

S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.

i)   Výběr vzorku pro vývozce/výrobce v Pákistánu

S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na tuzemském trhu za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na tuzemském trhu za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | informace o tom, zda společnost hodlá uplatnit individuální dumpingové rozpětí (3) (individuální dumpingová rozpětí mohou uplatnit pouze výrobci), |
| --- | --- |

—

informace o tom, zda společnost hodlá uplatnit individuální dumpingové rozpětí (3) (individuální dumpingová rozpětí mohou uplatnit pouze výrobci),

| — | podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,

| — | názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku, |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,

| — | informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě. |
| --- | --- |

—

informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.

Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.

ii)   Výběr vzorku pro výrobce ve Společenství

S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.

S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | celkový obrat společnosti v eurech za období 1. dubna 2004 až 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

celkový obrat společnosti v eurech za období 1. dubna 2004 až 31. března 2005,

| — | podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,

| — | hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství v tunách vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, |
| --- | --- |

—

objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství v tunách vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,

| — | objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. dubna 2004 do 30. března 2005, |
| --- | --- |

—

objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. dubna 2004 do 30. března 2005,

| — | názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (4), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku, |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,

| — | informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě. |
| --- | --- |

—

informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.

Komise se kromě toho obrátí na sdružení výrobců ve Společenství (CIEP) s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku výrobců ve Společenství za nezbytné.

iii)   Závěrečný výběr vzorků

Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).

Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorků.

Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.

Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst. 4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.

b)   Dotazníky

S cílem získat informace, které považuje za nezbytné pro své šetření, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství zařazenému do vzorku a jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Pákistánu zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Guatemale, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům, jakémukoli sdružení dovozců uvedených v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.

i)   Vývozci/výrobci v Guatemale

Všechny tyto zúčastněné strany by měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) pomocí faxu kontaktovat Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu a aby si případně vyžádaly dotazník, s ohledem na to, že se lhůty stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) vztahují na všechny tyto zúčastněné strany.

ii)   Vývozci/výrobci v Pákistánu, kteří uplatňují individuální rozpětí

Vývozci/výrobci v Pákistánu, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení uplatňují individuální rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.

c)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci. Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení. Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).

5.2   Postup pro posouzení zájmu Společenství

V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství. Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace. Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny. Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.

6.   Lhůty

a)   Obecné lhůty

i)   Pro strany za účelem vyžádání dotazníku

Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

ii)   Pro strany za účelem přihlášení, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Mají-li být při šetření zohledněny námitky zúčastněných stran, musí všechny tyto strany kontaktovat Komisi a předložit jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li stanoveno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).

iii)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

b)   Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků

| i) | Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

i)

Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| ii) | Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

ii)

Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| iii) | Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

iii)

Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e -mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla dané zúčastněné strany. Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Omezený okruh adresátů“
   (5) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „K nahlédnutí zúčastněným stranám“.

Korespondenční adresa Komise:

| Evropská komise |
| --- |
| Generální ředitelství pro obchod |
| Ředitelství B |
| Kancelář: J-79 5/16 |
| B-1049 Brusel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Evropská komise

Generální ředitelství pro obchod

Ředitelství B

Kancelář: J-79 5/16

B-1049 Brusel

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Nedostatečná spolupráce

Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Je-li zjištěno, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje. Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.

9.   Časový rozvrh šetření

Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 37. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

(2)  Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.

(3)  Podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení mohou společnosti nezařazené do vzorku žádat o individuální dumpingová rozpětí.

(4)  Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

(5)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

---

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/26

---

JEDNOTNÉ POUŽITÍ KOMBINOVANÉ NOMENKLATURY (KN)

(Zařazení zboží)

(2005/C 129/06)

Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), naposledy změněného nařízením Rady (ES) č. 493/2005 (2)

„Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství“ (3) se mění následovně:

| | Na straně 318 se vkládá následující text:








  „8514 | Elektrické průmyslové nebo laboratorní pece (včetně pecí pracujících indukčně nebo dielektrickými ztrátami); ostatní průmyslová nebo laboratorní zařízení pro tepelné zpracování materiálů indukčně nebo dielektrickými ztrátami |
| --- | --- | --- |
| 8514 20 80 | Dielektrické pece
  Mikrovlnné trouby a pece určené k použití v restauracích, jídelnách atd. se od přístrojů pro domácnost čísla 8516 liší svým výkonem a objemem. Trouby a pece s výkonem vyšším než 1 000 W nebo s objemem větším než 34 litrů se považují za pece pro průmyslové účely. U mikrovlnných trub a pecí, které jsou v jednom uzavření kombinovány s grilem nebo jiným druhem trouby nebo pece, platí výše uvedený výkon pouze pro mikrovlnnou část. Na zařazení těchto kombinovaných přístrojů nemá vliv kritérium objemu trouby nebo pece.
  Mikrovlnné trouby a pece s výkonem, který není vyšší než 1 000 W, a s objemem, který není větší než 34 litrů se považují za trouby a pece používané v domácnosti (číslo 8516).“ |

