# Europeiska unionens C 121/20 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 121 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången20 maj 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 121

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången20 maj 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten |
| 2005/C 121/1 | Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2004) 489 slutlig av den 14 juli 2004) | 1 |
| 2005/C 121/2 | Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 492 slutlig av den 14 juli 2004) | 14 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten

2005/C 121/1

Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2004) 489 slutlig av den 14 juli 2004)

1

2005/C 121/2

Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 492 slutlig av den 14 juli 2004)

14

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten

| 20.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 121/1

---

YTTRANDE nr 1/2005

över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2004) 489 slutlig av den 14 juli 2004)

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2005/C 121/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1–6 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–6

| 7–14 | EN TYDLIG ÅTSKILLNAD MELLAN DE TVÅ ”PELARNA” |
| --- | --- |

7–14

| 7–13 | Nuvarande situation och förslag |
| --- | --- |

7–13

| 14 | Analys |
| --- | --- |

14

| 15–34 | FÖRVALTNING OCH KONTROLL |
| --- | --- |

15–34

| 15–25 | EGFJ |
| --- | --- |

15–25

| 15–18 | Nuvarande situation och förslag |
| --- | --- |

15–18

| 19–25 | Analys |
| --- | --- |

19–25

| 26–34 | EJFLU |
| --- | --- |

26–34

| 26–29 | Nuvarande situation och förslag |
| --- | --- |

26–29

| 30–32 | Analys |
| --- | --- |

30–32

| 33–34 | Slutsats |
| --- | --- |

33–34

| 35–48 | BUDGETDISCIPLIN |
| --- | --- |

35–48

| 35–40 | Nuvarande situation |
| --- | --- |

35–40

| 41–44 | Kommissionens förslag |
| --- | --- |

41–44

| 45–48 | Analys |
| --- | --- |

45–48

| 45–47 | EGFJ |
| --- | --- |

45–47

| 48 | EJFLU |
| --- | --- |

48

| 49–61 | HANTERING AV ORIKTIGHETER |
| --- | --- |

49–61

| 49–53 | EGFJ |
| --- | --- |

49–53

| 49 | Nuvarande situation |
| --- | --- |

49

| 50–53 | Förslag och analys |
| --- | --- |

50–53

| 54–61 | EJFLU |
| --- | --- |

54–61

| 54–57 | Nuvarande situation |
| --- | --- |

54–57

| 58–61 | Förslag och analys |
| --- | --- |

58–61

| 62–65 | ÖVRIGA KOMMENTARER |
| --- | --- |

62–65

| 62 | Samstämmighet mellan budgetår |
| --- | --- |

62

| 63 | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

63

| 64–65 | Detaljfrågor |
| --- | --- |

64–65

| I–II | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–II

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 248.4 andra stycket och artikel 279,

med beaktande av förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), och

med beaktande av rådets begäran av den 29 oktober 2004 om ett yttrande över detta förslag som revisionsrätten mottog den 5 november 2004.

INLEDNING

| 1. | Syftet med förslaget till förordning är att fastställa en rättslig ram med ikraftträdande den 1 januari 2007 för finansieringen av de två ”pelarna” (marknadsåtgärder och inkomststöd samt landsbygdsutveckling) i den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslaget bygger på gällande bestämmelser om den gemensamma jordbrukspolitiken (2). Det innebär inga förändringar av det väsentliga i den gemensamma jordbrukspolitiken och fastställer inte heller vilka belopp som skall användas för den. |
| --- | --- |

1.

Syftet med förslaget till förordning är att fastställa en rättslig ram med ikraftträdande den 1 januari 2007 för finansieringen av de två ”pelarna” (marknadsåtgärder och inkomststöd samt landsbygdsutveckling) i den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslaget bygger på gällande bestämmelser om den gemensamma jordbrukspolitiken (2). Det innebär inga förändringar av det väsentliga i den gemensamma jordbrukspolitiken och fastställer inte heller vilka belopp som skall användas för den.

| 2. | Revisionsrätten har undersökt om förslaget förbättrar den finansiella förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och har därvid tagit hänsyn till sitt yttrande från april 2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (yttrande nr 2/2004) (3). |
| --- | --- |

2.

Revisionsrätten har undersökt om förslaget förbättrar den finansiella förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och har därvid tagit hänsyn till sitt yttrande från april 2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (yttrande nr 2/2004) (3).

| 3. | Denna modell innebär att kommissionen skall ha ansvaret för att främja förbättringar av systemen för intern kontroll och för att säkerställa att systemen fungerar som det var tänkt. Systemen för intern kontroll skall utgå från en logisk ram med gemensamma principer och standarder. Revisionsrätten betonade att kostnaden för kontrollerna bör vara proportionell mot den nytta de bidrar med. Vissa element som i revisionsrättens yttrande över samordnad granskning ansågs nödvändiga för att kedjan av redovisningsskyldighet och finansiell kontroll skall vara ändamålsenlig och effektiv behöver dock förtydligas ytterligare (se punkterna 20, 21, 23 och 24). |
| --- | --- |

3.

Denna modell innebär att kommissionen skall ha ansvaret för att främja förbättringar av systemen för intern kontroll och för att säkerställa att systemen fungerar som det var tänkt. Systemen för intern kontroll skall utgå från en logisk ram med gemensamma principer och standarder. Revisionsrätten betonade att kostnaden för kontrollerna bör vara proportionell mot den nytta de bidrar med. Vissa element som i revisionsrättens yttrande över samordnad granskning ansågs nödvändiga för att kedjan av redovisningsskyldighet och finansiell kontroll skall vara ändamålsenlig och effektiv behöver dock förtydligas ytterligare (se punkterna 20, 21, 23 och 24).

| 4. | I punkterna (7–61) behandlas de fyra viktigaste idéerna i förslaget till förordning: |
| --- | --- |

4.

I punkterna (7–61) behandlas de fyra viktigaste idéerna i förslaget till förordning:

| — | Konsolidering av jordbruksutgifter och åtskillnad mellan de två pelarna (artiklarna 2–5 i förslaget till förordning). |
| --- | --- |

—

Konsolidering av jordbruksutgifter och åtskillnad mellan de två pelarna (artiklarna 2–5 i förslaget till förordning).

| — | Förvaltning och kontroll (artiklarna 6–8, 10, 11, 12–17, 22–31, 36 och 37 i förslaget till förordning). |
| --- | --- |

—

Förvaltning och kontroll (artiklarna 6–8, 10, 11, 12–17, 22–31, 36 och 37 i förslaget till förordning).

| — | Budgetdisciplin (artiklarna 12–21 i förslaget till förordning). |
| --- | --- |

—

Budgetdisciplin (artiklarna 12–21 i förslaget till förordning).

| — | Hantering av oriktigheter (artiklarna 9 och 32–35 i förslaget till förordning). |
| --- | --- |

—

Hantering av oriktigheter (artiklarna 9 och 32–35 i förslaget till förordning).

I punkterna 62–65 tas andra detaljerade frågor upp, varav vissa gäller övergångsbestämmelser.

| 5. | På flera punkter innebär förslaget till förordning att viktiga frågor skall regleras i sekundärlagstiftningen med hjälp av kommittéförfarandet (artiklarna 7, 8, 9, 13, 15, 16, 18, 19, 26, 30, 39, 42, 45 och 48). Revisionsrätten kan därför vid denna tidpunkt inte uttala sig om dem. Revisionsrätten konstaterar att ändamålsenligheten i det föreslagna systemet i flera hänseenden kommer att bero på kvaliteten på och innehållet i denna sekundärlagstiftning. Framför allt fastställs det inte i förslaget till förordning vad kommissionen och medlemsstaterna skall ha för ekonomiskt ansvar. |
| --- | --- |

5.

På flera punkter innebär förslaget till förordning att viktiga frågor skall regleras i sekundärlagstiftningen med hjälp av kommittéförfarandet (artiklarna 7, 8, 9, 13, 15, 16, 18, 19, 26, 30, 39, 42, 45 och 48). Revisionsrätten kan därför vid denna tidpunkt inte uttala sig om dem. Revisionsrätten konstaterar att ändamålsenligheten i det föreslagna systemet i flera hänseenden kommer att bero på kvaliteten på och innehållet i denna sekundärlagstiftning. Framför allt fastställs det inte i förslaget till förordning vad kommissionen och medlemsstaterna skall ha för ekonomiskt ansvar.

| 6. | Vissa av de föreslagna förändringarna är inte förenliga med vissa av bestämmelserna i budgetförordningen (4). Kommissionen kommer att behöva undersöka om det krävs ändringar i budgetförordningen. |
| --- | --- |

6.

Vissa av de föreslagna förändringarna är inte förenliga med vissa av bestämmelserna i budgetförordningen (4). Kommissionen kommer att behöva undersöka om det krävs ändringar i budgetförordningen.

EN TYDLIG ÅTSKILLNAD MELLAN DE TVÅ ”PELARNA”

Nuvarande situation och förslag

| 7. | I många år har den gemensamma jordbrukspolitiken genomförts genom en ”fond”: Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Denna fond har två sektioner, utvecklingssektionen och garantisektionen, som regleras av olika bestämmelser. (De gällande bestämmelserna fastställs i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 och rådets förordning (EG) nr 1258/1999 (5)). |
| --- | --- |

7.

I många år har den gemensamma jordbrukspolitiken genomförts genom en ”fond”: Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. Denna fond har två sektioner, utvecklingssektionen och garantisektionen, som regleras av olika bestämmelser. (De gällande bestämmelserna fastställs i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 och rådets förordning (EG) nr 1258/1999 (5)).

| 8. | Garantisektionen |
| --- | --- |

8.

Garantisektionen

| — | finansierar alla utgifter för stöd till jordbruksmarknader och inkomststöd, och |
| --- | --- |

—

finansierar alla utgifter för stöd till jordbruksmarknader och inkomststöd, och

| — | samfinansierar (med medlemsstaterna) vissa åtgärder för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

—

samfinansierar (med medlemsstaterna) vissa åtgärder för landsbygdens utveckling.

| 9. | De åtgärder för landsbygdsutveckling som medfinansieras av garantisektionen är |
| --- | --- |

9.

De åtgärder för landsbygdsutveckling som medfinansieras av garantisektionen är

| a) | utbetalningar av förtidspension, |
| --- | --- |

a)

utbetalningar av förtidspension,

| b) | stöd till jordbrukare i mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade restriktioner, |
| --- | --- |

b)

stöd till jordbrukare i mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade restriktioner,

| c) | stöd som främjar efterlevnad av normer (till exempel på områdena miljö, folkhälsa osv.), |
| --- | --- |

c)

stöd som främjar efterlevnad av normer (till exempel på områdena miljö, folkhälsa osv.),

| d) | utbetalningar för miljöåtgärder på jordbruksområdet och för djurskydd, |
| --- | --- |

d)

utbetalningar för miljöåtgärder på jordbruksområdet och för djurskydd,

| e) | stöd till livsmedelskvalitet, |
| --- | --- |

e)

stöd till livsmedelskvalitet,

| f) | beskogning, (6) och |
| --- | --- |

f)

beskogning, (6) och

| g) | stöd till alla ”andra åtgärder för landsbygdens utveckling” i områden som inte omfattas av strukturfondsmål 1, nämligen






  — | investeringar i jordbruksföretag, |
| --- | --- | --- |

g)

stöd till alla ”andra åtgärder för landsbygdens utveckling” i områden som inte omfattas av strukturfondsmål 1, nämligen

—

investeringar i jordbruksföretag,

| — | hjälp till unga jordbrukare att etablera sig som jordbruksföretagare, |
| --- | --- |

—

hjälp till unga jordbrukare att etablera sig som jordbruksföretagare,

| — | yrkesutveckling för jordbrukare och andra personer som är verksamma inom jord- och skogsbruk, |
| --- | --- |

—

yrkesutveckling för jordbrukare och andra personer som är verksamma inom jord- och skogsbruk,

| — | förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, |
| --- | --- |

—

förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter,

| — | skogsbruk, och |
| --- | --- |

—

skogsbruk, och

| — | andra åtgärder för att främja anpassningen och utvecklingen av landsbygdsområden (7) (till exempel omarrondering, diversifiering av jordbruket osv.). |
| --- | --- |

—

andra åtgärder för att främja anpassningen och utvecklingen av landsbygdsområden (7) (till exempel omarrondering, diversifiering av jordbruket osv.).

| 10. | Utvecklingssektionen medfinansierar alla ”andra åtgärder för utveckling av landsbygden” som räknas upp under g i föregående punkt på områden som omfattas av mål 1. Den medfinansierar också gemenskapsinitiativet ”Leader+” (8). |
| --- | --- |

10.

Utvecklingssektionen medfinansierar alla ”andra åtgärder för utveckling av landsbygden” som räknas upp under g i föregående punkt på områden som omfattas av mål 1. Den medfinansierar också gemenskapsinitiativet ”Leader+” (8).

| 11. | Dessa arrangemang visas i figur 1. |
| --- | --- |

11.

Dessa arrangemang visas i figur 1.

| 12. | För närvarande är det alltså både typen av åtgärd och den geografiska placeringen som är avgörande för om en åtgärd för landsbygdsutveckling finansieras genom EUGFJ:s garanti- eller utvecklingssektion. Till exempel medfinansieras moderniseringen av ett slakteri i en mål 1-region av utvecklingssektionen, medan ett identiskt projekt utanför mål 1-området medfinansieras av garantisektionen. Beskogning av jordbruksmark medfinansieras av garantisektionen inom hela gemenskapen, medan investering i underhåll och förbättring av skogstillgångar medfinansieras av utvecklingssektionen i mål 1-områden. |
| --- | --- |

12.

För närvarande är det alltså både typen av åtgärd och den geografiska placeringen som är avgörande för om en åtgärd för landsbygdsutveckling finansieras genom EUGFJ:s garanti- eller utvecklingssektion. Till exempel medfinansieras moderniseringen av ett slakteri i en mål 1-region av utvecklingssektionen, medan ett identiskt projekt utanför mål 1-området medfinansieras av garantisektionen. Beskogning av jordbruksmark medfinansieras av garantisektionen inom hela gemenskapen, medan investering i underhåll och förbättring av skogstillgångar medfinansieras av utvecklingssektionen i mål 1-områden.

| 13. | Kommissionen föreslår att två fonder, en europeisk garantifond för jordbruket (EGFJ) och en europeisk jordbruksfond för landsbygdsutveckling (EJFLU), skall ersätta garanti- och utvecklingssektionerna i den nuvarande EUGFJ. EGFJ skall omfatta utgifter till stöd för jordbruksmarknader och inkomststöd till jordbrukare, som nämnts i punkt 8 första strecksatsen (9). Alla utgifter för landsbygdsutveckling, oavsett typ eller geografisk placering, skall medfinansieras av EJFLU. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen föreslår att två fonder, en europeisk garantifond för jordbruket (EGFJ) och en europeisk jordbruksfond för landsbygdsutveckling (EJFLU), skall ersätta garanti- och utvecklingssektionerna i den nuvarande EUGFJ. EGFJ skall omfatta utgifter till stöd för jordbruksmarknader och inkomststöd till jordbrukare, som nämnts i punkt 8 första strecksatsen (9). Alla utgifter för landsbygdsutveckling, oavsett typ eller geografisk placering, skall medfinansieras av EJFLU.

Image

Analys

| 14. | Att konsolidera alla utgifter för landsbygdsutveckling inom en enda budgetram så som föreslås skulle innebära att det blir möjligt att fastställa de totala utgifterna för enskilda åtgärder för landsbygdsutveckling och de totala utgifterna för landsbygdsutveckling (10). Detta innebär en välkommen ökning av insynen (11). |
| --- | --- |

14.

Att konsolidera alla utgifter för landsbygdsutveckling inom en enda budgetram så som föreslås skulle innebära att det blir möjligt att fastställa de totala utgifterna för enskilda åtgärder för landsbygdsutveckling och de totala utgifterna för landsbygdsutveckling (10). Detta innebär en välkommen ökning av insynen (11).

FÖRVALTNING OCH KONTROLL

EGFJ

Nuvarande situation och förslag

| 15. | Förslaget innebär inga väsentliga förändringar av förvaltningen och kontrollen av marknadsåtgärder. Nästan samtliga utgifter skall liksom för närvarande effektueras av utbetalningsställena i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Förslaget innebär inga väsentliga förändringar av förvaltningen och kontrollen av marknadsåtgärder. Nästan samtliga utgifter skall liksom för närvarande effektueras av utbetalningsställena i medlemsstaterna.

| 16. | För största delen av utgifterna skall det även fortsättningsvis gå till enligt följande: |
| --- | --- |

16.

För största delen av utgifterna skall det även fortsättningsvis gå till enligt följande:

| a) | Jordbrukarna lämnar in ansökningar till utbetalningsställena året innan utbetalningen skall göras. Ansökningen grundas på odlingsareal, antalet stödberättigande djur som ägts under en specificerad djurhållningsperiod osv. |
| --- | --- |

a)

Jordbrukarna lämnar in ansökningar till utbetalningsställena året innan utbetalningen skall göras. Ansökningen grundas på odlingsareal, antalet stödberättigande djur som ägts under en specificerad djurhållningsperiod osv.

| b) | Utbetalningsställena gör administrativa kontroller av dessa ansökningar och stickprovskontroller på plats, huvudsakligen genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS). |
| --- | --- |

b)

Utbetalningsställena gör administrativa kontroller av dessa ansökningar och stickprovskontroller på plats, huvudsakligen genom det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS).

| c) | Varje utbetalningsställe gör utbetalningar till dem som ansökt om stöd och rapporterar varje månad utgifterna till kommissionen som återbetalar utbetalningsstället (”månadsbetalningar”). |
| --- | --- |

c)

Varje utbetalningsställe gör utbetalningar till dem som ansökt om stöd och rapporterar varje månad utgifterna till kommissionen som återbetalar utbetalningsstället (”månadsbetalningar”).

| d) | Utbetalningsställets räkenskaper och betalningar granskas av en oberoende revisor (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen i februari året efter budgetåret i fråga. |
| --- | --- |

d)

Utbetalningsställets räkenskaper och betalningar granskas av en oberoende revisor (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen i februari året efter budgetåret i fråga.

| e) | Senast den 30 april det året måste kommissionen fatta ett beslut (finansiellt godkännande eller godkännande av räkenskaperna) om huruvida den godkänner dessa räkenskaper och granskningsrapporter eller om den skall begära kompletterande granskningar eller information. |
| --- | --- |

e)

Senast den 30 april det året måste kommissionen fatta ett beslut (finansiellt godkännande eller godkännande av räkenskaperna) om huruvida den godkänner dessa räkenskaper och granskningsrapporter eller om den skall begära kompletterande granskningar eller information.

| f) | Kommissionen kan därefter granska de utbetalningar som utbetalningsstället gjort och, om dessa är oriktiga eller om de finansiella kontrollerna varit bristfälliga, besluta att en del utgifter skall belasta de berörda medlemsstaterna och inte EU:s budget (kommissionen ”underkänner” sådana utgifter i ”överensstämmelsebeslut”). När kommissionen underkänner utgifter minskar den sina betalningar till utbetalningsställena med motsvarande belopp. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen kan därefter granska de utbetalningar som utbetalningsstället gjort och, om dessa är oriktiga eller om de finansiella kontrollerna varit bristfälliga, besluta att en del utgifter skall belasta de berörda medlemsstaterna och inte EU:s budget (kommissionen ”underkänner” sådana utgifter i ”överensstämmelsebeslut”). När kommissionen underkänner utgifter minskar den sina betalningar till utbetalningsställena med motsvarande belopp.

| 17. | EGFJ:s utgifter skall, liksom den nuvarande garantisektionens utgifter, finansieras av icke-differentierade anslag, dvs. det skall inte göras någon åtskillnad mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

17.

EGFJ:s utgifter skall, liksom den nuvarande garantisektionens utgifter, finansieras av icke-differentierade anslag, dvs. det skall inte göras någon åtskillnad mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

| 18. | I förslaget till förordning införs dock några nya element och/eller förändringar: |
| --- | --- |

18.

I förslaget till förordning införs dock några nya element och/eller förändringar:

| — | I medlemsstater där det finns mer än ett utbetalningsställe krävs det redan att ett samordningsorgan skall centralisera den information som skall lämnas in till kommissionen, se till att informationen lämnas in kontinuerligt och främja en harmoniserad tillämpning av gemenskapsbestämmelserna. Enligt artikel 6.3 i förslaget till förordning skall samordningsorganen ges ett särskilt godkännande av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

I medlemsstater där det finns mer än ett utbetalningsställe krävs det redan att ett samordningsorgan skall centralisera den information som skall lämnas in till kommissionen, se till att informationen lämnas in kontinuerligt och främja en harmoniserad tillämpning av gemenskapsbestämmelserna. Enligt artikel 6.3 i förslaget till förordning skall samordningsorganen ges ett särskilt godkännande av medlemsstaterna.

| — | Enligt artikel 8.1 c i förslaget till förordning skall den ansvarige vid varje utbetalningsställe varje år skriva under en ”revisionsförklaring” och överlämna den till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Enligt artikel 8.1 c i förslaget till förordning skall den ansvarige vid varje utbetalningsställe varje år skriva under en ”revisionsförklaring” och överlämna den till kommissionen.

| — | Enligt artikel 31.4 a i förslaget till förordning skall kommissionen ges möjlighet att enligt förfarandet för godkännande av räkenskaperna, som det kortfattat redogjordes för i punkt 16 f, underkänna EGFJ-utgifter som har effektuerats upp till 36 månader före kommissionens skriftliga meddelande till medlemsstaten om resultaten av kontrollerna (en ”36-månadersregel”). Denna period är för närvarande 24 månader. |
| --- | --- |

—

Enligt artikel 31.4 a i förslaget till förordning skall kommissionen ges möjlighet att enligt förfarandet för godkännande av räkenskaperna, som det kortfattat redogjordes för i punkt 16 f, underkänna EGFJ-utgifter som har effektuerats upp till 36 månader före kommissionens skriftliga meddelande till medlemsstaten om resultaten av kontrollerna (en ”36-månadersregel”). Denna period är för närvarande 24 månader.

Analys

Allmänt

| 19. | Den nuvarande betalningsprocessen för EUGFJ:s garantisektion är beprövad och testad. Tidigare har kommissionen vanligtvis inte föreslagit förändringar inom områden som har fungerat tillfredsställande. |
| --- | --- |

19.

Den nuvarande betalningsprocessen för EUGFJ:s garantisektion är beprövad och testad. Tidigare har kommissionen vanligtvis inte föreslagit förändringar inom områden som har fungerat tillfredsställande.

Detaljerade ändringar i förslaget (punkt 18)

| 20. | Att det införs ett särskilt godkännande för samordningsorganen (inte samma som för utbetalningsställena) kan leda till att kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken stärks (se yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)”, punkterna I, II och IV). Detta skulle dock bero på kvaliteten på och innehållet i reglerna för det särskilda godkännandet, vilka fastställs av kommissionen och medlemsstaterna, och på hur medlemsstaterna tillämpar dem. |
| --- | --- |

20.

Att det införs ett särskilt godkännande för samordningsorganen (inte samma som för utbetalningsställena) kan leda till att kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken stärks (se yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)”, punkterna I, II och IV). Detta skulle dock bero på kvaliteten på och innehållet i reglerna för det särskilda godkännandet, vilka fastställs av kommissionen och medlemsstaterna, och på hur medlemsstaterna tillämpar dem.

| 21. | Införandet av en ”revisionsförklaring” som skall skrivas under av den ansvarige vid utbetalningsstället kan leda till att det befintliga kontrollsystemet förbättras och blir mer likt modellen för samordnad granskning. I förslaget till förordning ges dock inga förslag på revisionsförklaringens mål, innehåll eller räckvidd. Innehållet i revisionsförklaringen bör följa motsvarande gängse förklaringar som ledningen i till exempel börsnoterade företag måste utarbeta. Detta innebär att chefen för utbetalningsstället skall förklara sitt ansvar för räkenskaperna, genomföra en årlig översyn av ändamålsenligheten i systemet för intern kontroll och rapportera att han/hon har gjort detta. En sådan översyn skall omfatta alla kontroller, inklusive finansiella och operativa kontroller och kontroller av regelefterlevnad samt riskhantering. En sådan förklaring kan inte ersätta det arbete som de attesterande organen utför. Varken generaldirektoratet för jordbruk eller det attesterande organet skall lita på en sådan förklaring om den inte åtföljs av styrkande underlag. Det bör påpekas att den föreslagna terminologin kan orsaka sammanblandning med den revisionsförklaring som Europeiska revisionsrätten skall avge och med den förklaring som generaldirektörerna vid kommissionen skall avge. Man bör välja en annan term. |
| --- | --- |

21.

Införandet av en ”revisionsförklaring” som skall skrivas under av den ansvarige vid utbetalningsstället kan leda till att det befintliga kontrollsystemet förbättras och blir mer likt modellen för samordnad granskning. I förslaget till förordning ges dock inga förslag på revisionsförklaringens mål, innehåll eller räckvidd. Innehållet i revisionsförklaringen bör följa motsvarande gängse förklaringar som ledningen i till exempel börsnoterade företag måste utarbeta. Detta innebär att chefen för utbetalningsstället skall förklara sitt ansvar för räkenskaperna, genomföra en årlig översyn av ändamålsenligheten i systemet för intern kontroll och rapportera att han/hon har gjort detta. En sådan översyn skall omfatta alla kontroller, inklusive finansiella och operativa kontroller och kontroller av regelefterlevnad samt riskhantering. En sådan förklaring kan inte ersätta det arbete som de attesterande organen utför. Varken generaldirektoratet för jordbruk eller det attesterande organet skall lita på en sådan förklaring om den inte åtföljs av styrkande underlag. Det bör påpekas att den föreslagna terminologin kan orsaka sammanblandning med den revisionsförklaring som Europeiska revisionsrätten skall avge och med den förklaring som generaldirektörerna vid kommissionen skall avge. Man bör välja en annan term.

| 22. | Revisionsrätten stödde idén med en ”36-månadersregel” i sitt yttrande nr 9/2002 (12). Förändringen skulle minska risken för att brister som konstaterats i medlemsstaternas system inte bestraffas bara för att kommissionen inte har kunnat granska alla utgiftsområden inom en tvåårsperiod. Kommissionen bör betrakta 36 månader som en strikt gräns och bör bemöda sig om att i möjligaste mån undvika att godkännandet av räkenskaperna försenas och därmed även den tidpunkt då utgifter slutgiltigt påförs budgeten. |
| --- | --- |

22.

Revisionsrätten stödde idén med en ”36-månadersregel” i sitt yttrande nr 9/2002 (12). Förändringen skulle minska risken för att brister som konstaterats i medlemsstaternas system inte bestraffas bara för att kommissionen inte har kunnat granska alla utgiftsområden inom en tvåårsperiod. Kommissionen bör betrakta 36 månader som en strikt gräns och bör bemöda sig om att i möjligaste mån undvika att godkännandet av räkenskaperna försenas och därmed även den tidpunkt då utgifter slutgiltigt påförs budgeten.

Övriga iakttagelser

| 23. | I ett viktigt avseende kan de nuvarande bestämmelserna för EUGFJ:s garantisektion förbättras på ett sätt som kommissionen inte har föreslagit. De attesterande organen, som granskar utbetalningsställenas räkenskaper och hur utbetalningsställenas förfarande för intern kontroll fungerar, bekräftar genom sitt arbete endast att det finns kontroller som är utformade för att säkerställa att betalningarna följer reglerna. De gör inte alltid tillräckligt många granskningar av regelefterlevnad för att kunna bekräfta att dessa kontroller fungerar ändamålsenligt. De attesterande organen gör heller inte tillräckliga granskningar hos mottagarna av utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att kunna bekräfta att betalningarna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

23.

I ett viktigt avseende kan de nuvarande bestämmelserna för EUGFJ:s garantisektion förbättras på ett sätt som kommissionen inte har föreslagit. De attesterande organen, som granskar utbetalningsställenas räkenskaper och hur utbetalningsställenas förfarande för intern kontroll fungerar, bekräftar genom sitt arbete endast att det finns kontroller som är utformade för att säkerställa att betalningarna följer reglerna. De gör inte alltid tillräckligt många granskningar av regelefterlevnad för att kunna bekräfta att dessa kontroller fungerar ändamålsenligt. De attesterande organen gör heller inte tillräckliga granskningar hos mottagarna av utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att kunna bekräfta att betalningarna är lagliga och korrekta.

| 24. | Revisionsrätten vidhåller åsikten (framförd i yttrande nr 10/98 (13)) att de attesterande organens attestering av utbetalningsställena skall följa internationell revisionsstandard. En hänvisning till internationellt erkända revisionsstandarder (14) bör införas i artikel 7 i förslaget till förordning. Attesteringen bör gälla utgifternas laglighet och korrekthet på mottagarnivå, och nyckelkontroller av utbetalningsställena bör granskas. När man definierar omfattningen av dessa kontroller måste man även ta hänsyn till de dithörande kostnaderna och vinsterna. En sådan täckning skulle innebära att kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken blir starkare och tydligare. Det skulle ge kommissionen ökad säkerhet och skulle stämma med principerna för modellen för samordnad granskning (se yttrande nr 2/2004, punkt 42). Förändringar som innebär en utvidgning av räckvidden för de attesterande organens arbete kan med fördel föras in under artikel 7 eller artikel 8.1 c iii i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

24.

Revisionsrätten vidhåller åsikten (framförd i yttrande nr 10/98 (13)) att de attesterande organens attestering av utbetalningsställena skall följa internationell revisionsstandard. En hänvisning till internationellt erkända revisionsstandarder (14) bör införas i artikel 7 i förslaget till förordning. Attesteringen bör gälla utgifternas laglighet och korrekthet på mottagarnivå, och nyckelkontroller av utbetalningsställena bör granskas. När man definierar omfattningen av dessa kontroller måste man även ta hänsyn till de dithörande kostnaderna och vinsterna. En sådan täckning skulle innebära att kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken blir starkare och tydligare. Det skulle ge kommissionen ökad säkerhet och skulle stämma med principerna för modellen för samordnad granskning (se yttrande nr 2/2004, punkt 42). Förändringar som innebär en utvidgning av räckvidden för de attesterande organens arbete kan med fördel föras in under artikel 7 eller artikel 8.1 c iii i förslaget till förordning.

| 25. | Revisionsrätten konstaterar att ansvaret för godkännandet av utbetalningsställena inom den gemensamma jordbrukspolitiken fortfarande skall ligga hos medlemsstaterna. Revisionsrätten välkomnade i särskild rapport nr 2/2004 (15) om Sapard (finansieringsmekanismerna inom detta program är i många hänseenden lika det system som gäller för den gemensamma jordbrukspolitiken) att kommissionen skall vara delaktig i godkännandet. Genom förhandsgodkännanden av systemen, grundade på både Sapardländernas och kommissionens kontroller, har man kunnat se till att det finns välfungerande system med nyckelkontroller åtminstone på papperet innan några pengar betalas ut. Revisionsrätten anser att detta är en bra arbetsmetod. |
| --- | --- |

25.

Revisionsrätten konstaterar att ansvaret för godkännandet av utbetalningsställena inom den gemensamma jordbrukspolitiken fortfarande skall ligga hos medlemsstaterna. Revisionsrätten välkomnade i särskild rapport nr 2/2004 (15) om Sapard (finansieringsmekanismerna inom detta program är i många hänseenden lika det system som gäller för den gemensamma jordbrukspolitiken) att kommissionen skall vara delaktig i godkännandet. Genom förhandsgodkännanden av systemen, grundade på både Sapardländernas och kommissionens kontroller, har man kunnat se till att det finns välfungerande system med nyckelkontroller åtminstone på papperet innan några pengar betalas ut. Revisionsrätten anser att detta är en bra arbetsmetod.

EJFLU

Nuvarande situation och förslag

| 26. | Den föreslagna ramen för förvaltning och kontroll av EJFLU bygger delvis på ramen för strukturfonderna och delvis på ramen för EUGFJ:s garantisektion och skall leda till att det finns en enda uppsättning finansiella bestämmelser och ett gemensamt kontrollsystem för alla utgifter för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

26.

Den föreslagna ramen för förvaltning och kontroll av EJFLU bygger delvis på ramen för strukturfonderna och delvis på ramen för EUGFJ:s garantisektion och skall leda till att det finns en enda uppsättning finansiella bestämmelser och ett gemensamt kontrollsystem för alla utgifter för landsbygdsutveckling.

| 27. | Enligt vad som förklarats i punkterna 8–13 och i figur 1 skall man genom EJFLU föra samman samtliga utgifter för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

27.

Enligt vad som förklarats i punkterna 8–13 och i figur 1 skall man genom EJFLU föra samman samtliga utgifter för landsbygdsutveckling.

| — | Utgifter för garantisektionen: Betalningsbemyndiganden på 4,8 miljarder euro 2004, betalda med icke-differentierade anslag (se punkt 17). |
| --- | --- |

—

Utgifter för garantisektionen: Betalningsbemyndiganden på 4,8 miljarder euro 2004, betalda med icke-differentierade anslag (se punkt 17).

| — | Utgifter för utvecklingssektionen: betalningsbemyndiganden på 2,9 miljarder euro 2004, betalda med differentierade anslag (16). |
| --- | --- |

—

Utgifter för utvecklingssektionen: betalningsbemyndiganden på 2,9 miljarder euro 2004, betalda med differentierade anslag (16).

| 28. | Kommissionen föreslår att alla dessa utgifter i framtiden skall finansieras genom en enda utgiftskategori med differentierade anslag. Konsekvenserna av dessa förändringar är att |
| --- | --- |

28.

Kommissionen föreslår att alla dessa utgifter i framtiden skall finansieras genom en enda utgiftskategori med differentierade anslag. Konsekvenserna av dessa förändringar är att

| — | utgifter för landsbygdsutveckling inte längre skall genomföras inom olika system för programplanering, genomförande och kontroll, och |
| --- | --- |

—

utgifter för landsbygdsutveckling inte längre skall genomföras inom olika system för programplanering, genomförande och kontroll, och

| — | de ”kompletterande åtgärderna” (del A i figur 1), som står för den största delen av utgifter för landsbygdsutveckling, och andra utgifter för landsbygdsutveckling, som för närvarande finansieras av EUGFJ:s garantisektion (del B i figur 1), inte längre skall hanteras på det sätt som sammanfattas i punkt 16. |
| --- | --- |

—

de ”kompletterande åtgärderna” (del A i figur 1), som står för den största delen av utgifter för landsbygdsutveckling, och andra utgifter för landsbygdsutveckling, som för närvarande finansieras av EUGFJ:s garantisektion (del B i figur 1), inte längre skall hanteras på det sätt som sammanfattas i punkt 16.

| 29. | För större delen av utgifterna föreslås följande förfarande: |
| --- | --- |

29.

För större delen av utgifterna föreslås följande förfarande:

| — | När en medlemsstats program för landsbygdsutveckling antas betalar kommissionen 7 % av EJFLU-bidraget till programmet i fråga till de berörda utbetalningsställena. |
| --- | --- |

—

När en medlemsstats program för landsbygdsutveckling antas betalar kommissionen 7 % av EJFLU-bidraget till programmet i fråga till de berörda utbetalningsställena.

| — | Dessa 7 % är en förskottsbetalning (som skall återbetalas till kommissionen om det inom 24 månader inte har inkommit någon ansökan om utbetalning för programmet för landsbygdsutveckling). |
| --- | --- |

—

Dessa 7 % är en förskottsbetalning (som skall återbetalas till kommissionen om det inom 24 månader inte har inkommit någon ansökan om utbetalning för programmet för landsbygdsutveckling).

| — | Utgifter skall rapporteras till kommissionen varje kvartal. |
| --- | --- |

—

Utgifter skall rapporteras till kommissionen varje kvartal.

| — | För varje program för landsbygdsutveckling gör kommissionen mellanliggande betalningar till de godkända utbetalningsställena på grundval av ansökningar om mellanliggande betalningar, ”så långt det är möjligt tre gånger om året”. |
| --- | --- |

—

För varje program för landsbygdsutveckling gör kommissionen mellanliggande betalningar till de godkända utbetalningsställena på grundval av ansökningar om mellanliggande betalningar, ”så långt det är möjligt tre gånger om året”.

| — | Kommissionen gör slutbetalningen efter att ha tagit emot slutrapporten. |
| --- | --- |

—

Kommissionen gör slutbetalningen efter att ha tagit emot slutrapporten.

| — | Det totala förskottsbeloppet skall granskas och godkännas när programmet för landsbygdsutveckling avslutas (en process som kan ta flera år). |
| --- | --- |

—

Det totala förskottsbeloppet skall granskas och godkännas när programmet för landsbygdsutveckling avslutas (en process som kan ta flera år).

Analys

| 30. | Det finns goda skäl att använda differentierade anslag för att finansiera utgifter från gemenskapsbudgeten när följande två villkor uppfylls: |
| --- | --- |

30.

Det finns goda skäl att använda differentierade anslag för att finansiera utgifter från gemenskapsbudgeten när följande två villkor uppfylls:

| — | Utgifterna i fråga är genuint fleråriga (i det avseendet att ett projekt måste planeras och genomföras över flera år). |
| --- | --- |

—

Utgifterna i fråga är genuint fleråriga (i det avseendet att ett projekt måste planeras och genomföras över flera år).

| — | Budgetramen är genuint flerårig, vilket innebär att den inbegriper åtagandebemyndiganden som täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som har ingåtts under det pågående budgetåret. |
| --- | --- |

—

Budgetramen är genuint flerårig, vilket innebär att den inbegriper åtagandebemyndiganden som täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som har ingåtts under det pågående budgetåret.

| 31. | Utgifter för landsbygdsutveckling omfattar flera åtgärder av olika slag. Vissa av dem stöder fleråriga investeringsåtgärder. Den största delen omfattar fleråriga avtalsförpliktelser med årliga betalningar och kontrollsystem som ofta liknar betalningarna och kontrollsystemen inom den gemensamma jordbrukspolitikens ”första pelare”. |
| --- | --- |

31.

Utgifter för landsbygdsutveckling omfattar flera åtgärder av olika slag. Vissa av dem stöder fleråriga investeringsåtgärder. Den största delen omfattar fleråriga avtalsförpliktelser med årliga betalningar och kontrollsystem som ofta liknar betalningarna och kontrollsystemen inom den gemensamma jordbrukspolitikens ”första pelare”.

| 32. | Kommissionen föreslår inte en helt och hållet flerårig budgetram trots att den föreslår att differentierade anslag skall användas för EJFLU. Ett genuint flerårigt arbetssätt skulle innebära att man registrerar ett åtagande som täcker de totala kostnaderna för rättsliga åtaganden som ingåtts under det löpande budgetåret. I stället föreslår kommissionen (artikel 23 i förslaget till förordning) att man skall registrera ett åtagande för hela det belopp som förväntas betalas ut i en specifik medlemsstat under ett givet år, dvs. att dela upp åtagandena i årliga delar. Som revisionsrätten påpekade i yttrande nr 2/2001 (17) strider ett sådant förfarande både mot idén bakom och mot gott arbetssätt för användningen av differentierade anslag (18). |
| --- | --- |

32.

Kommissionen föreslår inte en helt och hållet flerårig budgetram trots att den föreslår att differentierade anslag skall användas för EJFLU. Ett genuint flerårigt arbetssätt skulle innebära att man registrerar ett åtagande som täcker de totala kostnaderna för rättsliga åtaganden som ingåtts under det löpande budgetåret. I stället föreslår kommissionen (artikel 23 i förslaget till förordning) att man skall registrera ett åtagande för hela det belopp som förväntas betalas ut i en specifik medlemsstat under ett givet år, dvs. att dela upp åtagandena i årliga delar. Som revisionsrätten påpekade i yttrande nr 2/2001 (17) strider ett sådant förfarande både mot idén bakom och mot gott arbetssätt för användningen av differentierade anslag (18).

Slutsats

| 33. | I budgetförordningen fastställs två slags budgetanslag: |
| --- | --- |

33.

I budgetförordningen fastställs två slags budgetanslag:

| — | Differentierade anslag (som omfattar åtagande- och betalningsbemyndiganden) som används för att finansiera fleråriga utgifter. |
| --- | --- |

—

Differentierade anslag (som omfattar åtagande- och betalningsbemyndiganden) som används för att finansiera fleråriga utgifter.

| — | Icke-differentierade anslag som gäller åtaganden och betalning av utgifter inom ett år. |
| --- | --- |

—

Icke-differentierade anslag som gäller åtaganden och betalning av utgifter inom ett år.

| 34. | Beroende på vilket slags utgifter det handlar om bör lämpligt slags anslag väljas för utgifter för EJFLU. Med tanke på att EJFLU-utgifterna är av så olika slag är det viktigt att kommissionen tillämpar de principer som nämns i punkt 30 korrekt och konsekvent samt att dithörande system för förvaltning och kontroll är ändamålsenliga och tillåter insyn. Kommissionens förslag om årliga delar av budgetmässiga åtaganden är dock inte lämpligt, eftersom det strider mot det huvudsakliga syftet med differentierade anslag och med en åtagandebudget. |
| --- | --- |

34.

Beroende på vilket slags utgifter det handlar om bör lämpligt slags anslag väljas för utgifter för EJFLU. Med tanke på att EJFLU-utgifterna är av så olika slag är det viktigt att kommissionen tillämpar de principer som nämns i punkt 30 korrekt och konsekvent samt att dithörande system för förvaltning och kontroll är ändamålsenliga och tillåter insyn. Kommissionens förslag om årliga delar av budgetmässiga åtaganden är dock inte lämpligt, eftersom det strider mot det huvudsakliga syftet med differentierade anslag och med en åtagandebudget.

BUDGETDISCIPLIN

Nuvarande situation

| 35. | Reglerna för budgetdisciplin är till för att säkerställa att budgetplanen följs. |
| --- | --- |

35.

Reglerna för budgetdisciplin är till för att säkerställa att budgetplanen följs.

| 36. | De nuvarande rättsliga kraven när det gäller budgetdisciplin fastställs i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 (19). ”Jordbruksriktlinjen” är det tak för jordbruksutgifter som kommissionen måste fastställa för varje budgetår när den lägger fram det preliminära budgetförslaget. Jordbruksriktlinjen gäller underrubrik 1 a (utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken) och 1 b (landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder) i budgetplanen samt en del av rubrik 7, dvs. föranslutningsstöd för jordbruk. |
| --- | --- |

36.

De nuvarande rättsliga kraven när det gäller budgetdisciplin fastställs i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 (19). ”Jordbruksriktlinjen” är det tak för jordbruksutgifter som kommissionen måste fastställa för varje budgetår när den lägger fram det preliminära budgetförslaget. Jordbruksriktlinjen gäller underrubrik 1 a (utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken) och 1 b (landsbygdsutveckling och kompletterande åtgärder) i budgetplanen samt en del av rubrik 7, dvs. föranslutningsstöd för jordbruk.

| 37. | Den nuvarande budgetplanen omfattar perioden 2000–2006. Den fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Den överensstämmer med slutsatserna från Europeiska rådet i Berlin den 24 och 25 mars 1999 (20). |
| --- | --- |

37.

Den nuvarande budgetplanen omfattar perioden 2000–2006. Den fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Den överensstämmer med slutsatserna från Europeiska rådet i Berlin den 24 och 25 mars 1999 (20).

| 38. | Revisionsrätten konstaterar att de planerade arrangemangen för kontrollen av utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2006 är ganska komplexa. Å ena sidan har kommissionen föreslagit att gemenskapsutgifterna skall delas upp i fem nya rubriker i nästa budgetplan i stället för de nuvarande åtta rubrikerna. Rubrik 2 i budgetplanen för 2007–2013 kallas ”Bevarande och förvaltning av naturresurserna”. Den skall omfatta den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare och utgifter för fiskepolitik och miljö. Underrubriken ”Jordbruk – marknadsåtgärder och direktstöd” under rubrik 2 skall omfatta innehållet i nuvarande underrubrik 1 a. |
| --- | --- |

38.

Revisionsrätten konstaterar att de planerade arrangemangen för kontrollen av utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2006 är ganska komplexa. Å ena sidan har kommissionen föreslagit att gemenskapsutgifterna skall delas upp i fem nya rubriker i nästa budgetplan i stället för de nuvarande åtta rubrikerna. Rubrik 2 i budgetplanen för 2007–2013 kallas ”Bevarande och förvaltning av naturresurserna”. Den skall omfatta den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare och utgifter för fiskepolitik och miljö. Underrubriken ”Jordbruk – marknadsåtgärder och direktstöd” under rubrik 2 skall omfatta innehållet i nuvarande underrubrik 1 a.

| 39. | Å andra sidan fastställdes taken (fram till 2013) för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare av Europeiska rådet i Bryssel den 24 och 25 oktober 2002. Enligt överenskommelserna i Bryssel skall beloppet för marknadsåtgärder och direktstöd stabiliseras fram till 2013 utifrån det tak för underrubrik 1 a som beslutats för EU-15 år 2006, med tillägg av beloppet för motsvarande utgifter för de tio nya medlemsstaterna. På så sätt skall de totala utgifterna för marknadsåtgärder och direktstöd i nominellt värde för varje år under perioden 2007–2013 hållas inom detta belopp för 2006, ökat med 1 % varje år. |
| --- | --- |

39.

Å andra sidan fastställdes taken (fram till 2013) för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare av Europeiska rådet i Bryssel den 24 och 25 oktober 2002. Enligt överenskommelserna i Bryssel skall beloppet för marknadsåtgärder och direktstöd stabiliseras fram till 2013 utifrån det tak för underrubrik 1 a som beslutats för EU-15 år 2006, med tillägg av beloppet för motsvarande utgifter för de tio nya medlemsstaterna. På så sätt skall de totala utgifterna för marknadsåtgärder och direktstöd i nominellt värde för varje år under perioden 2007–2013 hållas inom detta belopp för 2006, ökat med 1 % varje år.

| 40. | Rådets förordning (EG) nr 1782/2003, där man fastställer resultaten av den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som antogs i juni 2003, innehåller också bestämmelser om budgetdisciplin. I artikel 11 fastställs att från och med budgeten för 2007 skall en justering av direktstödet fastställas av rådet på förslag från kommissionen när prognoserna pekar på att beloppet i nuvarande underrubrik 1 a i budgetplanen kommer att överskridas under ett visst budgetår. Justeringarna skall fastställas senast den 30 juni det kalenderår under vilket justeringarna skall gälla. |
| --- | --- |

40.