Na straně 318 se vkládá následující text:

„8514

Elektrické průmyslové nebo laboratorní pece (včetně pecí pracujících indukčně nebo dielektrickými ztrátami); ostatní průmyslová nebo laboratorní zařízení pro tepelné zpracování materiálů indukčně nebo dielektrickými ztrátami

8514 20 80

Dielektrické pece

Mikrovlnné trouby a pece určené k použití v restauracích, jídelnách atd. se od přístrojů pro domácnost čísla 8516 liší svým výkonem a objemem. Trouby a pece s výkonem vyšším než 1 000 W nebo s objemem větším než 34 litrů se považují za pece pro průmyslové účely. U mikrovlnných trub a pecí, které jsou v jednom uzavření kombinovány s grilem nebo jiným druhem trouby nebo pece, platí výše uvedený výkon pouze pro mikrovlnnou část. Na zařazení těchto kombinovaných přístrojů nemá vliv kritérium objemu trouby nebo pece.

Mikrovlnné trouby a pece s výkonem, který není vyšší než 1 000 W, a s objemem, který není větší než 34 litrů se považují za trouby a pece používané v domácnosti (číslo 8516).“

| | a








  „8516 50 00 | Mikrovlnné trouby a pece
  Viz vysvětlivka k podpoložce 8514 20 80.“ |
| --- | --- | --- |

a

a

„8516 50 00

Mikrovlnné trouby a pece

Viz vysvětlivka k podpoložce 8514 20 80.“

| | Na straně 333 se vkládá následující bod 4:







  8548 90 90 | Ostatní







  „4. | Prvky z feritu nebo jiných keramických materiálů (například díly používané v cirkulátorech pro přístroje vysílající v ultrakrátkých vlnách (UHF) nebo jako vysokofrekvenční filtry v elektrických vedeních), které jsou elektrickými částmi a součástmi vhodnými stejnou měrou pro použití ve strojích nebo přístrojích patřících do různých čísel této kapitoly.“ |
| --- | --- | --- | --- |

Na straně 333 se vkládá následující bod 4:

Na straně 333 se vkládá následující bod 4:

8548 90 90

Ostatní

„4.

Prvky z feritu nebo jiných keramických materiálů (například díly používané v cirkulátorech pro přístroje vysílající v ultrakrátkých vlnách (UHF) nebo jako vysokofrekvenční filtry v elektrických vedeních), které jsou elektrickými částmi a součástmi vhodnými stejnou měrou pro použití ve strojích nebo přístrojích patřících do různých čísel této kapitoly.“

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s.1.

1

(2)  Úř. věst. L 82, 31.3.2005, s.1.

2

(3)  Úř. věst. C 256, 23.10.2002, s. 1.

3

---

III Oznámení

Komise

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/27

---

Změna oznámení o výběrovém řízení na poskytování vývozních náhrad pro celoomletou a dlouhozrnnou předpařenou (parboiled) rýži B do některých třetích zemí

(
  Úřední věstník Evropské Unie C 290 ze dne 27. listopadu 2004
  )

(2005/C 129/07)

Bod 2 kapitoly I („Věc“) se nahrazuje textem, který zní:

| „2. | Celkové množství, pro které může být stanovena maximální vývozní náhrada v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Komise (EHS) č. 584/75 (1), je přibližně 30 000 tun.“ |
| --- | --- |

„2.

Celkové množství, pro které může být stanovena maximální vývozní náhrada v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Komise (EHS) č. 584/75 (1), je přibližně 30 000 tun.“

---

(1)  Úř. věst. L 61, 7.3.1975, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1948/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 18).

1

---

Opravy

| 26.5.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 129/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 129/28

---

Oprava jednacího řádu Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků při Komisi Evropských společenství

(
  Úřední věstník Evropské unie C 119 ze dne 20. května 2005
  )

(2005/C 129/08)

Vydání se doplňuje textem tohoto znění:

„Pracovní metody pro rozšířenou Správní komisi

Etický kodex

Rozšířením Evropské unie dne 1. května 2004 se značně zvyšuje počet účastníků na schůzích Správní komise.

Vzhledem k nové situaci je účelem tohoto etického kodexu zlepšit efektivitu přípravy a vedení schůzí Správní komise tak, aby byl lépe využit vymezený čas, který je nutně omezen.

I.   Příprava schůzí

a)   Lepší podklady

V průběhu schůzí by bylo možné získat čas používáním účelnějších podkladů, např. poznámky CASSTM by měly být omezeny na 1 – 2 strany.

Pro dobrou přípravu schůze je nezbytné, aby byly podklady včas k dispozici.