Rådets förordning (EG) nr 1782/2003, där man fastställer resultaten av den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som antogs i juni 2003, innehåller också bestämmelser om budgetdisciplin. I artikel 11 fastställs att från och med budgeten för 2007 skall en justering av direktstödet fastställas av rådet på förslag från kommissionen när prognoserna pekar på att beloppet i nuvarande underrubrik 1 a i budgetplanen kommer att överskridas under ett visst budgetår. Justeringarna skall fastställas senast den 30 juni det kalenderår under vilket justeringarna skall gälla.

Kommissionens förslag

| 41. | Bestämmelserna om budgetdisciplin i förslaget till förordning innebär en upprepning, och i vissa hänseenden en komplettering, av vissa av bestämmelserna i de nu gällande förordningarna om budgetdisciplin: rådets förordning (EG) nr 2040/2000 och rådets förordning (EG) nr 1782/2003. Avsikten verkar dock vara att jordbruksriktlinjen inte skall behållas. |
| --- | --- |

41.

Bestämmelserna om budgetdisciplin i förslaget till förordning innebär en upprepning, och i vissa hänseenden en komplettering, av vissa av bestämmelserna i de nu gällande förordningarna om budgetdisciplin: rådets förordning (EG) nr 2040/2000 och rådets förordning (EG) nr 1782/2003. Avsikten verkar dock vara att jordbruksriktlinjen inte skall behållas.

| 42. | Artikel 18.1 samt artiklarna 19 och 20 i förslaget till förordning upprepar till största delen bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 som handlar om |
| --- | --- |

42.

Artikel 18.1 samt artiklarna 19 och 20 i förslaget till förordning upprepar till största delen bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 som handlar om

| — | lagstiftningsåtgärder som gäller utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken (artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000), |
| --- | --- |

—

lagstiftningsåtgärder som gäller utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken (artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000),

| — | åtgärder som kommissionen måste vidta i olika stadier av budgetförfarandet om det finns risk för att utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att överskridas (artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000), och |
| --- | --- |

—

åtgärder som kommissionen måste vidta i olika stadier av budgetförfarandet om det finns risk för att utgifterna inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att överskridas (artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000), och

| — | ”varningssystemet” för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

—

”varningssystemet” för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 43. | I artikel 18.4 i förslaget till förordning fastställs att kommissionen skall justera direktstöd (punkt 40) om rådet den 30 juni året i fråga inte har gjort detta. |
| --- | --- |

43.

I artikel 18.4 i förslaget till förordning fastställs att kommissionen skall justera direktstöd (punkt 40) om rådet den 30 juni året i fråga inte har gjort detta.

| 44. | Artikel 17.2 i förslaget till förordning gör det möjligt för kommissionen att minska eller ställa in månadsbetalningar till medlemsstaterna om det finns risk för att ett finansieringstak som fastställs i gemenskapslagstiftningen har överskridits. Enligt artikel 19.4 i förslaget till förordning skall kommissionen ges möjlighet att fördela det tillgängliga budgetsaldot mellan medlemsstaterna om ersättningsanspråken från medlemsstaterna i slutet av budgetåret överskrider eller kan tänkas överskrida det nettobelopp som är tillgängligt för EGFJ-utgifter. |
| --- | --- |

44.

Artikel 17.2 i förslaget till förordning gör det möjligt för kommissionen att minska eller ställa in månadsbetalningar till medlemsstaterna om det finns risk för att ett finansieringstak som fastställs i gemenskapslagstiftningen har överskridits. Enligt artikel 19.4 i förslaget till förordning skall kommissionen ges möjlighet att fördela det tillgängliga budgetsaldot mellan medlemsstaterna om ersättningsanspråken från medlemsstaterna i slutet av budgetåret överskrider eller kan tänkas överskrida det nettobelopp som är tillgängligt för EGFJ-utgifter.

Analys

EGFJ

| 45. | Förslaget till förordning (artikel 17 samt artiklarna 18.4 och 19.4) möjliggör en något striktare tillämpning av budgetdisciplinen. Revisionsrätten välkomnar dessa förslag. |
| --- | --- |

45.

Förslaget till förordning (artikel 17 samt artiklarna 18.4 och 19.4) möjliggör en något striktare tillämpning av budgetdisciplinen. Revisionsrätten välkomnar dessa förslag.

| 46. | Slopandet av jordbruksriktlinjen verkar leda till att ett element i budgetdisciplinen begränsas: det skall inte finnas något övergripande tak för jordbruksutgifter. Revisionsrätten uppmanar rådet och Europaparlamentet att noggrant överväga argumenten för och emot att behålla jordbruksriktlinjen (21). |
| --- | --- |

46.

Slopandet av jordbruksriktlinjen verkar leda till att ett element i budgetdisciplinen begränsas: det skall inte finnas något övergripande tak för jordbruksutgifter. Revisionsrätten uppmanar rådet och Europaparlamentet att noggrant överväga argumenten för och emot att behålla jordbruksriktlinjen (21).

| 47. | I punkt 12 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (22) fastställs att ”med tanke på principen om sund ekonomisk förvaltning skall institutionerna under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas sträva efter att i möjligaste mån lämna tillräckliga marginaler under de olika taken i de olika rubrikerna”. Det vore lämpligt med en liknande bestämmelse i förslaget till förordning, anser revisionsrätten. |
| --- | --- |

47.

I punkt 12 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (22) fastställs att ”med tanke på principen om sund ekonomisk förvaltning skall institutionerna under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas sträva efter att i möjligaste mån lämna tillräckliga marginaler under de olika taken i de olika rubrikerna”. Det vore lämpligt med en liknande bestämmelse i förslaget till förordning, anser revisionsrätten.

EJFLU

| 48. | I kommissionens förslag till flerårig budgetplan för 2007–2013 visas inte längre utgifter för landsbygdsutveckling under en särskild underrubrik. Taket för medel tillgängliga för åtaganden från EJFLU fastställs i artikel 70.1 i rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling som för närvarande är under behandling (23). I denna artikel nämns ett totalbelopp på 88,75 miljarder euro till 2004 års priser som skall fördelas i nästan lika stora delbelopp varje år under perioden 2007–2013. De belopp som fastställts av kommissionen till följd av modulering måste läggas till dessa delbelopp av åtaganden. |
| --- | --- |

48.

I kommissionens förslag till flerårig budgetplan för 2007–2013 visas inte längre utgifter för landsbygdsutveckling under en särskild underrubrik. Taket för medel tillgängliga för åtaganden från EJFLU fastställs i artikel 70.1 i rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling som för närvarande är under behandling (23). I denna artikel nämns ett totalbelopp på 88,75 miljarder euro till 2004 års priser som skall fördelas i nästan lika stora delbelopp varje år under perioden 2007–2013. De belopp som fastställts av kommissionen till följd av modulering måste läggas till dessa delbelopp av åtaganden.

HANTERING AV ORIKTIGHETER

EGFJ

Nuvarande situation

| 49. | Medlemsstaterna är skyldiga att meddela kommissionen när de upptäcker felaktiga utbetalningar på över 4 000 euro inom den gemensamma jordbrukspolitiken och att försöka återvinna sådana betalningar. Om det är omöjligt att återvinna medlen skrivs beloppet av och förlusten bärs av gemenskapen, om inte den uteblivna återvinningen beror på att den berörda medlemsstaten har varit försumlig. I sin särskilda rapport nr 3/2004 (24) (”Återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken”) visade revisionsrätten att graden av återvinning av felaktiga betalningar i praktiken är otillfredsställande låg. Dessutom har avskrivningen av rapporterade felaktiga betalningar varit mycket begränsad. |
| --- | --- |

49.

Medlemsstaterna är skyldiga att meddela kommissionen när de upptäcker felaktiga utbetalningar på över 4 000 euro inom den gemensamma jordbrukspolitiken och att försöka återvinna sådana betalningar. Om det är omöjligt att återvinna medlen skrivs beloppet av och förlusten bärs av gemenskapen, om inte den uteblivna återvinningen beror på att den berörda medlemsstaten har varit försumlig. I sin särskilda rapport nr 3/2004 (24) (”Återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken”) visade revisionsrätten att graden av återvinning av felaktiga betalningar i praktiken är otillfredsställande låg. Dessutom har avskrivningen av rapporterade felaktiga betalningar varit mycket begränsad.

Förslag och analys

| 50. | Kommissionen föreslår att reglerna för EUGFJ:s garantisektion skall gälla även för EGFJ, men med vissa viktiga förändringar. |
| --- | --- |

50.

Kommissionen föreslår att reglerna för EUGFJ:s garantisektion skall gälla även för EGFJ, men med vissa viktiga förändringar.

| 51. | Om ingen indrivning har ägt rum under en period på fyra år efter det datum då det första förvaltningsrättsliga eller rättsliga konstaterandet gjordes (eller sex år i de fall då indrivningen ingår i ett rättsligt förfarande i det nationella rättsväsendet) skall den uteblivna indrivningen enligt förslaget till förordning bäras till 50 % av den berörda medlemsstaten och till 50 % av gemenskapsbudgeten (artikel 32.5 i förslaget till förordning). I fall då medlemsstaterna har varit försumliga får kommissionen, liksom nu, besluta att belasta den berörda medlemsstaten med hela beloppet (se artikel 32.4 i förslaget till förordning). |
| --- | --- |

51.

Om ingen indrivning har ägt rum under en period på fyra år efter det datum då det första förvaltningsrättsliga eller rättsliga konstaterandet gjordes (eller sex år i de fall då indrivningen ingår i ett rättsligt förfarande i det nationella rättsväsendet) skall den uteblivna indrivningen enligt förslaget till förordning bäras till 50 % av den berörda medlemsstaten och till 50 % av gemenskapsbudgeten (artikel 32.5 i förslaget till förordning). I fall då medlemsstaterna har varit försumliga får kommissionen, liksom nu, besluta att belasta den berörda medlemsstaten med hela beloppet (se artikel 32.4 i förslaget till förordning).

| 52. | Revisionsrätten betonar att det är av yttersta vikt att det finns en effektiv och ändamålsenlig återvinningsprocess som en del i ett övergripande system för intern kontroll (25), men välkomnar ändå denna omfördelning av den finansiella bördan vid utebliven återvinning som kan uppmuntra medlemsstaterna att snabba på förfarandena. Revisionsrätten ser det också som välkommet att förslaget till förordning |
| --- | --- |

52.

Revisionsrätten betonar att det är av yttersta vikt att det finns en effektiv och ändamålsenlig återvinningsprocess som en del i ett övergripande system för intern kontroll (25), men välkomnar ändå denna omfördelning av den finansiella bördan vid utebliven återvinning som kan uppmuntra medlemsstaterna att snabba på förfarandena. Revisionsrätten ser det också som välkommet att förslaget till förordning

| — | förtydligar kommissionens makt att i fall av försumlighet belasta medlemsstaterna med de belopp som skall återkrävas (26), och |
| --- | --- |

—

förtydligar kommissionens makt att i fall av försumlighet belasta medlemsstaterna med de belopp som skall återkrävas (26), och

| — | innehåller en ny tidsgräns: Medlemsstaterna skall inleda lämpliga förvaltningsrättsliga eller rättsliga förfaranden för att driva in felaktigt utbetalda belopp det år som följer på det första förvaltningsrättsliga eller rättsliga konstaterandet gällande betalningen. |
| --- | --- |

—

innehåller en ny tidsgräns: Medlemsstaterna skall inleda lämpliga förvaltningsrättsliga eller rättsliga förfaranden för att driva in felaktigt utbetalda belopp det år som följer på det första förvaltningsrättsliga eller rättsliga konstaterandet gällande betalningen.

| 53. | Enligt kommissionens förslag skall medlemsstaterna även fortsättningsvis ha möjlighet att behålla 20 % av de belopp som drivits in som schablonkostnad för indrivning, utom i de fall där det rör sig om oegentligheter eller försummelser som kan tillskrivas den berörda medlemsstaten (se artikel 32.2 i förslaget till förordning). Revisionsrätten anser dock att medlemsstaterna inte skall få dra av 20 % som indrivningskostnad före den uppdelning av kostnaderna som beskrivs i punkt 51 eftersom det i de fallen ännu inte har gjorts någon indrivning. Följaktligen bör hänvisningen till ”de avdrag som föreskrivs i punkt 2” strykas i den sista meningen i artikel 32.5 första stycket i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

53.

Enligt kommissionens förslag skall medlemsstaterna även fortsättningsvis ha möjlighet att behålla 20 % av de belopp som drivits in som schablonkostnad för indrivning, utom i de fall där det rör sig om oegentligheter eller försummelser som kan tillskrivas den berörda medlemsstaten (se artikel 32.2 i förslaget till förordning). Revisionsrätten anser dock att medlemsstaterna inte skall få dra av 20 % som indrivningskostnad före den uppdelning av kostnaderna som beskrivs i punkt 51 eftersom det i de fallen ännu inte har gjorts någon indrivning. Följaktligen bör hänvisningen till ”de avdrag som föreskrivs i punkt 2” strykas i den sista meningen i artikel 32.5 första stycket i förslaget till förordning.

EJFLU

Nuvarande situation

| 54. | Utgifterna för landsbygdsutveckling är för närvarande uppdelade och faller delvis under EUGFJ:s garantisektion, delvis under EUGFJ:s utvecklingssektion. |
| --- | --- |

54.

Utgifterna för landsbygdsutveckling är för närvarande uppdelade och faller delvis under EUGFJ:s garantisektion, delvis under EUGFJ:s utvecklingssektion.

| 55. | För alla utgifter för landsbygdsutveckling som finansieras av garantisektionen är den nuvarande situationen den som beskrivs i punkt 49. |
| --- | --- |

55.

För alla utgifter för landsbygdsutveckling som finansieras av garantisektionen är den nuvarande situationen den som beskrivs i punkt 49.

| 56. | För den del av landsbygdsutvecklingen som finansieras av utvecklingssektionen gäller samma regler som för strukturfonderna. |
| --- | --- |

56.

För den del av landsbygdsutvecklingen som finansieras av utvecklingssektionen gäller samma regler som för strukturfonderna.

| — | Medlemsstaterna skall varje kvartal rapportera till kommissionen om samtliga oriktigheter (över 4 000 euro) som har varit föremål för administrativa eller rättsliga undersökningar och om uppföljningar av tidigare anmälda oriktigher. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna skall varje kvartal rapportera till kommissionen om samtliga oriktigheter (över 4 000 euro) som har varit föremål för administrativa eller rättsliga undersökningar och om uppföljningar av tidigare anmälda oriktigher.

| — | Det är först och främst medlemsstaternas ansvar att undersöka och återvinna belopp som förlorats till följd av en upptäckt oriktighet. |
| --- | --- |

—

Det är först och främst medlemsstaternas ansvar att undersöka och återvinna belopp som förlorats till följd av en upptäckt oriktighet.

| — | Gemenskapsmedel som gjorts tillgängliga genom återvinning och/eller korrigering kan återanvändas av medlemsstaten för det stöd det gäller och innan programmet i fråga avslutas. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsmedel som gjorts tillgängliga genom återvinning och/eller korrigering kan återanvändas av medlemsstaten för det stöd det gäller och innan programmet i fråga avslutas.

| — | Om en medlemsstat anser att ett belopp inte (helt och hållet) kan återvinnas måste den rapportera detta till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Om en medlemsstat anser att ett belopp inte (helt och hållet) kan återvinnas måste den rapportera detta till kommissionen.

| — | Kommissionen beslutar i samråd med respektive myndigheter i de berörda medlemsstaterna vem som skall bära de ekonomiska följderna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen beslutar i samråd med respektive myndigheter i de berörda medlemsstaterna vem som skall bära de ekonomiska följderna.

| 57. | I praktiken finns liknande problem som de som nämnts för garantisektionen, dvs. låg återvinningsgrad, otillräckliga kriterier för att besluta vem som skall bära kostnaderna osv. |
| --- | --- |

57.

I praktiken finns liknande problem som de som nämnts för garantisektionen, dvs. låg återvinningsgrad, otillräckliga kriterier för att besluta vem som skall bära kostnaderna osv.

Förslag och analys

| 58. | Kommissionen föreslår att strukturfondsreglerna om oriktigheter, och även reglerna om återanvändning av återvunna belopp, skall tillämpas för alla utgifter för landsbygdsutveckling (så som nämns i punkt 56). |
| --- | --- |

58.

Kommissionen föreslår att strukturfondsreglerna om oriktigheter, och även reglerna om återanvändning av återvunna belopp, skall tillämpas för alla utgifter för landsbygdsutveckling (så som nämns i punkt 56).

| 59. | Enligt vad som förklaras i punkt 31 innebär utgifter för landsbygdsutveckling ofta betalnings- och kontrollförfaranden liknande dem som gäller för direktstöd från EGFJ. Det skulle vara mer logiskt att hantera förfallna och återvunna belopp i sådana fall på samma sätt som inom EGFJ. |
| --- | --- |

59.

Enligt vad som förklaras i punkt 31 innebär utgifter för landsbygdsutveckling ofta betalnings- och kontrollförfaranden liknande dem som gäller för direktstöd från EGFJ. Det skulle vara mer logiskt att hantera förfallna och återvunna belopp i sådana fall på samma sätt som inom EGFJ.

| 60. | En bestämmelse liknande den som beskrivs i punkt 51 föreslås för denna fond. Fördelningen av den ekonomiska bördan av belopp som inte har återvunnits kommer dock inte att verkställas förrän fyra år efter det att ett program för landsbygdsutveckling har avslutats, vilket för utgifter under perioden 2007–2013 kan bli så sent som 2019. Denna tidsperiod är med största sannolikhet längre än den period som tillåts för EGFJ. Revisionsrätten anser att ett tidigare slutdatum borde fastställas. |
| --- | --- |

60.

En bestämmelse liknande den som beskrivs i punkt 51 föreslås för denna fond. Fördelningen av den ekonomiska bördan av belopp som inte har återvunnits kommer dock inte att verkställas förrän fyra år efter det att ett program för landsbygdsutveckling har avslutats, vilket för utgifter under perioden 2007–2013 kan bli så sent som 2019. Denna tidsperiod är med största sannolikhet längre än den period som tillåts för EGFJ. Revisionsrätten anser att ett tidigare slutdatum borde fastställas.

| 61. | Precis som för EGFJ anges det i förslaget till förordning (artikel 33.5) i vilka fall av försumlighet från medlemsstatens sida som kommissionen får belasta den berörda medlemsstaten med hela beloppet (27). I artikel 33.5 i förslaget bör man dock, enligt revisionsrätten, även införa samma ettårsgräns för inledandet av lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden som fastställs för EGFJ. |
| --- | --- |

61.

Precis som för EGFJ anges det i förslaget till förordning (artikel 33.5) i vilka fall av försumlighet från medlemsstatens sida som kommissionen får belasta den berörda medlemsstaten med hela beloppet (27). I artikel 33.5 i förslaget bör man dock, enligt revisionsrätten, även införa samma ettårsgräns för inledandet av lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden som fastställs för EGFJ.

ÖVRIGA KOMMENTARER

Samstämmighet mellan budgetår

| 62. | I artikel 26.6 i förslaget till förordning fastställs att de ansökningar till EJFLU om mellanliggande betalningar för utgifter som effektuerats från och med den 16 oktober skall belasta budgeten det påföljande året. Detta är en ny regel för utgifter som för närvarande finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion. Genom denna regel anpassas EJFLU:s budgetår till EGFJ:s, där betalningar som görs av utbetalningsställen efter detta datum skall återbetalas av kommissionen i januari påföljande år på samma sätt som för närvarande sker för EUGFJ:s garantisektion. Revisionsrätten konstaterar och beklagar att kommissionen inte har föreslagit en harmonisering med resten av den allmänna budgeten där budgetåret sammanfaller med kalenderåret. |
| --- | --- |

62.

I artikel 26.6 i förslaget till förordning fastställs att de ansökningar till EJFLU om mellanliggande betalningar för utgifter som effektuerats från och med den 16 oktober skall belasta budgeten det påföljande året. Detta är en ny regel för utgifter som för närvarande finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion. Genom denna regel anpassas EJFLU:s budgetår till EGFJ:s, där betalningar som görs av utbetalningsställen efter detta datum skall återbetalas av kommissionen i januari påföljande år på samma sätt som för närvarande sker för EUGFJ:s garantisektion. Revisionsrätten konstaterar och beklagar att kommissionen inte har föreslagit en harmonisering med resten av den allmänna budgeten där budgetåret sammanfaller med kalenderåret.

Övergångsbestämmelser

| 63. | I artikel 39.1 a i förslaget till förordning fastställs det att betalningar till stödmottagare för program för landsbygdsutveckling för perioden 2000–2006 som finansieras av EUGFJ:s garantisektion skall upphöra senast den 15 oktober 2006. Genom ett undantag (artikel 39.1 c) skall utgifter som effektuerats mellan den 16 oktober och den 31 december 2006 för landsbygdsutvecklingsåtgärder påföras EJFLU:s budget under 2007–2013. Detta verkar betyda att betalningar avsedda för stödmottagare efter 2006 för femåriga åtaganden som ingåtts från och med 2003, vilka väntas bli betydande, inte kommer att påföras EJFLU:s budget och alltså inte samfinansieras alls. Detta kan komma att orsaka finansiella och rättsliga problem i medlemsstaterna. Artikel 48 verkar innehålla ett förfarande för att hantera dessa problem. |
| --- | --- |

63.

I artikel 39.1 a i förslaget till förordning fastställs det att betalningar till stödmottagare för program för landsbygdsutveckling för perioden 2000–2006 som finansieras av EUGFJ:s garantisektion skall upphöra senast den 15 oktober 2006. Genom ett undantag (artikel 39.1 c) skall utgifter som effektuerats mellan den 16 oktober och den 31 december 2006 för landsbygdsutvecklingsåtgärder påföras EJFLU:s budget under 2007–2013. Detta verkar betyda att betalningar avsedda för stödmottagare efter 2006 för femåriga åtaganden som ingåtts från och med 2003, vilka väntas bli betydande, inte kommer att påföras EJFLU:s budget och alltså inte samfinansieras alls. Detta kan komma att orsaka finansiella och rättsliga problem i medlemsstaterna. Artikel 48 verkar innehålla ett förfarande för att hantera dessa problem.

Detaljfrågor

| 64. | I artikel 8.2 första stycket i förslaget bör ”och till revisionsrättens” läggas till i den sista meningen, så att revisionsrätten kan utföra sina skyldigheter. |
| --- | --- |

64.

I artikel 8.2 första stycket i förslaget bör ”och till revisionsrättens” läggas till i den sista meningen, så att revisionsrätten kan utföra sina skyldigheter.

| 65. | Den sista meningen i artikel 33.3 c i den engelska versionen bör lyda: ”and provided the funds are NOT reallocated to operations which have been the subject of a financial correction”. Dessutom hänvisar artikel 33.5 b till punkt 2 a och 2 c i samma artikel. Detta bör ändras till 3 a respektive 3 c. (Övers. anm.: Detta gäller inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

65.

Den sista meningen i artikel 33.3 c i den engelska versionen bör lyda: ”and provided the funds are NOT reallocated to operations which have been the subject of a financial correction”. Dessutom hänvisar artikel 33.5 b till punkt 2 a och 2 c i samma artikel. Detta bör ändras till 3 a respektive 3 c. (Övers. anm.: Detta gäller inte den svenska versionen.)

SAMMANFATTNING

| I. | Revisionsrätten |
| --- | --- |

I.

Revisionsrätten

| — | välkomnar den ökade insyn som skulle vara resultatet av att alla utgifter för landsbygdsutveckling samlas under en och samma budgetrubrik, |
| --- | --- |

—

välkomnar den ökade insyn som skulle vara resultatet av att alla utgifter för landsbygdsutveckling samlas under en och samma budgetrubrik,

| — | anser att kommissionens förslag när det gäller förvaltningen av EGFJ innehåller vissa förändringar som kommer att vara till stor hjälp men att de behöver förbättras ytterligare i enlighet med revisionsrättens yttrande över samordnad granskning, |
| --- | --- |

—

anser att kommissionens förslag när det gäller förvaltningen av EGFJ innehåller vissa förändringar som kommer att vara till stor hjälp men att de behöver förbättras ytterligare i enlighet med revisionsrättens yttrande över samordnad granskning,

| — | noterar att kommissionens förslag när det gäller budgetdisciplin och hantering av oriktigheter också innehåller några välkomna förändringar som dock i vissa hänseenden kan förbättras, |
| --- | --- |

—

noterar att kommissionens förslag när det gäller budgetdisciplin och hantering av oriktigheter också innehåller några välkomna förändringar som dock i vissa hänseenden kan förbättras,

| — | ser kommissionens förslag om årliga delar av budgetåtaganden för EJFLU som olämpligt. |
| --- | --- |

—

ser kommissionens förslag om årliga delar av budgetåtaganden för EJFLU som olämpligt.

| II. | Revisionsrättens huvudsakliga iakttagelser när det gäller detaljbestämmelserna i förslaget till förordning är följande: |
| --- | --- |

II.

Revisionsrättens huvudsakliga iakttagelser när det gäller detaljbestämmelserna i förslaget till förordning är följande:

| i) | Förvaltning och kontroll av EGFJ







  — | Förslaget förändrar inte ramen för förvaltning och kontroll av utgifter till stöd för marknader och inkomster på jordbruksområdet. Av de detaljerade förändringar som föreslås






  — | kan införandet av ett krav på särskilt godkännande för samordningsorgan stärka kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken (punkt 20), |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Förvaltning och kontroll av EGFJ

—

Förslaget förändrar inte ramen för förvaltning och kontroll av utgifter till stöd för marknader och inkomster på jordbruksområdet. Av de detaljerade förändringar som föreslås

—

kan införandet av ett krav på särskilt godkännande för samordningsorgan stärka kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken (punkt 20),

| — | bör mål, innehåll och räckvidd för den föreslagna ”förklaringen” från den ansvarige vid varje utbetalningsställe utformas på samma sätt som motsvarande förklaringar från företagsledningar. På detta sätt kan det befintliga kontrollsystemet förbättras så att det blir mer likt modellen för samordnad granskning (punkt 21). |
| --- | --- |

—

bör mål, innehåll och räckvidd för den föreslagna ”förklaringen” från den ansvarige vid varje utbetalningsställe utformas på samma sätt som motsvarande förklaringar från företagsledningar. På detta sätt kan det befintliga kontrollsystemet förbättras så att det blir mer likt modellen för samordnad granskning (punkt 21).

| — | Kommissionen borde ha föreslagit förändringar av omfattningen och räckvidden för de attesterande organens arbete – med hänsyn tagen till dithörande kostnader och vinster – för att stärka och förtydliga kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med principerna för modellen för samordnad granskning och tydliggöra att attestering av utbetalningsställen skall grundas på internationellt erkänd revisionsstandard (punkterna 23 och 24). |
| --- | --- |

—

Kommissionen borde ha föreslagit förändringar av omfattningen och räckvidden för de attesterande organens arbete – med hänsyn tagen till dithörande kostnader och vinster – för att stärka och förtydliga kedjan av redovisningsskyldighet för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med principerna för modellen för samordnad granskning och tydliggöra att attestering av utbetalningsställen skall grundas på internationellt erkänd revisionsstandard (punkterna 23 och 24).

| ii) | Förvaltning och kontroll av EJFLU







  — | Beroende på vilket slags utgifter det handlar om bör lämplig typ av anslag (differentierade eller icke-differentierade) väljas. Förslaget från kommissionen (att använda differentierade anslag och åtaganden för årliga delar av det totala nationella programmet) är inte en lämplig budgetram (punkterna 33 och 34). |
| --- | --- | --- |

ii)

Förvaltning och kontroll av EJFLU

—

Beroende på vilket slags utgifter det handlar om bör lämplig typ av anslag (differentierade eller icke-differentierade) väljas. Förslaget från kommissionen (att använda differentierade anslag och åtaganden för årliga delar av det totala nationella programmet) är inte en lämplig budgetram (punkterna 33 och 34).

| iii) | Budgetdisciplin







  — | Genom artikel 17 samt artiklarna 18.4 och 19.4 i förslaget till förordning möjliggörs en striktare tillämpning av budgetdisciplinen (punkt 45). |
| --- | --- | --- |

iii)

Budgetdisciplin

—

Genom artikel 17 samt artiklarna 18.4 och 19.4 i förslaget till förordning möjliggörs en striktare tillämpning av budgetdisciplinen (punkt 45).

| — | Rådet och Europaparlamentet bör noggrant överväga argumenten för och emot att behålla jordbruksriktlinjen (punkt 46). |
| --- | --- |

—

Rådet och Europaparlamentet bör noggrant överväga argumenten för och emot att behålla jordbruksriktlinjen (punkt 46).

| iv) | Oriktigheter







  — | Den föreslagna omfördelningen av den ekonomiska bördan när oriktiga betalningar inte har kunnat återvinnas inom EUGFJ är välkommen (punkt 51). |
| --- | --- | --- |

iv)

Oriktigheter

—

Den föreslagna omfördelningen av den ekonomiska bördan när oriktiga betalningar inte har kunnat återvinnas inom EUGFJ är välkommen (punkt 51).

| — | I förslaget till förordning finns ett välkommet förtydligande av kommissionens makt att i fall av försumlighet belasta medlemsstaterna med de belopp som skall återkrävas, och det innehåller en ny tidsgräns (punkterna 51 och 52). |
| --- | --- |

—

I förslaget till förordning finns ett välkommet förtydligande av kommissionens makt att i fall av försumlighet belasta medlemsstaterna med de belopp som skall återkrävas, och det innehåller en ny tidsgräns (punkterna 51 och 52).

| — | Avskrivna och återvunna belopp för vissa åtgärder inom EJFLU bör hanteras på samma sätt som inom EGFJ (punkt 59). |
| --- | --- |

—

Avskrivna och återvunna belopp för vissa åtgärder inom EJFLU bör hanteras på samma sätt som inom EGFJ (punkt 59).

| — | Ettårsgränsen för inledande av administrativa eller rättsliga förfaranden (som föreslås för EGFJ) bör även gälla för EJFLU (punkt 61). |
| --- | --- |

—

Ettårsgränsen för inledande av administrativa eller rättsliga förfaranden (som föreslås för EGFJ) bör även gälla för EJFLU (punkt 61).

Detta yttrande har antagits av revisionsrätten i Luxemburg den 17 mars 2005.

För revisionsrätten

Hubert WEBER

Ordförande

---

(1)  Kommissionsdokument ref. 2004/0164 (CNS) – KOM(2004) 489 slutlig.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1). Rådets förordning (EG) nr 1783/2003 av den 29 september 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (EUT L 270, 21.10.2003, s. 70).

2

(3)  EUT C 107, 30.4.2004.

3

(4)  Till exempel kommer artikel 149.3 i budgetförordningen, som gör det möjligt att föra över de anslag till EUGFJ:s garantisektion som är avsedda för landsbygdens utveckling och mot vilka inga åtaganden ingåtts, inte längre att vara nödvändig när EJFLU införs.

4

(5)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80 respektive 103.

5

(6)  Artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999.

6

(7)  Artikel 33 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999.

7

(8)  Leader+ är ett gemenskapsinitiativ, ett komplement till de vanliga programmen för landsbygdsutveckling. Det genomförs med hjälp av aktivt partnerskap på lokal nivå (”lokala aktionsgrupper”) och syftar till att uppmuntra uppkomsten och testandet av nya arbetsmetoder för integrerad och hållbar utveckling som kan påverka, komplettera och/eller förstärka politiken för landsbygdsutveckling inom gemenskapen.

8

(9)  Det mesta av stödet kommer i framtiden att vara frikopplat från produktionen.

9

(10)  För att räkna ut hur stora utgifterna är för till exempel Förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i EU-15 måste man för närvarande räkna in den del av EUGFJ:s garantisektion som inte omfattas av mål 1 [budgetpost 05 04 01 09] plus lämpliga delar av de operativa programmen i mål 1-områden, vilka dessutom inte är tydligt urskiljbara [oidentifierbar del av budgetpost 05 04 02 01]. En positiv aspekt av att alla utgifter för landsbygdsutveckling samlas inom EJFLU är att medlemsstaterna kommer att kunna använda de belopp som gjorts tillgängliga genom modulering, dvs. överföring av vissa utgifter från direktstöd till landsbygdsutveckling (artikel 12.2 i förslaget), för alla landsbygdsutvecklingsåtgärder. Enligt de nuvarande reglerna är sådana tilläggsbelopp inte tillgängliga för de åtgärder för landsbygdsutveckling som finansieras genom EUGFJ:s utvecklingssektion.

10

budgetpost 05 04 01 09

oidentifierbar del av budgetpost 05 04 02 01

(11)  I fördraget används ordet ”fond”. När det gäller finansiell förvaltning representerar dock de två föreslagna ”fonderna” delar av den allmänna budgeten, och det skulle alltså räcka med att använda budgetkapitel för att skilja mellan dem.

11

(12)  EGT C 285, 21.11.2002.

12

(13)  EGT C 401, 22.12.1998.

13

(14)  Till exempel de som utarbetats av IFAC (International Federation of Accountants) eller av INTOSAI (International Organisation of Supreme Audit Institutions).

14

(15)  EUT C 295, 30.11.2004.

15

(16)  Differentierade anslag används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

16

(17)  EGT C 162, 5.6.2001.

17

(18)  Se yttrande nr 2/2001, punkterna 29, 30 och 77.

18

(19)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 27.

19

(20)  EGT C 172, 18.6.1999.

20

(21)  Utan att ifrågasätta jordbruksriktlinjens funktion har revisionsrätten i yttrande nr 9/99 (EGT C 334, 23.11.1999), punkterna 1 och 5, kritiserat att den beräknas med en komplicerad metod, är otydligt definierad och att det därför är svårt att övervaka att den efterlevs. De nuvarande förslagen att konsolidera och standardisera hanteringen av jordbruksutgifter, tillsammans med införandet av verksamhetsbaserad budgetering, bör underlätta beräkningen och övervakningen av riktlinjen.

21

(22)  KOM(2004) 498 slutlig av den 14 juli 2004.

22

(23)  Se KOM(2004) 490 slutlig av den 14 juli 2004”Förslag till rådets förordning om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)”.

23

(24)  EUT C 269, 4.11.2004.

24

(25)  Systemen för intern kontroll bör aktivt medverka till att förbättra den finansiella förvaltningen genom att innehålla garantier för att det vidtas korrigerande åtgärder och görs återvinningar (se yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)”, punkterna VII och 36).

25

single audit

(26)  Enligt artikel 32.4 ”får kommissionen besluta att belasta medlemsstaterna med de belopp som skall återkrävas”. Revisionsrätten anser att skrivningen bör ändras till: ”skall kommissionen besluta (...)”.

26

får

skall

(27)  Enligt artikel 33.5 ”får kommissionen besluta att belasta medlemsstaterna med de belopp som skall återkrävas”. Revisionsrätten anser att skrivningen bör ändras till: ”skall kommissionen besluta (...)”.

27

får

skall

---

| 20.5.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 121/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 121/14

---

YTTRANDE nr 2/2005

om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004) 492 slutlig av den 14 juli 2004)

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2005/C 121/02)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1–29 | ALLMÄNNA IAKTTAGELSER |
| --- | --- |

1–29

| 30 | SÄRSKILDA IAKTTAGELSER |
| --- | --- |

30

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 5, 10 och 158–162, artikel 248.4 andra stycket och artiklarna 274 och 279 i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) och genomförandebestämmelserna till denna (2),

med beaktande av rådets begäran om ett yttrande över detta förslag, vilken mottogs av revisionsrätten den 3 januari 2005,

med beaktande av det förslag till allmänna bestämmelser som lagts fram av kommissionen (3),

med beaktande av den utvidgade konsekvensanalysen av förslaget till lagstiftningspaket om översyn av bestämmelserna för förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (4),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas respektive kommissionens ansvar för den gemensamma förvaltningen av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (5),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU” (6),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Budgetplan 2007–2013” (7),

med beaktande av sitt yttrande nr 2/2004 (8) om en modell för samordnad granskning, och

av följande skäl:

Enligt artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen på de områden där den inte är ensam behörig vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå.

I artikel 274 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen anges att kommissionen skall genomföra budgeten under eget ansvar i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och att medlemsstaterna skall samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med dessa principer.

När det gäller strukturfonderna och Sammanhållningsfonden skall budgeten genomföras tillsammans med medlemsstaterna i enlighet med artikel 53.3 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. I artikel 54 i samma förordning föreskrivs att de genomförandeuppgifter som delegeras skall vara klart avgränsade och underkastade noggrann kontroll beträffande hur de utförs.

I en ändamålsenlig och effektiv internkontroll av Europeiska unionens budget ingår att fastställa tydliga och enhetliga mål som samordnas på ett effektivt sätt, ge information om kostnader och nytta samt garantera att bestämmelserna tillämpas enhetligt.

De system för internkontroll som avser Europeiska unionens inkomster och utgifter måste ge rimlig säkerhet om att inkomster uppbärs och utgifter betalas i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser samt förvaltas effektivt.

ALLMÄNNA IAKTTAGELSER

Inledning

| 1. | I förslaget till förordning bekräftas grunddragen i den ram som har införts för föregående programperioder. Förslaget syftar även till förenkling, särskilt när det gäller finansieringsorgan, val av tema och, mer allmänt, systemen för genomförande, förvaltning och kontroll. Revisionsrätten har särskilt övervägt konsekvenserna av de föreslagna åtgärderna för den ekonomiska förvaltningen och kontrollen. |
| --- | --- |

1.

I förslaget till förordning bekräftas grunddragen i den ram som har införts för föregående programperioder. Förslaget syftar även till förenkling, särskilt när det gäller finansieringsorgan, val av tema och, mer allmänt, systemen för genomförande, förvaltning och kontroll. Revisionsrätten har särskilt övervägt konsekvenserna av de föreslagna åtgärderna för den ekonomiska förvaltningen och kontrollen.

Ansvaret för genomförandet av gemenskapsbudgeten

| 2. | Den rättsliga ramen för genomförandet av gemenskapsbudgeten fastställs i artikel 274 i EG-fördraget enligt vilken kommissionen skall genomföra budgeten under eget ansvar och, i samarbete med medlemsstaterna, i överensstämmelse med principerna för sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

2.

Den rättsliga ramen för genomförandet av gemenskapsbudgeten fastställs i artikel 274 i EG-fördraget enligt vilken kommissionen skall genomföra budgeten under eget ansvar och, i samarbete med medlemsstaterna, i överensstämmelse med principerna för sund ekonomisk förvaltning.

| 3. | När det gäller de olika formerna för genomförande av gemenskapsbudgeten tillhör strukturåtgärder de områden där ”kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna” eller där ”uppgifterna för genomförandet av budgeten [skall] delegeras till medlemsstaterna” (9). Förvaltningen och kontrollen av strukturåtgärder berör inte bara många avdelningar inom kommissionen utan också hundratals förvaltningar och organ i medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå. Dessa åtgärder kan i framtiden komma att stå för närmare hälften av anslagen i gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

3.

När det gäller de olika formerna för genomförande av gemenskapsbudgeten tillhör strukturåtgärder de områden där ”kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna” eller där ”uppgifterna för genomförandet av budgeten [skall] delegeras till medlemsstaterna” (9). Förvaltningen och kontrollen av strukturåtgärder berör inte bara många avdelningar inom kommissionen utan också hundratals förvaltningar och organ i medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå. Dessa åtgärder kan i framtiden komma att stå för närmare hälften av anslagen i gemenskapsbudgeten.

| 4. | I den nuvarande lagstiftningen om strukturåtgärder (förordning (EG) nr 1260/1999) fastställs redan följande:






  a) | ”Med tillämpning av subsidiaritetsprincipen skall genomförandet av stödåtgärderna vara medlemsstaternas ansvar (...) utan att det påverkar kommissionens befogenheter, särskilt när det gäller genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget” (artikel 8.3). |
| --- | --- | --- |

4.

I den nuvarande lagstiftningen om strukturåtgärder (förordning (EG) nr 1260/1999) fastställs redan följande:

a)

”Med tillämpning av subsidiaritetsprincipen skall genomförandet av stödåtgärderna vara medlemsstaternas ansvar (...) utan att det påverkar kommissionens befogenheter, särskilt när det gäller genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget” (artikel 8.3).

| b) | ”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.3 skall förvaltningsmyndigheten (...) ansvara för att förvaltningen och genomförandet sker effektivt och på ett korrekt sätt (...)” (artikel 34.1). |
| --- | --- |

b)

”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.3 skall förvaltningsmyndigheten (...) ansvara för att förvaltningen och genomförandet sker effektivt och på ett korrekt sätt (...)” (artikel 34.1).

| c) | ”Utan att det påverkar kommissionens ansvar för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall ansvaret för den finansiella kontrollen av stödet i första hand ligga hos medlemsstaterna (...)” (artikel 38.1). |
| --- | --- |

c)

”Utan att det påverkar kommissionens ansvar för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall ansvaret för den finansiella kontrollen av stödet i första hand ligga hos medlemsstaterna (...)” (artikel 38.1).

| 5. | I förslaget till förordning hänvisas i artikel 12 till gemensam förvaltning i den betydelse som används i artikel 53.3 i budgetförordningen. Det förekommer dock ingen hänvisning till kommissionens slutliga ansvar i texten till förslaget. Således anges i artikel 12.1 sista meningen att ”medlemsstaterna och kommissionen skall se till att principerna för en sund ekonomisk förvaltning efterlevs (...)”, i artikel 12.2 begränsas kommissionens ansvar när det gäller budgetgenomförande i huvudsak till att kontrollera att ”medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem (...)” och i artikel 69.1 framställs medlemsstaterna som ensamt ansvariga: ”Medlemsstaterna skall säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av de operativa programmen och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.” Dessutom skall medlemsstaterna avge en allmän försäkran för att garantera att åtgärderna är förenliga med gemenskapslagstiftningen (artikel 39 f, artikel 59 a, artikel 60 b ii och artikel 66.2 g). Att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstater kan dock inte innebära att kommissionens slutliga ansvar begränsas. När medlemsstaterna både är mottagare av gemenskapsmedel och ansvariga för genomförandet av åtgärder kan endast kommissionen garantera att gemenskapens målsättningar genomförs enhetligt och konsekvent. Det är därför nödvändigt att principen om kommissionens slutliga ansvar, såsom det fastställs i artikel 274 i fördraget, på ett otvetydigt sätt återkommer i de artiklar som gäller medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

5.

I förslaget till förordning hänvisas i artikel 12 till gemensam förvaltning i den betydelse som används i artikel 53.3 i budgetförordningen. Det förekommer dock ingen hänvisning till kommissionens slutliga ansvar i texten till förslaget. Således anges i artikel 12.1 sista meningen att ”medlemsstaterna och kommissionen skall se till att principerna för en sund ekonomisk förvaltning efterlevs (...)”, i artikel 12.2 begränsas kommissionens ansvar när det gäller budgetgenomförande i huvudsak till att kontrollera att ”medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem (...)” och i artikel 69.1 framställs medlemsstaterna som ensamt ansvariga: ”Medlemsstaterna skall säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av de operativa programmen och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.” Dessutom skall medlemsstaterna avge en allmän försäkran för att garantera att åtgärderna är förenliga med gemenskapslagstiftningen (artikel 39 f, artikel 59 a, artikel 60 b ii och artikel 66.2 g). Att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstater kan dock inte innebära att kommissionens slutliga ansvar begränsas. När medlemsstaterna både är mottagare av gemenskapsmedel och ansvariga för genomförandet av åtgärder kan endast kommissionen garantera att gemenskapens målsättningar genomförs enhetligt och konsekvent. Det är därför nödvändigt att principen om kommissionens slutliga ansvar, såsom det fastställs i artikel 274 i fördraget, på ett otvetydigt sätt återkommer i de artiklar som gäller medlemsstaternas ansvar.

| 6. | Det finns anledning att påpeka att om kommissionen inte längre hade det slutliga ansvaret för budgetgenomförandet skulle den ekonomiska processen i gemenskapen förlora en stor del av sin betydelse, särskilt när det gäller förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Detta skulle innebära att budgetmyndighetens rekommendationer (artikel 276.3 i EG-fördraget) i själva verket förlorar all praktisk betydelse. |
| --- | --- |

6.

Det finns anledning att påpeka att om kommissionen inte längre hade det slutliga ansvaret för budgetgenomförandet skulle den ekonomiska processen i gemenskapen förlora en stor del av sin betydelse, särskilt när det gäller förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Detta skulle innebära att budgetmyndighetens rekommendationer (artikel 276.3 i EG-fördraget) i själva verket förlorar all praktisk betydelse.

Det föreslagna regelverket

Förutsättningar för en lämplig kontrollram

| 7. | För att kommissionen skall kunna utöva sitt slutliga ansvar för budgetgenomförandet bör det i förslaget till förordning tas hänsyn till följande nyckelfaktorer som bildar utgångspunkt för revisionsrättens yttrande nr 2/2004 om en modell för samordnad granskning: |
| --- | --- |

7.

För att kommissionen skall kunna utöva sitt slutliga ansvar för budgetgenomförandet bör det i förslaget till förordning tas hänsyn till följande nyckelfaktorer som bildar utgångspunkt för revisionsrättens yttrande nr 2/2004 om en modell för samordnad granskning:

i)   Kontrollverksamhetens frekvens

| 8. | I de gällande bestämmelserna sägs ingenting om kontrollfrekvensen på slutmottagarnivå som bör vara betingad av en jämförelse mellan medlemsstaternas och kommissionens kostnader för kontroller och den nytta dessa kontroller medför. Frågan om att fastställa en godtagbar tillförlitlighets- och väsentlighetsnivå tas endast upp indirekt (artiklarna 61.1 e ii och 61.1 g). Det är önskvärt att det tydligt anges lämpliga kriterier i de tillämpningsföreskrifter som nämns i artikel 58.6. Det är också nödvändigt att definiera begreppen ”rimlig säkerhet” och ”giltig ansökan”. |
| --- | --- |

8.