Delegace by si měly uvědomovat, že pro překlad jakéhokoli podkladu v rozsahu menším než čtyři strany je zapotřebí alespoň 10 dní. Na každých dalších pět stran se doba potřebná pro překlad musí prodloužit o další týden.

Delegace by měly striktně dodržovat lhůtu pro předložení poznámek sekretariátu, jež je uvedena v čl. 6 odst. 2 jednacího řádu.

b)   Organizace programu jednání

Program jednání by měl být organizován tak, aby mohly delegace plánovat své složení, účast a cestu z hlediska efektivního využití času.

Pořad jednání by měl být v největší možné míře strukturován tak, aby body týkající se stejného odvětví sociálního zabezpečení byly seskupeny dohromady a projednány na schůzi tak, aby následovaly bezprostředně za sebou.

V rámci možností je třeba zamezit tomu, aby se měnilo schválené pořadí bodů v programu jednání.

Pokud je to možné, mělo by být u každého bodu programu jednání uvedeno, zda se má téma projednat s rozpravou nebo zda má dojít k přijetí rozhodnutí.

c)   Lepší využití času mezi schůzemi

Čas mezi schůzemi by měl být využit konstruktivním způsobem.

Po schůzi Správní komise nebo jakékoli pracovní skupiny či jakéhokoli jejího výboru rozesílá sekretariát neprodleně sdělení s uvedením opatření, která se mají učinit pro realizaci závěrů schůze, a také lhůt, ve kterých mají delegace jednat.

Předseda za podpory sekretariátu činí nezbytné kroky k tomu, aby v době mezi schůzemi práce pokračovala, lze např. navazovat styky za účelem vyřešení problémů týkajících se specifických otázek, a to tak, aby na následující schůzi bylo možno navrhnout případné řešení.

II.   Vedení schůzí

a)   Úloha předsednictví

Úloha předsednictví a jeho předsedy spočívá v řízení práce Správní komise nejenom aktivní účastí na organizaci programu jednání, ale také iniciativou při rozpravách a rozhodováních ve Správní komisi.

Každé předsednictví předloží svůj program pro práci Správní komise a nastíní plán pro jeho provedení.

Předseda se snaží organizovat každou schůzi tak, aby byl co nejefektivněji využit čas.

Na začátku schůze předseda podá stručný úvod, a poskytne zejména nezbytné informace o průběhu schůze, včetně kolik času se podle něj má věnovat každému bodu.

Na začátku rozpravy o nějakém bodu sdělí předseda delegacím, pokud to vzhledem k potřebnému typu rozpravy považuje za nezbytné, maximální délku jejich příspěvků k uvedeném bodu. Ve většině případů by příspěvky neměly přesáhnout dvě minuty.

Výjimku tvoří úplné kulaté stoly. Ty se mohou používat pro určité otázky a maximální povolenou dobu pro příspěvky stanoví předseda.

Předseda dodává rozpravám co možná nejvíce zaměření, zejména tak, že žádá delegace o reakce na formulační kompromisy k některým návrhům.

Na konci každého bodu na programu jednání předseda stručně shrne dosažené výsledky.

b)   Chování delegací

Delegace by měly rovným dílem přispívat k efektivnímu průběhu schůze.

Delegace by zejména neměly pouštět ze zřetele toto:

| — | příspěvky by měly zůstat stručné, nemělo by docházet k opakování argumentů předchozích řečníků, |
| --- | --- |

—

příspěvky by měly zůstat stručné, nemělo by docházet k opakování argumentů předchozích řečníků,

| — | delegace, které zastávají navzájem velmi blízké názory, by mohly vést vzájemné konzultace s cílem předložit společné stanovisko k některé otázce prostřednictvím jednoho řečníka, |
| --- | --- |

—

delegace, které zastávají navzájem velmi blízké názory, by mohly vést vzájemné konzultace s cílem předložit společné stanovisko k některé otázce prostřednictvím jednoho řečníka,

| — | při projednávání textů by delegace mohly podávat konkrétní redakční návrhy, pokud možno písemně, a neomezovat se pouze na vyjádření nesouhlasu s určitým návrhem, |
| --- | --- |

—

při projednávání textů by delegace mohly podávat konkrétní redakční návrhy, pokud možno písemně, a neomezovat se pouze na vyjádření nesouhlasu s určitým návrhem,

| — | pokud předseda neurčí jinak, delegace by se mohly zdržet příspěvků, pokud s některým návrhem souhlasí. V takovém případě by se nevyjádření považovalo za souhlas. |
| --- | --- |

—

pokud předseda neurčí jinak, delegace by se mohly zdržet příspěvků, pokud s některým návrhem souhlasí. V takovém případě by se nevyjádření považovalo za souhlas.

c)   Využívání moderní technologie

Předseda a sekretariát mohou, pokud to považují za vhodné, používat technická zařízení ke zvýšení efektivity průběhu schůzí.“

---