I de gällande bestämmelserna sägs ingenting om kontrollfrekvensen på slutmottagarnivå som bör vara betingad av en jämförelse mellan medlemsstaternas och kommissionens kostnader för kontroller och den nytta dessa kontroller medför. Frågan om att fastställa en godtagbar tillförlitlighets- och väsentlighetsnivå tas endast upp indirekt (artiklarna 61.1 e ii och 61.1 g). Det är önskvärt att det tydligt anges lämpliga kriterier i de tillämpningsföreskrifter som nämns i artikel 58.6. Det är också nödvändigt att definiera begreppen ”rimlig säkerhet” och ”giltig ansökan”.

ii)   Fastställande av lämpliga standarder

| 9. | Hänvisningen till ”internationellt accepterade revisionsstandarder” (artikel 61.1 a) är inte tillräckligt exakt för att kontrollförfarandena skall utgå från gemensamma standarder och principer. Inom ramen för de ovan nämnda tillämpningsföreskrifterna bör man föreskriva ett förhandsgodkännande som täcker både granskningen av systemen och granskningen av själva insatserna. |
| --- | --- |

9.

Hänvisningen till ”internationellt accepterade revisionsstandarder” (artikel 61.1 a) är inte tillräckligt exakt för att kontrollförfarandena skall utgå från gemensamma standarder och principer. Inom ramen för de ovan nämnda tillämpningsföreskrifterna bör man föreskriva ett förhandsgodkännande som täcker både granskningen av systemen och granskningen av själva insatserna.

iii)   Ram för förvaltnings- och kontrollsystem

| 10. | I artikel 54 i budgetförordningen fastställs att de genomförandeuppgifter som delegeras skall vara klart avgränsade och underkastade noggrann kontroll beträffande hur de utförs. I artikel 35.1 i genomförandebestämmelserna till denna förordning preciseras att kommissionen vid gemensam förvaltning genom en förhandsgranskning, såväl av dokument som på platsen, skall försäkra sig om att de enheter som den anförtror förvaltningsuppgifter har förfaranden och system som är lämpliga för uppgiften och fungerar väl. Förslaget till förordning avviker från dessa bestämmelser eftersom det innan ett operativt program godkänns av kommissionen endast är medlemsstaterna som skall kontrollera att det har inrättats förvaltnings- och kontrollsystem (artikel 70). Under dessa förhållanden skulle det vara önskvärt om det fastställdes att kommissionen åtminstone leder – det behöver inte vara fråga om ett godkännandeförfarande – utnämningen av förvaltnings- och kontrollorganen på nationell nivå. Vidare är det också önskvärt att det på nationell nivå inrättas ett förmedlande organ som kan fungera som kontaktpunkt för gemenskapens myndigheter. |
| --- | --- |

10.

I artikel 54 i budgetförordningen fastställs att de genomförandeuppgifter som delegeras skall vara klart avgränsade och underkastade noggrann kontroll beträffande hur de utförs. I artikel 35.1 i genomförandebestämmelserna till denna förordning preciseras att kommissionen vid gemensam förvaltning genom en förhandsgranskning, såväl av dokument som på platsen, skall försäkra sig om att de enheter som den anförtror förvaltningsuppgifter har förfaranden och system som är lämpliga för uppgiften och fungerar väl. Förslaget till förordning avviker från dessa bestämmelser eftersom det innan ett operativt program godkänns av kommissionen endast är medlemsstaterna som skall kontrollera att det har inrättats förvaltnings- och kontrollsystem (artikel 70). Under dessa förhållanden skulle det vara önskvärt om det fastställdes att kommissionen åtminstone leder – det behöver inte vara fråga om ett godkännandeförfarande – utnämningen av förvaltnings- och kontrollorganen på nationell nivå. Vidare är det också önskvärt att det på nationell nivå inrättas ett förmedlande organ som kan fungera som kontaktpunkt för gemenskapens myndigheter.

| 11. | En betydande förstärkning av gemenskapens kontroll är en nödvändig motvikt i ett system där projektförvaltningen är beroende av nationella och regionala myndigheter (10). De ovan uppräknade förhållandena är desto viktigare eftersom reglerna för utgifters stödberättigande hädanefter till största delen kommer att fastställas på nationell nivå. |
| --- | --- |

11.

En betydande förstärkning av gemenskapens kontroll är en nödvändig motvikt i ett system där projektförvaltningen är beroende av nationella och regionala myndigheter (10). De ovan uppräknade förhållandena är desto viktigare eftersom reglerna för utgifters stödberättigande hädanefter till största delen kommer att fastställas på nationell nivå.

Ansvaret för laglighet och korrekthet

| 12. | I budgetförordningen (artikel 60.1) föreskrivs att utanordnaren skall ansvara för att utgifterna är lagliga och korrekta. Det anges även (artikel 53.6) att medlemsstaterna vid gemensam förvaltning regelbundet skall kontrollera att de åtgärder som skall finansieras över gemenskapsbudgeten genomförs korrekt och vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier samt i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

12.

I budgetförordningen (artikel 60.1) föreskrivs att utanordnaren skall ansvara för att utgifterna är lagliga och korrekta. Det anges även (artikel 53.6) att medlemsstaterna vid gemensam förvaltning regelbundet skall kontrollera att de åtgärder som skall finansieras över gemenskapsbudgeten genomförs korrekt och vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier samt i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

| 13. | Utifrån dessa bestämmelser tilldelas medlemsstaterna i förslaget till förordning (artikel 69.1) ansvaret för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkt 5). Den överföring av ansvar till medlemsstaterna som följer av detta är också en konsekvens av att det är medlemsstaterna som godkänner systemen för förvaltning och kontroll i enlighet med vad som anges i artikel 70. |
| --- | --- |

13.

Utifrån dessa bestämmelser tilldelas medlemsstaterna i förslaget till förordning (artikel 69.1) ansvaret för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkt 5). Den överföring av ansvar till medlemsstaterna som följer av detta är också en konsekvens av att det är medlemsstaterna som godkänner systemen för förvaltning och kontroll i enlighet med vad som anges i artikel 70.

| 14. | Kommissionen kan visserligen avbryta utbetalningarna under sex till tolv månader om det uppstår tvivel om att systemen fungerar korrekt eller om det förekommer konstaterade eller förmodade oegentligheter (artikel 89). Likaså anges att medlemsstaterna och kommissionen kan göra finansiella korrigeringar (artiklarna 99 och 100 i förslaget). Dessa åtgärder kan dock aldrig vara något annat än ett mindre och kompletterande stöd till den löpande förvaltningen som med nödvändighet måste vara strikt. Hur effektiva de är beror främst på hur många kontroller som görs. Dessutom sker inte de finansiella korrigeringarna förrän efter det att händelserna har ägt rum. Inte heller skulle man med enbart finansiella korrigeringar kunna komma tillrätta med konsekvenserna av åtgärder som har avvikit från kraven i bestämmelserna. |
| --- | --- |

14.

Kommissionen kan visserligen avbryta utbetalningarna under sex till tolv månader om det uppstår tvivel om att systemen fungerar korrekt eller om det förekommer konstaterade eller förmodade oegentligheter (artikel 89). Likaså anges att medlemsstaterna och kommissionen kan göra finansiella korrigeringar (artiklarna 99 och 100 i förslaget). Dessa åtgärder kan dock aldrig vara något annat än ett mindre och kompletterande stöd till den löpande förvaltningen som med nödvändighet måste vara strikt. Hur effektiva de är beror främst på hur många kontroller som görs. Dessutom sker inte de finansiella korrigeringarna förrän efter det att händelserna har ägt rum. Inte heller skulle man med enbart finansiella korrigeringar kunna komma tillrätta med konsekvenserna av åtgärder som har avvikit från kraven i bestämmelserna.

Ansvaret för sund ekonomisk förvaltning

| 15. | Enligt artikel 60.1 i budgetförordningen skall utanordnaren ansvara för verkställigheten av utgifter och se till att detta sker i överensstämmelse med principerna om sund ekonomisk förvaltning. I artikel 27 i samma förordning anges att gemenskapsanslagen skall användas i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. I denna bestämmelse föreskrivs att det för alla verksamhetsområden som budgeten omfattar skall fastställas specifika mål som kan mätas och förverkligas och som är relevanta och daterade. Kommissionen skall göra utvärderingar både i förväg och i efterhand och resultaten skall vidarebefordras till de avdelningar som ansvarar för utgiften liksom till den lagstiftande myndigheten och budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

15.

Enligt artikel 60.1 i budgetförordningen skall utanordnaren ansvara för verkställigheten av utgifter och se till att detta sker i överensstämmelse med principerna om sund ekonomisk förvaltning. I artikel 27 i samma förordning anges att gemenskapsanslagen skall användas i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. I denna bestämmelse föreskrivs att det för alla verksamhetsområden som budgeten omfattar skall fastställas specifika mål som kan mätas och förverkligas och som är relevanta och daterade. Kommissionen skall göra utvärderingar både i förväg och i efterhand och resultaten skall vidarebefordras till de avdelningar som ansvarar för utgiften liksom till den lagstiftande myndigheten och budgetmyndigheten.

| 16. | I förslaget till förordning tilldelas medlemsstaterna ansvaret för sund ekonomisk förvaltning (artikel 69). Bestämmelsen inskränker sig dock till att ange att det skall finnas ”tillräcklig vägledning” för att inrätta förvaltnings- och kontrollsystem som skall säkerställa att EU-stödet används på ett effektivt och korrekt sätt. När det gäller effektivitet (11) hänvisas i förslaget till förordning så gott som uteslutande till förvaltnings- och kontrollsystem och underförstått till dem som endast gäller laglighet och korrekthet. I artikel 59 i förslaget nöjer man sig med att ge ansvaret för att det operativa programmet förvaltas och genomförs på ”ett effektivt och korrekt sätt” till förvaltningsmyndigheten, och det hänvisas avslutningsvis (led e) till de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaterna enats om när det gäller förhandsbedömningar. |
| --- | --- |

16.

I förslaget till förordning tilldelas medlemsstaterna ansvaret för sund ekonomisk förvaltning (artikel 69). Bestämmelsen inskränker sig dock till att ange att det skall finnas ”tillräcklig vägledning” för att inrätta förvaltnings- och kontrollsystem som skall säkerställa att EU-stödet används på ett effektivt och korrekt sätt. När det gäller effektivitet (11) hänvisas i förslaget till förordning så gott som uteslutande till förvaltnings- och kontrollsystem och underförstått till dem som endast gäller laglighet och korrekthet. I artikel 59 i förslaget nöjer man sig med att ge ansvaret för att det operativa programmet förvaltas och genomförs på ”ett effektivt och korrekt sätt” till förvaltningsmyndigheten, och det hänvisas avslutningsvis (led e) till de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaterna enats om när det gäller förhandsbedömningar.

| 17. | När det gäller just utvärderingar anges i förslaget till förordning att kommissionen och medlemsstaten (artikel 59 e) skall enas om de metoder och normer om skall tillämpas (artikel 45.5). Kvaliteten på dessa normer blir särskilt viktig när det gäller de förhandsbedömningar som medlemsstaterna är skyldiga att utföra (artikel 46.2 och 46.3) och där man bland annat skall identifiera mervärdet för gemenskapen i de operativa programmen. |
| --- | --- |

17.

När det gäller just utvärderingar anges i förslaget till förordning att kommissionen och medlemsstaten (artikel 59 e) skall enas om de metoder och normer om skall tillämpas (artikel 45.5). Kvaliteten på dessa normer blir särskilt viktig när det gäller de förhandsbedömningar som medlemsstaterna är skyldiga att utföra (artikel 46.2 och 46.3) och där man bland annat skall identifiera mervärdet för gemenskapen i de operativa programmen.

| 18. | Det är alltså av särskild vikt att de tillämpningsföreskrifter som kommissionen i enlighet med artikel 58.6 i förslaget till förordning skall anta ger tillräckligt tydliga anvisningar på denna punkt. |
| --- | --- |

18.

Det är alltså av särskild vikt att de tillämpningsföreskrifter som kommissionen i enlighet med artikel 58.6 i förslaget till förordning skall anta ger tillräckligt tydliga anvisningar på denna punkt.

Arkivering av verifikationer

| 19. | I artikel 88 i förslaget till förordning sägs att verifikationer som gäller utgifter skall hållas tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten under minst tre år efter det att ett operativt program har avslutats. När det gäller medfinansierade åtgärder, där reglerna för utgifters stödberättigande i stor utsträckning hämtats från nationella bestämmelser, vore det önskvärt att det uttryckligen föreskrevs att tidsfristen på tre år inte skall påverka tillämpningen av nationella bestämmelser som anger längre tidsfrister. |
| --- | --- |

19.

I artikel 88 i förslaget till förordning sägs att verifikationer som gäller utgifter skall hållas tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten under minst tre år efter det att ett operativt program har avslutats. När det gäller medfinansierade åtgärder, där reglerna för utgifters stödberättigande i stor utsträckning hämtats från nationella bestämmelser, vore det önskvärt att det uttryckligen föreskrevs att tidsfristen på tre år inte skall påverka tillämpningen av nationella bestämmelser som anger längre tidsfrister.

| 20. | Dessa kommentarer gäller även för partiellt avslutande av operativa program (artikel 97). I detta speciella fall, och genom undantag från den allmänna bestämmelsen (artikel 88), löper tidsfristen för arkivering av verifikationer från tidpunkten för det partiella avslutandet (artikel 98.2). Kontrollen i slutet av programperioden av hela det operativa programmet skulle starkt begränsas av detta eftersom verifikationerna för åtgärder som avslutats tidigare eventuellt inte längre skulle vara tillgängliga. Revisionsrätten anser att denna eventualitet skulle kunna inkräkta på den kontrollbehörighet revisionsrätten tilldelats enligt artikel 248 i fördraget. |
| --- | --- |

20.

Dessa kommentarer gäller även för partiellt avslutande av operativa program (artikel 97). I detta speciella fall, och genom undantag från den allmänna bestämmelsen (artikel 88), löper tidsfristen för arkivering av verifikationer från tidpunkten för det partiella avslutandet (artikel 98.2). Kontrollen i slutet av programperioden av hela det operativa programmet skulle starkt begränsas av detta eftersom verifikationerna för åtgärder som avslutats tidigare eventuellt inte längre skulle vara tillgängliga. Revisionsrätten anser att denna eventualitet skulle kunna inkräkta på den kontrollbehörighet revisionsrätten tilldelats enligt artikel 248 i fördraget.

Effektivare åtgärder

Programarbete och fastställande av mål

| 21. | Enligt kommissionens förslag skall varje medlemsstat utarbeta en nationell strategisk referensram som skall följa de strategiska riktlinjer på EU-nivå för den ekonomiska, sociala och regionala sammanhållningen som rådet antar (artikel 23). Man kan dock konstatera att den nationella strategiska referensramen inte gäller målet europeiskt regionalt samarbete. |
| --- | --- |

21.

Enligt kommissionens förslag skall varje medlemsstat utarbeta en nationell strategisk referensram som skall följa de strategiska riktlinjer på EU-nivå för den ekonomiska, sociala och regionala sammanhållningen som rådet antar (artikel 23). Man kan dock konstatera att den nationella strategiska referensramen inte gäller målet europeiskt regionalt samarbete.

| 22. | Innehållet i den nationella strategiska referensramen (artikel 25) är inte tillräckligt exakt (i fråga om prioriteringar, åtgärder, fördelning av medel och förväntade effekter) för att garantera detaljerade upplysningar om den nationella och regionala utvecklingsstrategin. De ”tematiska och regionala prioriteringarna”, som är tänkta att avgränsa de åtgärder som skall finansieras, specificeras inte heller. Det finns dessutom risk för att denna ram begränsas till enbart de områden som berörs av medfinansierade åtgärder. Kommissionen, vars uppgift det är att anta ramarna, skulle då inte längre kunna betona olika aspekter i de operativa programmen. |
| --- | --- |

22.

Innehållet i den nationella strategiska referensramen (artikel 25) är inte tillräckligt exakt (i fråga om prioriteringar, åtgärder, fördelning av medel och förväntade effekter) för att garantera detaljerade upplysningar om den nationella och regionala utvecklingsstrategin. De ”tematiska och regionala prioriteringarna”, som är tänkta att avgränsa de åtgärder som skall finansieras, specificeras inte heller. Det finns dessutom risk för att denna ram begränsas till enbart de områden som berörs av medfinansierade åtgärder. Kommissionen, vars uppgift det är att anta ramarna, skulle då inte längre kunna betona olika aspekter i de operativa programmen.

| 23. | De operativa programmen kännetecknas också av bristande exakthet eftersom det inte begärs någon information om vilka olika åtgärder som är tänkta att vidtas för att förverkliga målen inom de prioriterade insatsområdena. Detta hindrar inbördes bedömning av de olika åtgärderna. De specifika målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer för genomförande, resultat och effekt. Jämfört med den nu gällande lagstiftningen ges det inte längre någon beskrivning av genomförandebestämmelserna för de operativa programmen (artikel 36). Därför kan inte vare sig den nationella strategiska referensramen eller de operativa programmen längre utnyttjas som förvaltnings- och övervakningsinstrument av kommissionen. Det är därför inte klart hur kommissionen kan se till att de operativa programmen har samordnats på nationell nivå. |
| --- | --- |

23.

De operativa programmen kännetecknas också av bristande exakthet eftersom det inte begärs någon information om vilka olika åtgärder som är tänkta att vidtas för att förverkliga målen inom de prioriterade insatsområdena. Detta hindrar inbördes bedömning av de olika åtgärderna. De specifika målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer för genomförande, resultat och effekt. Jämfört med den nu gällande lagstiftningen ges det inte längre någon beskrivning av genomförandebestämmelserna för de operativa programmen (artikel 36). Därför kan inte vare sig den nationella strategiska referensramen eller de operativa programmen längre utnyttjas som förvaltnings- och övervakningsinstrument av kommissionen. Det är därför inte klart hur kommissionen kan se till att de operativa programmen har samordnats på nationell nivå.

Förbättrad samordning mellan åtgärder

| 24. | Motiveringen för att behålla fonderna åtskilda (jämfört med den möjliga omgruppering av fonder som nämns i artikel 161 i EG-fördraget) behandlas inte i den utvidgade konsekvensanalysen, trots att för- och nackdelar med olika möjliga alternativ skulle förtjäna en mer djupgående analys. I den utvidgade konsekvensanalysen ges dock argument för skapandet av en enda fond. För nuvarande mål 2 bekräftas att de finansierade projektens inbördes spridning på olika teman liksom den uppdelning som följer av områdesindelningen har hindrat genomförandet av en lämplig politik. Vidare har synergieffekterna mellan ERUF/ESF inom ramen för mål 3 inte kunnat utnyttjas tillräckligt. Man medger alltså att det behövs






  — | större tematisk koncentration för att främja konkurrensen, och |
| --- | --- | --- |

24.

Motiveringen för att behålla fonderna åtskilda (jämfört med den möjliga omgruppering av fonder som nämns i artikel 161 i EG-fördraget) behandlas inte i den utvidgade konsekvensanalysen, trots att för- och nackdelar med olika möjliga alternativ skulle förtjäna en mer djupgående analys. I den utvidgade konsekvensanalysen ges dock argument för skapandet av en enda fond. För nuvarande mål 2 bekräftas att de finansierade projektens inbördes spridning på olika teman liksom den uppdelning som följer av områdesindelningen har hindrat genomförandet av en lämplig politik. Vidare har synergieffekterna mellan ERUF/ESF inom ramen för mål 3 inte kunnat utnyttjas tillräckligt. Man medger alltså att det behövs

—

större tematisk koncentration för att främja konkurrensen, och

| — | ökad komplementaritet mellan ERUF och ESF utöver konvergensmålet. |
| --- | --- |

—

ökad komplementaritet mellan ERUF och ESF utöver konvergensmålet.

| 25. | Införandet av principen om en fond/ett operativt program, med hänvisning till målet om förenkling, främjar inte sökandet efter nödvändiga synergieffekter. |
| --- | --- |

25.

Införandet av principen om en fond/ett operativt program, med hänvisning till målet om förenkling, främjar inte sökandet efter nödvändiga synergieffekter.

| 26. | Det är särskilt svårt att inom ramen för målet konvergens motivera åtskillnaden mellan ERUF och Sammanhållningsfonden. Dessa fonder förekommer i princip inom samma operativa program och behandlar samma teman (transportinfrastrukturer och projekt/åtgärder på miljöområdet). Åtgärderna/projekten kompletterar ofta varandra (till exempel finansierar Sammanhållningsfonden den ena delen av ett motorvägsbygge och ERUF den andra). Skillnaden gäller regionernas/medlemsstaternas stödberättigande (BNP per invånare lägre än 75 % av genomsnittet i gemenskapen [strukturfonderna] respektive BNI per invånare lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen [Sammanhållningsfonden]), taken för stöd (artikel 51: 85 % för Sammanhållningsfonden, 75 % för ERUF även om det maximala stödet från ERUF kan uppgå till 85 % i särskilda fall [artikel 51.4 och artikel 52.1] samt förhandsfinansieringen [artikel 81] som uppgår till 7 % för strukturfonderna och 10,5 % för Sammanhållningsfonden). ERUF-åtgärder och projekt inom Sammanhållningsfonden förvaltas ofta av samma offentliga organ. Begreppen större projekt och inkomstgenererande projekt används både för ERUF och för Sammanhållningsfonden. För enhetlighetens skull vore det lämpligt att ha endast en fond åtminstone för ERUF och Sammanhållningsfonden eftersom de ovan nämnda olikheterna inte utgör något större hinder. |
| --- | --- |

26.

Det är särskilt svårt att inom ramen för målet konvergens motivera åtskillnaden mellan ERUF och Sammanhållningsfonden. Dessa fonder förekommer i princip inom samma operativa program och behandlar samma teman (transportinfrastrukturer och projekt/åtgärder på miljöområdet). Åtgärderna/projekten kompletterar ofta varandra (till exempel finansierar Sammanhållningsfonden den ena delen av ett motorvägsbygge och ERUF den andra). Skillnaden gäller regionernas/medlemsstaternas stödberättigande (BNP per invånare lägre än 75 % av genomsnittet i gemenskapen [strukturfonderna] respektive BNI per invånare lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen [Sammanhållningsfonden]), taken för stöd (artikel 51: 85 % för Sammanhållningsfonden, 75 % för ERUF även om det maximala stödet från ERUF kan uppgå till 85 % i särskilda fall [artikel 51.4 och artikel 52.1] samt förhandsfinansieringen [artikel 81] som uppgår till 7 % för strukturfonderna och 10,5 % för Sammanhållningsfonden). ERUF-åtgärder och projekt inom Sammanhållningsfonden förvaltas ofta av samma offentliga organ. Begreppen större projekt och inkomstgenererande projekt används både för ERUF och för Sammanhållningsfonden. För enhetlighetens skull vore det lämpligt att ha endast en fond åtminstone för ERUF och Sammanhållningsfonden eftersom de ovan nämnda olikheterna inte utgör något större hinder.

| 27. | I förslagets artikel 3.2 är det svårt att klart och tydligt skilja mellan vilka åtgärder som åsyftas i led a respektive led b. De faktiska skillnaderna förefaller vara ”regionala” (stödberättigade områden) och ”finansiella” (överenskommen medverkan). |
| --- | --- |

27.

I förslagets artikel 3.2 är det svårt att klart och tydligt skilja mellan vilka åtgärder som åsyftas i led a respektive led b. De faktiska skillnaderna förefaller vara ”regionala” (stödberättigade områden) och ”finansiella” (överenskommen medverkan).

| 28. | Ur praktisk synvinkel är bestämmelsen i artikel 33 (finansiering från en fond, med finansiering från en annan fond på högst 5 %) ytterligare en komplikation som beror på att det finns flera fonder. |
| --- | --- |

28.

Ur praktisk synvinkel är bestämmelsen i artikel 33 (finansiering från en fond, med finansiering från en annan fond på högst 5 %) ytterligare en komplikation som beror på att det finns flera fonder.

Lämplig administrativ organisation vid kommissionen

| 29. | Revisionsrätten har tidigare (12) redovisat flera förseningar som berott på kommissionens avdelningar under de olika faserna av programplaneringen eller genomförandet av kontroller. Följaktligen är det nödvändigt att administrativa strukturer och lämpliga förfaranden införs. Dessutom måste det fastställas exakta tidsfrister i många av de föreslagna bestämmelserna (artikel 31.5, artikel 32.2, artikel 40.3, artikel 85.2 och artikel 96.1). Det förefaller också lämpligt att granskningsstrategi, anslagsfördelningar och den godtagbara tillförlitlighetsnivån fastställs gemensamt av de avdelningar som ansvarar för de olika fonderna. |
| --- | --- |

29.

Revisionsrätten har tidigare (12) redovisat flera förseningar som berott på kommissionens avdelningar under de olika faserna av programplaneringen eller genomförandet av kontroller. Följaktligen är det nödvändigt att administrativa strukturer och lämpliga förfaranden införs. Dessutom måste det fastställas exakta tidsfrister i många av de föreslagna bestämmelserna (artikel 31.5, artikel 32.2, artikel 40.3, artikel 85.2 och artikel 96.1). Det förefaller också lämpligt att granskningsstrategi, anslagsfördelningar och den godtagbara tillförlitlighetsnivån fastställs gemensamt av de avdelningar som ansvarar för de olika fonderna.

SÄRSKILDA IAKTTAGELSER

| 30. | I följande tabell lägger revisionsrätten fram sina särskilda iakttagelser. I denna del upprepas vid flera tillfällen att det saknas precisering av vissa tidsfrister eller begrepp som används. Detta skulle kunna leda till olika tolkningar och försvaga de berörda bestämmelsernas rättsliga betydelse. |
| --- | --- |

30.

I följande tabell lägger revisionsrätten fram sina särskilda iakttagelser. I denna del upprepas vid flera tillfällen att det saknas precisering av vissa tidsfrister eller begrepp som används. Detta skulle kunna leda till olika tolkningar och försvaga de berörda bestämmelsernas rättsliga betydelse.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER |
| --- | --- |
| Artikel 3.1 |
| 1. | De åtgärder som Europeiska unionen vidtar i enlighet med artikel 158 i fördraget skall utformas så att de stärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen i den utvidgade gemenskapen i syfte att främja en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling i unionen. Åtgärderna skall vidtas med hjälp av fonderna, Europeiska investeringsbanken (EIB) och andra befintliga finansieringsorgan. De skall syfta till att möta utmaningarna i samband med de ekonomiska, sociala och regionala skillnader som har uppstått framför allt i de länder och regioner som släpar efter i utvecklingen och i samband med den allt snabbare ekonomiska och sociala omstruktureringen och den allt äldre befolkningen. De åtgärder som vidtas inom ramen från fonderna skall på både nationell och regional nivå innefatta EU:s prioriteringar för främjande av hållbar utveckling genom stärkt tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, social integration liksom miljöskydd och förbättring av miljön. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Artikel 3.1

1.

De åtgärder som Europeiska unionen vidtar i enlighet med artikel 158 i fördraget skall utformas så att de stärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen i den utvidgade gemenskapen i syfte att främja en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling i unionen. Åtgärderna skall vidtas med hjälp av fonderna, Europeiska investeringsbanken (EIB) och andra befintliga finansieringsorgan. De skall syfta till att möta utmaningarna i samband med de ekonomiska, sociala och regionala skillnader som har uppstått framför allt i de länder och regioner som släpar efter i utvecklingen och i samband med den allt snabbare ekonomiska och sociala omstruktureringen och den allt äldre befolkningen. De åtgärder som vidtas inom ramen från fonderna skall på både nationell och regional nivå innefatta EU:s prioriteringar för främjande av hållbar utveckling genom stärkt tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, social integration liksom miljöskydd och förbättring av miljön.

Hänvisningen till de åtgärder som åsyftas i artikel 158 i EG-fördraget är ofullständig eftersom landsbygdens utveckling inte nämns. Längre ned (punkt 3) anges dock att fonderna på lämpligt sätt skall stödja förnyelse av landsbygdsområden och områden som är beroende av fiske genom ekonomisk diversifiering, liksom bergsområden.

Artikel 3.2

| 2. | I detta syfte skall ERUF, ESF, Sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsbanken (EIB) och EU:s övriga finansieringsorgan bidra på lämpligt sätt till att följande tre mål uppnås:






  a) | Konvergensmålet syftar till att påskynda konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna genom att det skapas bättre förutsättningar för tillväxt och sysselsättning genom ökade och kvalitativt bättre investeringar i fysiskt kapital och humankapital, utveckling av innovation och kunskapssamhället, förmåga till anpassning till ekonomiska och sociala förändringar, miljöskydd och bättre miljö samt effektiv administration. Konvergensmålet skall vara fondernas främsta prioritering. |
| --- | --- | --- |

2.

I detta syfte skall ERUF, ESF, Sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsbanken (EIB) och EU:s övriga finansieringsorgan bidra på lämpligt sätt till att följande tre mål uppnås:

a)

Konvergensmålet syftar till att påskynda konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna genom att det skapas bättre förutsättningar för tillväxt och sysselsättning genom ökade och kvalitativt bättre investeringar i fysiskt kapital och humankapital, utveckling av innovation och kunskapssamhället, förmåga till anpassning till ekonomiska och sociala förändringar, miljöskydd och bättre miljö samt effektiv administration. Konvergensmålet skall vara fondernas främsta prioritering.

(...)

I förslaget till förordning ingår ”effektiv administration” bland de åtgärder som skall finansieras inom ramen för åtgärden konvergens. ”Effektiv administration”, som återkommer i artikel 25.3 b och artikel 26.3 c*, bör förtydligas, särskilt som man i förslaget också använder ”den administrativa förmågan” (artikel 44.1). (Övers. anm.: i den svenska versionen av kommissionens förslag till förordning: ”effektivisera [...] förvaltning” respektive ”effektivitet”.)

Artikel 5.1 och 5.2

| 1. | De regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna enligt konvergensmålet är regioner som motsvarar nivå 2 i Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (nedan kallad ”NUTS 2”) i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003, och vars bruttonationalprodukt (BNP) per capita mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för de tre senaste åren tillgängliga den [...], är lägre än 75 % av EU-genomsnittet. |
| --- | --- |

1.

De regioner som är berättigade till stöd från strukturfonderna enligt konvergensmålet är regioner som motsvarar nivå 2 i Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (nedan kallad ”NUTS 2”) i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003, och vars bruttonationalprodukt (BNP) per capita mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för de tre senaste åren tillgängliga den [...], är lägre än 75 % av EU-genomsnittet.

| 2. | NUTS 2-regioner vars BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för de tre senaste åren tillgängliga den [...], är mellan 75 % och [...] % av EU-genomsnittet, skall under en övergångsperiod vara berättigade till stöd från strukturfonderna på särskilda grunder. |
| --- | --- |

2.

NUTS 2-regioner vars BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för de tre senaste åren tillgängliga den [...], är mellan 75 % och [...] % av EU-genomsnittet, skall under en övergångsperiod vara berättigade till stöd från strukturfonderna på särskilda grunder.

Att bestämma vilka regioner som är stödberättigade enbart utifrån BNP är olämpligt eftersom skillnaden i utveckling är flerdimensionell. Man kan i praktiken inte bortse från aspekter som grundläggande infrastrukturanläggningar, arbetslöshet, produktivitet i arbetet, den ekonomiska strukturen, utbildning och fortbildning, miljöns kvalitet, utvandring, forskning och utveckling.

Artikel 5.2

| 2. | NUTS 2-regioner vars BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för de tre senaste åren tillgängliga den [...], är mellan 75 % och [...] % av EU-genomsnittet, skall under en övergångsperiod vara berättigade till stöd från strukturfonderna på särskilda grunder. |
| --- | --- |

2.

NUTS 2-regioner vars BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknad på grundval av uppgifter för unionen för de tre senaste åren tillgängliga den [...], är mellan 75 % och [...] % av EU-genomsnittet, skall under en övergångsperiod vara berättigade till stöd från strukturfonderna på särskilda grunder.

Den (andra) procentsatsen för EU-genomsnittet bör specificeras.

Artikel 6.1

| 1. | De områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna under målet regional konkurrenskraft och sysselsättning är områden som inte omfattas av artikel 5.1 och 5.2. När en medlemsstat lägger fram sin nationella strategiska referensram enligt artikel 25 skall den ange de NUTS 1- eller NUTS 2-regioner för vilka den kommer att lägga fram ett program för stöd från ERUF. |
| --- | --- |

1.

De områden som är berättigade till stöd från strukturfonderna under målet regional konkurrenskraft och sysselsättning är områden som inte omfattas av artikel 5.1 och 5.2. När en medlemsstat lägger fram sin nationella strategiska referensram enligt artikel 25 skall den ange de NUTS 1- eller NUTS 2-regioner för vilka den kommer att lägga fram ett program för stöd från ERUF.

Det bör påpekas att målet regional konkurrenskraft och sysselsättning skulle kunna gälla för ett mycket stort geografiskt område och alltså inte är selektivt. Man bör fastställa kriterier för stödberättigande för detta mål.

Artikel 7.1 och 7.2

| 1. | När det gäller gränsöverskridande samarbete skall de stödberättigande regionerna utgöras av unionens NUTS 3-regioner med inre och vissa yttre landgränser och vissa av unionens NUTS 3-regioner med sjögränser med, som allmän regel, ett inbördes avstånd på högst 150 kilometer, med hänsyn till eventuella nödvändiga justeringar för att säkerställa enhetlighet och kontinuitet i samarbetet. Omedelbart efter denna förordnings ikraftträdande skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 104.2 anta en förteckning över de stödberättigade regionerna. Denna förteckning skall gälla under perioden 1 januari 2007–31 december 2013. |
| --- | --- |

1.

När det gäller gränsöverskridande samarbete skall de stödberättigande regionerna utgöras av unionens NUTS 3-regioner med inre och vissa yttre landgränser och vissa av unionens NUTS 3-regioner med sjögränser med, som allmän regel, ett inbördes avstånd på högst 150 kilometer, med hänsyn till eventuella nödvändiga justeringar för att säkerställa enhetlighet och kontinuitet i samarbetet. Omedelbart efter denna förordnings ikraftträdande skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 104.2 anta en förteckning över de stödberättigade regionerna. Denna förteckning skall gälla under perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

| 2. | När det gäller transnationellt samarbete skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 104.2 och på grundval av EU:s strategiska riktlinjer som avses i artiklarna 23 och 24 anta förteckningen över stödberättigade transnationella områden. Denna förteckning skall gälla under perioden 1 januari 2007–31 december 2013. |
| --- | --- |

2.

När det gäller transnationellt samarbete skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 104.2 och på grundval av EU:s strategiska riktlinjer som avses i artiklarna 23 och 24 anta förteckningen över stödberättigade transnationella områden. Denna förteckning skall gälla under perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Förslaget om målet europeiskt regionalt samarbete borde ha föregåtts av en analys av läget i dessa områden och av ett tydligt fastställande av deras behov så att satsningarna kan koncentreras. Bestämmelserna för valet av stödberättigade områden bör kompletteras med kriterier som tydligt anges i förordningen och särskilt avvägningen mellan dem.

Artikel 10.3

| 3. | Kommissionen skall varje år samråda med de organisationer som företräder arbetsmarknadens parter på europeisk nivå om stödet från fonderna. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen skall varje år samråda med de organisationer som företräder arbetsmarknadens parter på europeisk nivå om stödet från fonderna.

I artikel 10.1 b hänvisas till arbetsmarknadens parter och näringslivets organisationer. Det vore önskvärt att samma uttryck används i punkt 3.

Artikel 13

| 1. | Stödet från strukturfonderna får inte ersätta medlemsstaternas offentliga utgifter eller motsvarande. |
| --- | --- |

1.

Stödet från strukturfonderna får inte ersätta medlemsstaternas offentliga utgifter eller motsvarande.

| 2. | För de regioner som omfattas av konvergensmålet skall kommissionen och medlemsstaten fastställa den nivå för de offentliga eller andra motsvarande utgifter för strukturåtgärder som medlemsstaten skall upprätthålla i alla de berörda regionerna under programperioden. Medlemsstaten och kommissionen skall komma överens om dessa utgifter inom den nationella strategiska referensram som avses i artikel 25. |
| --- | --- |

2.

För de regioner som omfattas av konvergensmålet skall kommissionen och medlemsstaten fastställa den nivå för de offentliga eller andra motsvarande utgifter för strukturåtgärder som medlemsstaten skall upprätthålla i alla de berörda regionerna under programperioden. Medlemsstaten och kommissionen skall komma överens om dessa utgifter inom den nationella strategiska referensram som avses i artikel 25.

| 3. | Den utgiftsnivå som avses i punkt 2 skall minst motsvara summan av de genomsnittliga årliga utgifterna i reella termer under den föregående programperioden. Utgiftsnivån skall fastställas med hänsyn till de allmänna makroekonomiska förhållandena för finansieringen och med hänsyn till vissa specifika ekonomiska förhållanden, exempelvis privatiseringar och ovanligt höga offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder för medlemsstaten under den föregående programperioden. |
| --- | --- |

3.

Den utgiftsnivå som avses i punkt 2 skall minst motsvara summan av de genomsnittliga årliga utgifterna i reella termer under den föregående programperioden. Utgiftsnivån skall fastställas med hänsyn till de allmänna makroekonomiska förhållandena för finansieringen och med hänsyn till vissa specifika ekonomiska förhållanden, exempelvis privatiseringar och ovanligt höga offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder för medlemsstaten under den föregående programperioden.

| 4. | Kommissionen skall, i samarbete med varje enskild medlemsstat, kontrollera additionaliteten efter halva tiden 2011 och i efterhand senast den 30 juni 2016 när det gäller konvergensmålet. Om en medlemsstat den 30 juni 2016 inte kan bevisa att den additionalitet som överenskommits i den nationella strategiska referensramen har efterlevts skall kommissionen vidta en finansiell korrigering i enlighet med förfarandet i artikel 101. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen skall, i samarbete med varje enskild medlemsstat, kontrollera additionaliteten efter halva tiden 2011 och i efterhand senast den 30 juni 2016 när det gäller konvergensmålet. Om en medlemsstat den 30 juni 2016 inte kan bevisa att den additionalitet som överenskommits i den nationella strategiska referensramen har efterlevts skall kommissionen vidta en finansiell korrigering i enlighet med förfarandet i artikel 101.

Det föreskrivs endast att tillämpningen av additionalitetsprincipen skall kontrolleras för konvergensmålet. För de två övriga målen, som erhåller cirka 20 % av medlen, föreskrivs ingenting. Endast i motiveringen (punkt 5.3) anges att denna kontroll åligger medlemsstaterna med tillämpning av proportionalitetsprincipen. Det anges inte heller att kommissionen skall informeras om resultaten av medlemsstaternas kontroller. Detta är en ändring i förhållande till gällande bestämmelser (artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1260/1999).

Artikel 13.3

| 3. | Den utgiftsnivå som avses i punkt 2 skall minst motsvara summan av de genomsnittliga årliga utgifterna i reella termer under den föregående programperioden.
  Utgiftsnivån skall fastställas med hänsyn till de allmänna makroekonomiska förhållandena för finansieringen och med hänsyn till vissa specifika ekonomiska förhållanden, exempelvis privatiseringar och ovanligt höga offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder för medlemsstaten under den föregående programperioden. |
| --- | --- |

3.

Den utgiftsnivå som avses i punkt 2 skall minst motsvara summan av de genomsnittliga årliga utgifterna i reella termer under den föregående programperioden.

Utgiftsnivån skall fastställas med hänsyn till de allmänna makroekonomiska förhållandena för finansieringen och med hänsyn till vissa specifika ekonomiska förhållanden, exempelvis privatiseringar och ovanligt höga offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder för medlemsstaten under den föregående programperioden.

Möjligheten att ta hänsyn till allmänna makroekonomiska förhållanden och till vissa specifika ekonomiska förhållanden, utan att dessa specificeras ytterligare, lämnar ett potentiellt stort utrymme för skönsmässig bedömning.

Artikel 16.1

| 1. | De totala medlen för konvergensmålet skall uppgå till 78,54 % av de medel som avses i artikel 15.1 (dvs. totalt 264,0 miljarder euro) och fördelas enligt följande:






  a) | 67,34 % till den finansiering som avses i artikel 5.1 varvid stödberättigande befolkning, regionalt respektive nationellt välstånd samt arbetslöshet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

1.

De totala medlen för konvergensmålet skall uppgå till 78,54 % av de medel som avses i artikel 15.1 (dvs. totalt 264,0 miljarder euro) och fördelas enligt följande:

a)

67,34 % till den finansiering som avses i artikel 5.1 varvid stödberättigande befolkning, regionalt respektive nationellt välstånd samt arbetslöshet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat.

| b) | 8,38 % till det särskilda stöd under en övergångsperiod som avses i artikel 5.2 varvid stödberättigande befolkning, regionalt respektive nationellt välstånd samt arbetslöshet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

8,38 % till det särskilda stöd under en övergångsperiod som avses i artikel 5.2 varvid stödberättigande befolkning, regionalt respektive nationellt välstånd samt arbetslöshet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat.

| c) | 23,86 % till den finansiering som avses i artikel 5.3 varvid befolkning, bruttonationalinkomst per capita med hänsyn till förbättringen av det nationella välståndet under den föregående perioden samt areal skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

23,86 % till den finansiering som avses i artikel 5.3 varvid befolkning, bruttonationalinkomst per capita med hänsyn till förbättringen av det nationella välståndet under den föregående perioden samt areal skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat.

| d) | 0,42 % till den finansiering som avses i artikel 5.4 varvid stödberättigande befolkning skall utgöra kriteriet vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

0,42 % till den finansiering som avses i artikel 5.4 varvid stödberättigande befolkning skall utgöra kriteriet vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat.

Avvägningen mellan de kriterier som motiverar tilldelningen av medel till de olika komponenterna bör anges.

Artikel 16.2

| 2. | Den årliga fördelningen av de anslag som avses i punkt 1 b skall gradvis minska från och med den 1 januari 2007. Anslagen 2007 skall vara lägre än 2006 med undantag för de regioner som inte är fullt berättigade till mål 1-stöd den 1 januari 2000 enligt förordning (EG) nr 1260/1999, för vilka anslagen 2007 skall vara objektiva och rättvisa. |
| --- | --- |

2.

Den årliga fördelningen av de anslag som avses i punkt 1 b skall gradvis minska från och med den 1 januari 2007. Anslagen 2007 skall vara lägre än 2006 med undantag för de regioner som inte är fullt berättigade till mål 1-stöd den 1 januari 2000 enligt förordning (EG) nr 1260/1999, för vilka anslagen 2007 skall vara objektiva och rättvisa.

”Objektiva och rättvisa” definieras inte.

Artikel 17.1

| 1. | De totala medlen för målet regional konkurrenskraft och sysselsättning skall uppgå till 17,22 % av de medel som avses i artikel 15.1 (dvs. totalt 57,9 miljarder euro) och fördelas enligt följande:






  a) | 83,44 % till den finansiering som avses i artikel 6.1 varvid stödberättigande befolkning, regionalt välstånd, arbetslöshet, sysselsättningsgrad och befolkningstäthet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

1.

De totala medlen för målet regional konkurrenskraft och sysselsättning skall uppgå till 17,22 % av de medel som avses i artikel 15.1 (dvs. totalt 57,9 miljarder euro) och fördelas enligt följande:

a)

83,44 % till den finansiering som avses i artikel 6.1 varvid stödberättigande befolkning, regionalt välstånd, arbetslöshet, sysselsättningsgrad och befolkningstäthet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat.

| b) | 16,56 % till det särskilda stöd under en övergångsperiod som avses i artikel 6.2 varvid stödberättigande befolkning, regionalt respektive nationellt välstånd samt arbetslöshet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

16,56 % till det särskilda stöd under en övergångsperiod som avses i artikel 6.2 varvid stödberättigande befolkning, regionalt respektive nationellt välstånd samt arbetslöshet skall utgöra kriterier vid beräkningen av den preliminära fördelningen per medlemsstat.

Avvägningen mellan de kriterier som motiverar tilldelningen av medel till de olika komponenterna bör anges.

Artikel 17.2

| 2. | De anslag som avses i punkt 1 a skall fördelas jämnt mellan de program som finansieras via ERUF och de program som finansieras via ESF. |
| --- | --- |

2.

De anslag som avses i punkt 1 a skall fördelas jämnt mellan de program som finansieras via ERUF och de program som finansieras via ESF.

Det bör närmare anges hur fördelningen mellan ERUF och ESF skall göras.

Artikel 17.4

| 4. | Den årliga fördelningen av de anslag som avses i punkt 1 b skall gradvis minska från och med den 1 januari 2007. Anslagen 2007 skall vara lägre än 2006 med undantag för de regioner vars fulla berättigande till mål 1-stöd enligt förordning (EG) nr 1260/1999 började 2004, för vilka anslagen 2007 skall vara objektiva och rättvisa. |
| --- | --- |

4.

Den årliga fördelningen av de anslag som avses i punkt 1 b skall gradvis minska från och med den 1 januari 2007. Anslagen 2007 skall vara lägre än 2006 med undantag för de regioner vars fulla berättigande till mål 1-stöd enligt förordning (EG) nr 1260/1999 började 2004, för vilka anslagen 2007 skall vara objektiva och rättvisa.

”Objektiva och rättvisa” definieras inte.

Artikel 22

Kommissionen skall säkerställa att en medlemsstats totala årliga anslag från fonderna enligt denna förordning, inbegripet stödet från ERUF till finansieringen av den gränsöverskridande dimensionen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet enligt förordning (EG) nr [...] och av föranslutningsinstrumentet enligt förordning (EG) nr [...], och från den del av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) enligt förordning (EG) nr [...] som kommer från utvecklingssektionen vid EUGFJ samt från Europeiska fiskerifonden (EFF) enligt förordning (EG) nr [...], inte överstiger 4 % av medlemsstatens beräknade BNP vid den tidpunkt när den interinstitutionella överenskommelsen antogs.

Förordningarna rörande de finansieringsorgan utöver fonderna som nämns i det föregående stycket skall innehålla en liknande bestämmelse.

När det gäller de totala årliga anslagen från fonderna till en medlemsstat har det inte tagits hänsyn till principen i skäl 30 i ingressen, nämligen en årlig tilldelning av anslag som grundas på medlemsstatens förmåga att utnyttja dem.

Artikel 24

Senast tre månader efter det att denna förordning har antagits skall EU:s strategiska riktlinjer enligt artikel 23 antas i enlighet med förfarandet i artikel 161 i fördraget. Beslutet skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. EU:s strategiska riktlinjer skall vid behov ses över efter halva tiden i enlighet med förfarandet i artikel 161 i fördraget i syfte att ta hänsyn framför allt till ändringar i gemenskapens prioriteringar.

Man kan även fråga sig hur ramarna påverkas av eventuella ändringar av EU:s strategiska riktlinjer. Inte i någon artikel nämns en översyn av ramarna.

Artikel 25.3

| 3. | I strategiavsnittet av den nationella referensramen skall det ingå en redogörelse för den strategi som valts för målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning, där det framgår på vilket sätt de val som gjorts är förenliga med EU:s strategiska riktlinjer, på grundval av en analys av skillnaderna i utveckling, svagheter och potential särskilt i relation till den förväntade utvecklingen av Europas ekonomi och världsekonomin. Följande skall anges:
  (...)






  b) | Enbart för konvergensmålet: de åtgärder som planeras i syfte att effektivisera medlemsstatens förvaltning, även i samband med förvaltningen av fonderna, och den utvärderingsplan som avses i artikel 46.1. |
| --- | --- | --- |

3.

I strategiavsnittet av den nationella referensramen skall det ingå en redogörelse för den strategi som valts för målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning, där det framgår på vilket sätt de val som gjorts är förenliga med EU:s strategiska riktlinjer, på grundval av en analys av skillnaderna i utveckling, svagheter och potential särskilt i relation till den förväntade utvecklingen av Europas ekonomi och världsekonomin. Följande skall anges:

(...)

b)

Enbart för konvergensmålet: de åtgärder som planeras i syfte att effektivisera medlemsstatens förvaltning, även i samband med förvaltningen av fonderna, och den utvärderingsplan som avses i artikel 46.1.

(...)

Det sägs i texten att det i den valda strategin skall anges ”de åtgärder som planeras i syfte att effektivisera medlemsstatens förvaltning, även i samband med förvaltningen av fonderna”. ”Åtgärder som planeras i syfte att effektivisera medlemsstatens förvaltning” förefaller härigenom kunna tillämpas på annat än förvaltningen av fonder. Risken för finansiering av många olika typer av åtgärder blir sålunda mycket stor.

Artikel 25.3

| 3. | I strategiavsnittet av den nationella referensramen skall det ingå en redogörelse för den strategi som valts för målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning, där det framgår på vilket sätt de val som gjorts är förenliga med EU:s strategiska riktlinjer, på grundval av en analys av skillnaderna i utveckling, svagheter och potential särskilt i relation till den förväntade utvecklingen av Europas ekonomi och världsekonomin. Följande skall anges:
  (...)
  För att möjliggöra övervakning skall huvudmålen för de prioriteringar som avses i a kvantifieras och ett begränsat antal indikatorer för resultat och effekt fastställas. |
| --- | --- |

3.

I strategiavsnittet av den nationella referensramen skall det ingå en redogörelse för den strategi som valts för målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning, där det framgår på vilket sätt de val som gjorts är förenliga med EU:s strategiska riktlinjer, på grundval av en analys av skillnaderna i utveckling, svagheter och potential särskilt i relation till den förväntade utvecklingen av Europas ekonomi och världsekonomin. Följande skall anges:

(...)

För att möjliggöra övervakning skall huvudmålen för de prioriteringar som avses i a kvantifieras och ett begränsat antal indikatorer för resultat och effekt fastställas.

Formuleringen ”ett begränsat antal” förefaller olämplig eftersom det saknas ytterligare precisering. Det väsentligaste är att de valda indikatorerna på ett lämpligt sätt kan visa vilka resultat som har uppnåtts och vilka effekter de har lett till.

Artikel 25.4

| 4. | När det gäller målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning skall avsnittet om genomförande innehålla följande:






  a) | En förteckning över operativa program och den preliminära årliga tilldelning från varje fond per program som skall garantera en god balans mellan regionala och tematiska åtgärder. I förteckningen skall också det belopp anges som avsatts för den nationella reserv för oförutsedda utgifter som avses i artikel 49. |
| --- | --- | --- |

4.

När det gäller målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning skall avsnittet om genomförande innehålla följande:

a)

En förteckning över operativa program och den preliminära årliga tilldelning från varje fond per program som skall garantera en god balans mellan regionala och tematiska åtgärder. I förteckningen skall också det belopp anges som avsatts för den nationella reserv för oförutsedda utgifter som avses i artikel 49.

(...)

”En god balans” definieras inte.

Artikel 26.2

| 2. | Varje medlemsstat skall snarast möjligt efter det att EU:s strategiska riktlinjer har antagits skicka kommissionen ett förslag till en nationell strategisk referensram. Medlemsstaterna får besluta att samtidigt lägga fram de operativa program som avses i artikel 31. Kommissionen skall föra förhandlingar om förslaget inom ramen för partnerskapet. |
| --- | --- |

2.

Varje medlemsstat skall snarast möjligt efter det att EU:s strategiska riktlinjer har antagits skicka kommissionen ett förslag till en nationell strategisk referensram. Medlemsstaterna får besluta att samtidigt lägga fram de operativa program som avses i artikel 31. Kommissionen skall föra förhandlingar om förslaget inom ramen för partnerskapet.

”Snarast möjligt” bör ersättas med en exakt tidsfrist.

Artikel 30

Den rapport från kommissionen som avses i artikel 159 andra stycket i fördraget skall framför allt innehålla följande:

| a) | En redogörelse för framstegen när det gäller ekonomisk och social sammanhållning, inbegripet regionernas socioekonomiska situation och utveckling liksom integreringen av EU:s prioriteringar. |
| --- | --- |

a)

En redogörelse för framstegen när det gäller ekonomisk och social sammanhållning, inbegripet regionernas socioekonomiska situation och utveckling liksom integreringen av EU:s prioriteringar.

| b) | En redogörelse för den roll som fonderna, EIB och övriga finansieringsorgan spelar och effekten av övrig gemenskapspolitik eller nationell politik på de framsteg som gjorts. Rapporten skall vid behov innehålla förslag på åtgärder och politik på EU-nivå som bör antas i syfte att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Den skall också vid behov ge förslag till ändringar i samband med nya initiativ inom EU-politiken när det gäller de strategiska riktlinjerna för sammanhållning. Det år när sammanhållningsrapporten läggs fram skall denna ersätta kommissionens årsrapport enligt artikel 28. Den skall bli föremål för en årlig debatt i enlighet med förfarandet i artikel 29. |
| --- | --- |

b)

En redogörelse för den roll som fonderna, EIB och övriga finansieringsorgan spelar och effekten av övrig gemenskapspolitik eller nationell politik på de framsteg som gjorts. Rapporten skall vid behov innehålla förslag på åtgärder och politik på EU-nivå som bör antas i syfte att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Den skall också vid behov ge förslag till ändringar i samband med nya initiativ inom EU-politiken när det gäller de strategiska riktlinjerna för sammanhållning. Det år när sammanhållningsrapporten läggs fram skall denna ersätta kommissionens årsrapport enligt artikel 28. Den skall bli föremål för en årlig debatt i enlighet med förfarandet i artikel 29.

Det bör uttryckligen anges att rapporten om sammanhållning också skall behandla den regionala aspekten av sammanhållning.

Artikel 31.3

| 3. | Medlemsstaten skall, snarast möjligt efter det kommissionsbeslut som avses i artikel 26 eller samtidigt som den nationella strategiska referensramen enligt samma artikel läggs fram, lämna in ett förslag på ett operativt program till kommissionen som innehåller alla de punkter som avses i artikel 36. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaten skall, snarast möjligt efter det kommissionsbeslut som avses i artikel 26 eller samtidigt som den nationella strategiska referensramen enligt samma artikel läggs fram, lämna in ett förslag på ett operativt program till kommissionen som innehåller alla de punkter som avses i artikel 36.

”Snarast möjligt” bör ersättas med en exakt tidsfrist.

Artikel 31.5

| 5. | Kommissionen skall anta ett operativt program snarast möjligt efter det att medlemsstaten formellt lämnat in detta. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen skall anta ett operativt program snarast möjligt efter det att medlemsstaten formellt lämnat in detta.

”Snarast möjligt” bör ersättas med en exakt tidsfrist (för närvarande är tidsfristen fem månader).

Artikel 32.2

Kommissionen skall fatta beslut gällande begäran om översyn av operativa program snarast möjligt efter det att medlemsstaten lämnat in en formell begäran.

”Snarast möjligt” bör ersättas med en exakt tidsfrist.

Artikel 35.4

| 4. | Kommissionen får, om den anser det lämpligt för bedömningen av större projekt, begära att EIB granskar projektens tekniska kvalitet och ekonomiska och finansiella bärkraft, i synnerhet när det gäller de finansieringsinstrument som skall användas eller utvecklas. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen får, om den anser det lämpligt för bedömningen av större projekt, begära att EIB granskar projektens tekniska kvalitet och ekonomiska och finansiella bärkraft, i synnerhet när det gäller de finansieringsinstrument som skall användas eller utvecklas.

Punkt 4 har en annan karaktär än de tre första och bör hellre placeras i artikel 40.

Artikel 36.1

| 1. | De operativa program som anknyter till målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning skall innehålla följande:
  (...)






  c) | Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer för genomförande, resultat och effekt, med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna. |
| --- | --- | --- |

1.

De operativa program som anknyter till målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning skall innehålla följande:

(...)

c)

Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer för genomförande, resultat och effekt, med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna.

(...)

”Ett begränsat antal indikatorer (...) med beaktande av proportionalitetsprincipen” bör specificeras.

Artikel 36.4

| 4. | De operativa program som finansieras genom ERUF skall därutöver för målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning innehålla följande:






  a) | Åtgärder för interregionalt samarbete med minst en region i en annan medlemsstat i varje regionalt program. |
| --- | --- | --- |

4.

De operativa program som finansieras genom ERUF skall därutöver för målen konvergens och regional konkurrenskraft och sysselsättning innehålla följande:

a)

Åtgärder för interregionalt samarbete med minst en region i en annan medlemsstat i varje regionalt program.

(...)

De åsyftade åtgärderna hör snarare till målet europeiskt regionalt samarbete.

Artikel 40.3

| 3. | Kommissionen skall fatta ett beslut snarast möjligt efter det att medlemsstaten eller förvaltningsmyndigheten har lämnat in alla uppgifter som avses i artikel 39. I beslutet skall det konkreta målet definieras, det belopp på vilket medfinansieringssatsen för prioriteringen skall tillämpas samt årsplaneringen. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen skall fatta ett beslut snarast möjligt efter det att medlemsstaten eller förvaltningsmyndigheten har lämnat in alla uppgifter som avses i artikel 39. I beslutet skall det konkreta målet definieras, det belopp på vilket medfinansieringssatsen för prioriteringen skall tillämpas samt årsplaneringen.

”Snarast möjligt” bör ersättas med en exakt tidsfrist.

Artikel 45.3

| 3. | Ansvaret för organisationen av den utvärderingsverksamhet som avses i punkt 1 skall beroende på omständigheterna ligga hos medlemsstaten eller kommissionen i enlighet med proportionalitetsprincipen och på grundval av ett partnerskap mellan medlemsstaten och kommissionen. Utvärderingen skall göras av oberoende utvärderare. Resultaten skall offentliggöras utom i fall då den myndighet som ansvarar för utvärderingen uttryckligen motsätter sig detta i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 rörande tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

3.

Ansvaret för organisationen av den utvärderingsverksamhet som avses i punkt 1 skall beroende på omständigheterna ligga hos medlemsstaten eller kommissionen i enlighet med proportionalitetsprincipen och på grundval av ett partnerskap mellan medlemsstaten och kommissionen. Utvärderingen skall göras av oberoende utvärderare. Resultaten skall offentliggöras utom i fall då den myndighet som ansvarar för utvärderingen uttryckligen motsätter sig detta i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 rörande tillgång till handlingar.

”Proportionalitetsprincipen” definieras inte.

Artikel 46.5

| 5. | Under programperioden skall medlemsstaterna göra en särskild utvärdering som är knuten till övervakningen av operativa program om det vid övervakningen av programmen konstateras en väsentlig avvikelse från de ursprungligen fastställda målen och om det har lämnats in förslag till en översyn av operativa program. Resultaten skall skickas till övervakningskommittén för det operativa programmet och till kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Under programperioden skall medlemsstaterna göra en särskild utvärdering som är knuten till övervakningen av operativa program om det vid övervakningen av programmen konstateras en väsentlig avvikelse från de ursprungligen fastställda målen och om det har lämnats in förslag till en översyn av operativa program. Resultaten skall skickas till övervakningskommittén för det operativa programmet och till kommissionen.

”Väsentlig avvikelse från de ursprungligen fastställda målen” och ”översyn av operativa program” definieras inte.

Den sista iakttagelsen gäller endast den franska versionen eftersom adjektivet ”substantiel” inte återfinns i alla språkversioner.

Artikel 48

| 1. | Inom ramen för den årliga debatt som avses i artikel 29 skall rådet år 2011 i enlighet med förfarandet i artikel 161 i fördraget, fördela den reserv som avses i artikel 20 mellan medlemsstaterna i syfte att belöna framsteg som gjorts i förhållande till utgångsläget.






  a) | För konvergensmålet skall detta ske på grundval av följande kriterier:






  i) | Tillväxten uttryckt i bruttonationalprodukt per capita mätt på NUTS 2-nivå i förhållande till genomsnitt i EU och på grundval av tillgängliga uppgifter för perioden 2004–2010. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Inom ramen för den årliga debatt som avses i artikel 29 skall rådet år 2011 i enlighet med förfarandet i artikel 161 i fördraget, fördela den reserv som avses i artikel 20 mellan medlemsstaterna i syfte att belöna framsteg som gjorts i förhållande till utgångsläget.

a)

För konvergensmålet skall detta ske på grundval av följande kriterier:

i)

Tillväxten uttryckt i bruttonationalprodukt per capita mätt på NUTS 2-nivå i förhållande till genomsnitt i EU och på grundval av tillgängliga uppgifter för perioden 2004–2010.

| ii) | Tillväxten uttryckt i sysselsättningsgrad på NUTS 2-nivå på grundval av tillgängliga uppgifter för perioden 2004–2010. |
| --- | --- |

ii)

Tillväxten uttryckt i sysselsättningsgrad på NUTS 2-nivå på grundval av tillgängliga uppgifter för perioden 2004–2010.

| b) | För målet regional konkurrenskraft och sysselsättning skall detta ske på grundval av följande kriterier:






  i) | Proportionellt till de regioner som mellan 2007 och 2010 använt minst 50 % av sitt anslag från ERUF på verksamheter med anknytning till innovation enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr [...]. |
| --- | --- | --- |

b)

För målet regional konkurrenskraft och sysselsättning skall detta ske på grundval av följande kriterier:

i)

Proportionellt till de regioner som mellan 2007 och 2010 använt minst 50 % av sitt anslag från ERUF på verksamheter med anknytning till innovation enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr [...].

| ii) | Tillväxten uttryckt i sysselsättningsgrad på NUTS 2-nivå på grundval av tillgängliga uppgifter för perioden 2004–2010. |
| --- | --- |

ii)

Tillväxten uttryckt i sysselsättningsgrad på NUTS 2-nivå på grundval av tillgängliga uppgifter för perioden 2004–2010.

| 2. | Varje medlemsstat skall fördela de aktuella beloppen mellan de operativa programmen med hänsyn till kriterierna i den föregående punkten. |
| --- | --- |

2.

Varje medlemsstat skall fördela de aktuella beloppen mellan de operativa programmen med hänsyn till kriterierna i den föregående punkten.

Frigörandet av resultatreserven sker främst på grundval av kriterier som med stor svårighet kan knytas direkt till de åtgärder som genomförs till följd av gemenskapens insatser. Utvecklingen av BNP och sysselsättningsgraden är beroende av faktorer som är betydligt mer komplexa än de operativa programmen vars ekonomiska följder dessutom i allmänhet är begränsade i förhållande till de samlade offentliga investeringarna. Att endast ta hänsyn till en höjning av indikatorerna framstår dessutom som en begränsning eftersom strukturåtgärdernas bidrag mycket väl kan ha medverkat till att motverka en eventuell nedgång.

Artikel 50

Stödet från fonderna skall moduleras mot bakgrund av följande:

| a) | De särskilda problemens omfattning, i synnerhet omfattningen av ekonomiska, sociala eller regionala problem. |
| --- | --- |

a)

De särskilda problemens omfattning, i synnerhet omfattningen av ekonomiska, sociala eller regionala problem.

| b) | Varje prioriterings betydelse för EU:s prioriteringar enligt EU:s strategiska riktlinjer. |
| --- | --- |

b)

Varje prioriterings betydelse för EU:s prioriteringar enligt EU:s strategiska riktlinjer.

| c) | Miljöskydd och miljöförbättring, främst genom tillämpning av försiktighetsprincipen, principen om förebyggande åtgärder samt principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

c)

Miljöskydd och miljöförbättring, främst genom tillämpning av försiktighetsprincipen, principen om förebyggande åtgärder samt principen om att förorenaren betalar.

| d) | I vilken grad privata finansieringskällor mobiliserats, särskilt genom partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn, inom berörda områden. |
| --- | --- |

d)

I vilken grad privata finansieringskällor mobiliserats, särskilt genom partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn, inom berörda områden.

Man bör specificera avvägningen mellan de kriterier som skall tillämpas för att modulera fondernas stödsatser.

Artikel 54.2

| 2. | Offentliga utgifter för inkomstgenererande projekt skall beräknas på grundval av investeringskostnaderna minus det aktuella värdet av nettointäkten från investeringen under en specificerad referensperiod. Vid beräkningen skall det tas hänsyn till den normalt förväntade lönsamheten för den typ av investering som det gäller, till tillämpningen av principen att förorenaren betalar, och vid behov, till principen om skälighet mot bakgrund av den berörda medlemsstatens relativa välstånd. |
| --- | --- |

2.

Offentliga utgifter för inkomstgenererande projekt skall beräknas på grundval av investeringskostnaderna minus det aktuella värdet av nettointäkten från investeringen under en specificerad referensperiod. Vid beräkningen skall det tas hänsyn till den normalt förväntade lönsamheten för den typ av investering som det gäller, till tillämpningen av principen att förorenaren betalar, och vid behov, till principen om skälighet mot bakgrund av den berörda medlemsstatens relativa välstånd.

Kriterierna för tillämpningen av principen att förorenaren betalar och principen om skälighet mot bakgrund av den berörda medlemsstatens relativa välstånd bör preciseras. Kommissionen bör erbjuda medlemsstaterna metodologiskt stöd när det gäller att fastställa stödnivån för dessa projekt (se artikel 40.2).

Artikel 55.1

| 1. | Utgifter skall berättiga till bidrag från fonderna om stödmottagaren de facto har ådragit sig dessa vid genomförandet av en insats mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2015. Medfinansierade insatser får inte ha slutförts före den dag då stödberättigandet börjar gälla. Utgifter för större projekt skall vara stödberättigande från den dag då projektet lämnas in till kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Utgifter skall berättiga till bidrag från fonderna om stödmottagaren de facto har ådragit sig dessa vid genomförandet av en insats mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2015. Medfinansierade insatser får inte ha slutförts före den dag då stödberättigandet börjar gälla. Utgifter för större projekt skall vara stödberättigande från den dag då projektet lämnas in till kommissionen.

Det skulle kunna vara lämpligt att göra denna regel mer flexibel för att kunna ta hänsyn till förberedelserna inför de åtgärder som skall finansieras. I sådana fall skulle den stödberättigade perioden kunna börja gälla den 1 juli 2006.

Artikel 55.3

| 3. | Reglerna för utgifters stödberättigande skall fastställas på nationell nivå med förbehåll för de undantag som fastställs i de särskilda förordningarna för varje enskild fond. De skall omfatta samtliga offentliga utgifter som deklareras under det operativa programmet. |
| --- | --- |

3.

Reglerna för utgifters stödberättigande skall fastställas på nationell nivå med förbehåll för de undantag som fastställs i de särskilda förordningarna för varje enskild fond. De skall omfatta samtliga offentliga utgifter som deklareras under det operativa programmet.

Det kommer att bli svårt att tillämpa nationella regler för stödberättigande för målet europeiskt regionalt samarbete eftersom de finansierade verksamheterna sorterar under flera medlemsstater. Denna aspekt har inte beaktats.

Artikel 57.1

| 1. | De förvaltnings- och kontrollsystem för operativa program som medlemsstaterna inrättar skall sörja för följande:






  a) | En klar och tydlig definition av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll och en klar och tydlig fördelning av arbetsuppgifterna inom varje organ. |
| --- | --- | --- |

1.

De förvaltnings- och kontrollsystem för operativa program som medlemsstaterna inrättar skall sörja för följande:

a)

En klar och tydlig definition av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll och en klar och tydlig fördelning av arbetsuppgifterna inom varje organ.

| b) | En klar och tydlig åtskillnad av arbetsuppgifterna mellan de organ som deltar i förvaltning, attestering av utgifter och kontroll och mellan dessa arbetsuppgifter inom varje organ. |
| --- | --- |

b)

En klar och tydlig åtskillnad av arbetsuppgifterna mellan de organ som deltar i förvaltning, attestering av utgifter och kontroll och mellan dessa arbetsuppgifter inom varje organ.

| c) | Tillräckliga resurser för varje organ för att utföra de arbetsuppgifter de tilldelats. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga resurser för varje organ för att utföra de arbetsuppgifter de tilldelats.

| d) | Effektiv internrevision. |
| --- | --- |

d)

Effektiv internrevision.

| e) | Tillförlitlig bokföring, övervakning och ekonomisk rapportering i datoriserad form. |
| --- | --- |

e)

Tillförlitlig bokföring, övervakning och ekonomisk rapportering i datoriserad form.

| f) | Ett effektivt system för rapportering och övervakning i de fall där uppgifterna delegeras. |
| --- | --- |

f)

Ett effektivt system för rapportering och övervakning i de fall där uppgifterna delegeras.

| g) | Handböcker med anvisningar för de arbetsuppgifter som skall utföras. |
| --- | --- |

g)

Handböcker med anvisningar för de arbetsuppgifter som skall utföras.

| h) | Effektiva rutiner för att kontrollera att systemen fungerar korrekt. |
| --- | --- |

h)

Effektiva rutiner för att kontrollera att systemen fungerar korrekt.

| i) | System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja. |
| --- | --- |

i)

System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja.

| j) | Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

j)

Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

I förslaget (led j) tas oegentligheter upp. Det vore värdefullt att stödja sig på en tydlig definition, särskilt eftersom detta uttryck återkommer i flera på varandra följande bestämmelser (till exempel artikel 69.3, artikel 73.4, artikel 89.1 och artikel 99). Nyttan av denna bestämmelse begränsas nu av bristen på tydlighet när det gäller vilka uppgifter som skall lämnas.

Artikel 57.2

| 2. | De åtgärder som fastställs i punkt 1 b, c, d, f och h skall stå i proportion till de offentliga utgifterna för det operativa program som berörs. |
| --- | --- |

2.

De åtgärder som fastställs i punkt 1 b, c, d, f och h skall stå i proportion till de offentliga utgifterna för det operativa program som berörs.

Det är tänkt att flera av de åtgärder som denna bestämmelse gäller skall stå i proportion till de offentliga utgifterna för det operativa program som berörs. Principen är dock inte tillräckligt exakt för att kunna tillämpas konsekvent. Därför är det svårt att föreställa sig hur bestämmelserna (åtskillnad av arbetsuppgifter, tillräckliga resurser och organisering av internrevision, rapportering och kontroll av system) skall kunna tillämpas proportionellt. Vidare gäller inte detta undantag handböcker, men det saknas en definition. Det är likaså nödvändigt att specificera om det är tänkt att proportionalitetsprincipen skall tillämpas på artikel 13 (kontroll av additionalitetsprincipen endast för konvergensmålet), artikel 46.3 (förhandsbedömningens omfattning – generell eller specifik), artikel 66.2 (innehållet i årsrapporter och slutrapporter om genomförandet) och artikel 73 (kontrollförfaranden).

Artikel 61.1

| 1. | Revisionsmyndigheten för ett operativt program skall särskilt ansvara för följande:
  (...)






  b) | Att säkerställa att ett lämpligt urval av insatser omfattas av revision i syfte att kontrollera de deklarerade utgifterna. |
| --- | --- | --- |

1.

Revisionsmyndigheten för ett operativt program skall särskilt ansvara för följande:

(...)

b)

Att säkerställa att ett lämpligt urval av insatser omfattas av revision i syfte att kontrollera de deklarerade utgifterna.

(...)

”Lämpligt urval” bör definieras i tillämpningsföreskrifterna. I vilket fall som helst bör de krav som fastställs inte vara lägre än kraven för perioden 2000–2006.

Artikel 61.1

| 1. | Revisionsmyndigheten för ett operativt program skall särskilt ansvara för följande:
  (...)






  c) | Att inom sex månader efter godkännandet av det operativa programmet lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som skall omfatta de organ som kommer att genomföra de revisioner som avses i a och b, den metod som kommer att användas, urvalsmetoden för revisioner av insatser och den preliminära planeringen för revisionerna i syfte att säkerställa att de viktigaste organen omfattas av revision och att revisionerna är jämnt fördelade under programperioden. |
| --- | --- | --- |

1.

Revisionsmyndigheten för ett operativt program skall särskilt ansvara för följande:

(...)

c)

Att inom sex månader efter godkännandet av det operativa programmet lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som skall omfatta de organ som kommer att genomföra de revisioner som avses i a och b, den metod som kommer att användas, urvalsmetoden för revisioner av insatser och den preliminära planeringen för revisionerna i syfte att säkerställa att de viktigaste organen omfattas av revision och att revisionerna är jämnt fördelade under programperioden.

(...)

Genom denna bestämmelse skall man se till att ”de viktigaste organen” kontrolleras, men det anges inte vilka dessa är.

Artikel 61.1

| 1. | Revisionsmyndigheten för ett operativt program skall särskilt ansvara för följande:
  (...)






  e) | Att senast den 30 juni varje år mellan 2008 och 2016






  i) | upprätta en årlig kontrollrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det operativa programmet under det föregående året och ange alla brister. Informationen för åren 2014 och 2015 kan tas upp i slutrapporten som skall åtfölja revisionsutlåtandet, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Revisionsmyndigheten för ett operativt program skall särskilt ansvara för följande:

(...)

e)

Att senast den 30 juni varje år mellan 2008 och 2016

i)

upprätta en årlig kontrollrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det operativa programmet under det föregående året och ange alla brister. Informationen för åren 2014 och 2015 kan tas upp i slutrapporten som skall åtfölja revisionsutlåtandet,

| ii) | utarbeta ett yttrande om huruvida förvaltnings- och kontrollsystemet har fungerat tillräckligt effektivt för att ge en rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen under året varit korrekta och för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

ii)

utarbeta ett yttrande om huruvida förvaltnings- och kontrollsystemet har fungerat tillräckligt effektivt för att ge en rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen under året varit korrekta och för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

(...)

Den säkerhet kommissionen uppnår när det gäller kontrollen av de operativa programmen grundas i stor utsträckning på att revisionsmyndigheten överlämnar en årlig kontrollrapport tillsammans med ett yttrande. Sista datum för att överlämna dessa dokument (30 juni) gör att de inte kan beaktas när generaldirektörerna upprättar sina årliga förklaringar och inte heller i revisionsrättens revisionsförklaring. Dessa anmärkningar skall i tillämpliga delar gälla den årsrapport som anges i artikel 66.

Artikel 63.2

| 2. | På eget initiativ får en företrädare för kommissionen delta som rådgivare i övervakningskommitténs arbete. En företrädare för EIB och EIF får delta som rådgivare för de operativa program som de ger stöd till. |
| --- | --- |

2.

På eget initiativ får en företrädare för kommissionen delta som rådgivare i övervakningskommitténs arbete. En företrädare för EIB och EIF får delta som rådgivare för de operativa program som de ger stöd till.

Tvärtemot rådande bestämmelser (se artikel 35.2 i förordning (EG) nr 1260/1999) beslutar kommissionen själv om den skall delta i övervakningskommittén. Detta deltagande förefaller dock önskvärt för att i tid kunna underlätta informationsutbytet och vidta lämpliga åtgärder.

Artikel 65

| 1. | Förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén skall säkerställa kvaliteten i genomförandet av operativa programmen. |
| --- | --- |

1.

Förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén skall säkerställa kvaliteten i genomförandet av operativa programmen.

| 2. | Förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén skall genomföra övervakningen med hjälp av ekonomiska indikatorer samt genomförande-, resultat- och effektindikatorer enligt specifikationerna i det operativa programmet. Om det är möjligt på grund av stödets utformning skall statistiken delas upp efter kön och efter storleken på de företag som får stöd. |
| --- | --- |

2.

Förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén skall genomföra övervakningen med hjälp av ekonomiska indikatorer samt genomförande-, resultat- och effektindikatorer enligt specifikationerna i det operativa programmet. Om det är möjligt på grund av stödets utformning skall statistiken delas upp efter kön och efter storleken på de företag som får stöd.

| 3. | Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna granska de indikatorer som är nödvändiga för övervakning och utvärdering av det operativa programmet. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen skall i partnerskap med medlemsstaterna granska de indikatorer som är nödvändiga för övervakning och utvärdering av det operativa programmet.

Man bör utgå från principen att det för alla medfinansierade projekt fastställs genomförandeindikatorer och att resultaten utvärderas inom ramen för artikel 65. Om förvaltningen delas upp efter prioriterat område riskerar man att endast få allmän information.

Artikel 66.2

| 2. | De rapporter som avses i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter så att de ger en klar överblick över genomförandet av det operativa programmet:
  (...)






  j) | Användningen av stöd som har betalats tillbaka till förvaltningsmyndigheten eller till en annan offentlig myndighet under det operativa programmets genomförandeperiod. Omfattningen av den information som lämnas till kommissionen skall stå i proportion till det totala beloppet för de offentliga utgifterna för det berörda operativa programmet. |
| --- | --- | --- |

2.

De rapporter som avses i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter så att de ger en klar överblick över genomförandet av det operativa programmet:

(...)

j)

Användningen av stöd som har betalats tillbaka till förvaltningsmyndigheten eller till en annan offentlig myndighet under det operativa programmets genomförandeperiod. Omfattningen av den information som lämnas till kommissionen skall stå i proportion till det totala beloppet för de offentliga utgifterna för det berörda operativa programmet.

(...)

Man bör specificera det förhållande som skall gälla mellan omfattningen av den information som lämnas till kommissionen och beloppet för de offentliga utgifterna.

Artikel 73

| 1. | Beträffande de program för vilka EU:s medfinansiering inte överstiger 33 % av de offentliga kostnaderna under det operativa programmet och beloppet från fonderna inte överstiger 250 miljoner euro skall artikel 61 c, 61 d och 61 e i inte gälla. |
| --- | --- |

1.

Beträffande de program för vilka EU:s medfinansiering inte överstiger 33 % av de offentliga kostnaderna under det operativa programmet och beloppet från fonderna inte överstiger 250 miljoner euro skall artikel 61 c, 61 d och 61 e i inte gälla.

| 2. | Beträffande de program som avses i punkt 1 kan medlemsstaten välja att upprätta organ och förfaranden för genomförande av uppgifterna i artikel 59 b och i artiklarna 60 och 61 enligt nationella regler. Om en medlemsstat utnyttjar denna möjlighet skall artikel 58.1 b och 58.1 c och artikel 60.1 c inte gälla. När kommissionen antar genomförandebestämmelserna för artiklarna 59, 60 och 61 skall den specificera vilka bestämmelser som inte skall gälla för de medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som avses i första stycket. |
| --- | --- |

2.

Beträffande de program som avses i punkt 1 kan medlemsstaten välja att upprätta organ och förfaranden för genomförande av uppgifterna i artikel 59 b och i artiklarna 60 och 61 enligt nationella regler. Om en medlemsstat utnyttjar denna möjlighet skall artikel 58.1 b och 58.1 c och artikel 60.1 c inte gälla. När kommissionen antar genomförandebestämmelserna för artiklarna 59, 60 och 61 skall den specificera vilka bestämmelser som inte skall gälla för de medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som avses i första stycket.

| 3. | Om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 första stycket skall artikel 70.3 gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

3.

Om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som avses i punkt 2 första stycket skall artikel 70.3 gälla i tillämpliga delar.

| 4. | Beträffande samtliga de operativa program som avses i punkt 1 och oberoende av huruvida en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 2, får kommissionen, om yttrandet om systemets överensstämmelse inte innehåller några reservationer eller om samtliga reservationer har återtagits till följd av korrigerande åtgärder, informera den berörda medlemsstaten att den kommer att förlita sig huvudsakligen på yttrandet från revisionsmyndigheten – eller från det organ som utsetts av medlemsstaten i det fall att den har utnyttjat ovannämnda möjlighet – när det gäller huruvida de deklarerade utgifterna är lagliga, korrekta och formellt riktiga och att den kommer att genomföra sina egna kontroller på plats endast under särskilda omständigheter. Om det finns tecken på oegentligheter som de nationella revisionsmyndigheterna inte har upptäckt i tid eller som inte omfattats av lämpliga korrigerande åtgärder får kommissionen antingen kräva att medlemsstaten genomför revisioner i enlighet med artikel 71.3 eller själv genomföra egna revisioner i enlighet med artikel 71.2 i syfte att försäkra sig om att de deklarerade utgifterna är korrekta, lagliga och formellt riktiga. |
| --- | --- |

4.

Beträffande samtliga de operativa program som avses i punkt 1 och oberoende av huruvida en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 2, får kommissionen, om yttrandet om systemets överensstämmelse inte innehåller några reservationer eller om samtliga reservationer har återtagits till följd av korrigerande åtgärder, informera den berörda medlemsstaten att den kommer att förlita sig huvudsakligen på yttrandet från revisionsmyndigheten – eller från det organ som utsetts av medlemsstaten i det fall att den har utnyttjat ovannämnda möjlighet – när det gäller huruvida de deklarerade utgifterna är lagliga, korrekta och formellt riktiga och att den kommer att genomföra sina egna kontroller på plats endast under särskilda omständigheter. Om det finns tecken på oegentligheter som de nationella revisionsmyndigheterna inte har upptäckt i tid eller som inte omfattats av lämpliga korrigerande åtgärder får kommissionen antingen kräva att medlemsstaten genomför revisioner i enlighet med artikel 71.3 eller själv genomföra egna revisioner i enlighet med artikel 71.2 i syfte att försäkra sig om att de deklarerade utgifterna är korrekta, lagliga och formellt riktiga.

Detta förenklade förfarande skulle teoretiskt kunna tillämpas under perioden 2000–2006 på 33 program i tio medlemsstater för ett gemenskapsstöd på 3,8 miljarder euro (eller 2 % av gemenskapsstödet för perioden 2000–2006). Genom bestämmelsen uppmanas medlemsstaterna att utnyttja de därmed sammanhängande förenklade förfarandena som då skulle kunna gälla ännu fler program än vad som teoretiskt kan beräknas inom ramen för den aktuella programperioden. Detta gäller särskilt befrielsen från att lägga fram en revisionsstrategi och en årlig kontrollrapport (artikel 61.1), möjligheten att utse förvaltnings- och kontrollorgan enligt nationella regler (artiklarna 59–61) samt befrielsen från att utse en attesterande myndighet och en revisionsmyndighet (artikel 58.1). Detta innebär också att när kommissionen har godkänt rapporten från det organ som intygar systemens överensstämmelse kommer den inte själv att utföra några sådana kontroller annat än i undantagsfall.

Artikel 73.2

| 2. | Beträffande de program som avses i punkt 1 kan medlemsstaten välja att upprätta organ och förfaranden för genomförande av uppgifterna i artikel 59 b och i artiklarna 60 och 61 enligt nationella regler. Om en medlemsstat utnyttjar denna möjlighet skall artikel 58.1 b och 58.1 c och artikel 60.1 c inte gälla. När kommissionen antar genomförandebestämmelserna för artiklarna 59, 60 och 61 skall den specificera vilka bestämmelser som inte skall gälla för de medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som avses i första stycket. |
| --- | --- |

2.

Beträffande de program som avses i punkt 1 kan medlemsstaten välja att upprätta organ och förfaranden för genomförande av uppgifterna i artikel 59 b och i artiklarna 60 och 61 enligt nationella regler. Om en medlemsstat utnyttjar denna möjlighet skall artikel 58.1 b och 58.1 c och artikel 60.1 c inte gälla. När kommissionen antar genomförandebestämmelserna för artiklarna 59, 60 och 61 skall den specificera vilka bestämmelser som inte skall gälla för de medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som avses i första stycket.

Omfattningen av den möjlighet som anges i första stycket bör kunna bedömas i sin helhet. Det är därför inte motiverat att hänvisa till kommande genomförandebestämmelser för att precisera vilka bestämmelser som inte skall tillämpas.

Artikel 73.4

| 4. | Beträffande samtliga de operativa program som avses i punkt 1 och oberoende av huruvida en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 2, får kommissionen, om yttrandet om systemets överensstämmelse inte innehåller några reservationer eller om samtliga reservationer har återtagits till följd av korrigerande åtgärder, informera den berörda medlemsstaten att den kommer att förlita sig huvudsakligen på yttrandet från revisionsmyndigheten – eller från det organ som utsetts av medlemsstaten i det fall att den har utnyttjat ovannämnda möjlighet – när det gäller huruvida de deklarerade utgifterna är lagliga, korrekta och formellt riktiga och att den kommer att genomföra sina egna kontroller på plats endast under särskilda omständigheter.
  Om det finns tecken på oegentligheter som de nationella revisionsmyndigheterna inte har upptäckt i tid eller som inte omfattats av lämpliga korrigerande åtgärder får kommissionen antingen kräva att medlemsstaten genomför revisioner i enlighet med artikel 71.3 eller själv genomföra egna revisioner i enlighet med artikel 71.2 i syfte att försäkra sig om att de deklarerade utgifterna är korrekta, lagliga och formellt riktiga. |
| --- | --- |

4.

Beträffande samtliga de operativa program som avses i punkt 1 och oberoende av huruvida en medlemsstat utnyttjar möjligheten i punkt 2, får kommissionen, om yttrandet om systemets överensstämmelse inte innehåller några reservationer eller om samtliga reservationer har återtagits till följd av korrigerande åtgärder, informera den berörda medlemsstaten att den kommer att förlita sig huvudsakligen på yttrandet från revisionsmyndigheten – eller från det organ som utsetts av medlemsstaten i det fall att den har utnyttjat ovannämnda möjlighet – när det gäller huruvida de deklarerade utgifterna är lagliga, korrekta och formellt riktiga och att den kommer att genomföra sina egna kontroller på plats endast under särskilda omständigheter.

Om det finns tecken på oegentligheter som de nationella revisionsmyndigheterna inte har upptäckt i tid eller som inte omfattats av lämpliga korrigerande åtgärder får kommissionen antingen kräva att medlemsstaten genomför revisioner i enlighet med artikel 71.3 eller själv genomföra egna revisioner i enlighet med artikel 71.2 i syfte att försäkra sig om att de deklarerade utgifterna är korrekta, lagliga och formellt riktiga.

”I tid” bör ersättas med en exakt tidsfrist.

Artikel 79

Medlemsstaterna skall försäkra sig om att det utbetalande organet ser till att stödmottagarna får det sammanlagda beloppet av offentliga medel snarast möjligt och i sin helhet. Inga belopp får dras av eller hållas inne och inga ytterligare särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt får tas ut som kan minska beloppen till stödmottagarna.

”Snarast möjligt” bör ersättas med en exakt tidsfrist.

Artikel 85.2

| 2. | Om något av de villkor som avses i punkt 1 inte är uppfyllt skall kommissionen snarast möjligt informera medlemsstaten och den attesterande myndigheten om att ansökan om betalning inte kan godtas. |
| --- | --- |

2.

Om något av de villkor som avses i punkt 1 inte är uppfyllt skall kommissionen snarast möjligt informera medlemsstaten och den attesterande myndigheten om att ansökan om betalning inte kan godtas.

”Snarast möjligt” bör ersättas med en exakt tidsfrist.

Artikel 90.1

| 1. | Kommissionen skall fatta beslut om att från mellanliggande betalningar hålla inne 20 % av de belopp som den skall utbetala om väsentliga delar av den korrigerande handlingsplan som avses i artikel 70.3 har genomförts och de allvarliga brister som revisionsmyndigheten påtalade i den årsrapport för programmet som avses i artikel 61.1 e i har rättats till men det fortfarande återstår fler ändringar för att kunna ge kommissionen rimliga garantier när det gäller förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skall fatta beslut om att från mellanliggande betalningar hålla inne 20 % av de belopp som den skall utbetala om väsentliga delar av den korrigerande handlingsplan som avses i artikel 70.3 har genomförts och de allvarliga brister som revisionsmyndigheten påtalade i den årsrapport för programmet som avses i artikel 61.1 e i har rättats till men det fortfarande återstår fler ändringar för att kunna ge kommissionen rimliga garantier när det gäller förvaltnings- och kontrollsystemen.

Man bör även nämna det yttrande som avses i artikel 61 e ii.

Artikel 96.1

| 1. | Kommissionen skall i god tid informera den berörda medlemsstaten och de berörda myndigheterna när det finns risk för tillämpning av automatiskt återtagande enligt artikel 92. Kommissionen skall informera den berörda medlemsstaten och de berörda myndigheterna om det belopp som omfattas av det automatiska återtagandet på grundval av de uppgifter information som den förfogar över.
  Från den dag då medlemsstaten mottar denna information skall den ha två månader på sig för att godkänna beloppet eller lämna in sina synpunkter. Kommissionen skall genomföra det automatiska återtagandet inom nio månader efter den tidsfrist som avses i artikel 92. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skall i god tid informera den berörda medlemsstaten och de berörda myndigheterna när det finns risk för tillämpning av automatiskt återtagande enligt artikel 92. Kommissionen skall informera den berörda medlemsstaten och de berörda myndigheterna om det belopp som omfattas av det automatiska återtagandet på grundval av de uppgifter information som den förfogar över.

Från den dag då medlemsstaten mottar denna information skall den ha två månader på sig för att godkänna beloppet eller lämna in sina synpunkter. Kommissionen skall genomföra det automatiska återtagandet inom nio månader efter den tidsfrist som avses i artikel 92.

”I god tid” bör preciseras.

Artikel 97

| 1. | Operativa program kan avslutas partiellt under perioder som medlemsstaten väljer.
  Partiellt avslutande skall avse slutförda insatser för vilka en slutbetalning har gjorts till stödmottagaren senast den 31 december år n-1. I denna förordning skall en insats anses slutförd när verksamheterna inom ramen för insatsen har genomförts och stödmottagaren har tagit emot en slutbetalning eller har lämnat ett dokument med motsvarande verkan till förvaltningsmyndigheten. |
| --- | --- |

1.

Operativa program kan avslutas partiellt under perioder som medlemsstaten väljer.

Partiellt avslutande skall avse slutförda insatser för vilka en slutbetalning har gjorts till stödmottagaren senast den 31 december år n-1. I denna förordning skall en insats anses slutförd när verksamheterna inom ramen för insatsen har genomförts och stödmottagaren har tagit emot en slutbetalning eller har lämnat ett dokument med motsvarande verkan till förvaltningsmyndigheten.

| 2. | De utbetalade beloppen för de slutförda insatserna skall identifieras i utgiftsdeklarationerna.
  Partiellt avslutande skall göras under förutsättning att förvaltningsmyndigheten senast den 30 juni år n skickar följande till kommissionen:






  a) | En utgiftsdeklaration för insatserna. |
| --- | --- | --- |

2.

De utbetalade beloppen för de slutförda insatserna skall identifieras i utgiftsdeklarationerna.

Partiellt avslutande skall göras under förutsättning att förvaltningsmyndigheten senast den 30 juni år n skickar följande till kommissionen:

a)

En utgiftsdeklaration för insatserna.

| b) | Ett utlåtande som utfärdats av den revisionsmyndighet för programmet som avses i artikel 61 och där det intygas att de transaktioner som berörs av utgiftsdeklarationen beräkningen är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

b)

Ett utlåtande som utfärdats av den revisionsmyndighet för programmet som avses i artikel 61 och där det intygas att de transaktioner som berörs av utgiftsdeklarationen beräkningen är lagliga och korrekta.

Det är viktigt att förfarandena för partiellt avslutande ger samma grad av säkerhet avseende utgifternas laglighet och korrekthet som det utlåtande som lämnas vid det slutliga avslutandet av det operativa programmet, särskilt när det gäller kontrollernas omfattning och frekvens.

Detta yttrande har antagits av revisionsrätten i Luxemburg den 18 mars 2005.

För revisionsrätten

Hubert WEBER

Ordförande

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 (EGT L 357, 31.12.2002).

2

(3)  KOM(2004) 492 slutlig av den 14 juli 2004.

3

(4)  SEK(2004) 924 av den 14 juli 2004.

4

(5)  KOM(2004) 580 slutlig av den 6 september 2004.

5

(6)  KOM(2004) 101 slutlig av den 10 februari 2004.

6

(7)  KOM(2004) 487 slutlig av den 14 juli 2004.

7

(8)  EUT C 107, 30.4.2004.

8

(9)  Artikel 53.3 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

9

(10)  Se yttrande nr 10/98 om vissa förslag till förordningar inom ramen för Agenda 2000 (punkt 6.3, Strukturfonderna) (EGT C 401, 22.12.1998).

10

(11)  Till exempel artikel 57 d, 57 f och 57 h, artikel 61.1 a, artikel 70.1, artikel 71.2 och artikel 72.2.

11

(12)  Se till exempel särskild rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna (EGT C 314, 8.11.2001) och särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2000–2006 (EUT C 174, 23.7.2004).

12

---