# Eiropas Savienības C 141/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 141 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 10. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 141

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 10. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 141/1 | Dalībvalstu valdību pārstāvju, tiekoties Padomē, 2005. gada 24. maijā, sagatavots projekts rezolūcijai par Eiropas sadarbības jaunatnes jomā īstenoto darbību novērtējumu | 1 |
| 2005/C 141/2 | Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju sanāksmes Rezolūcijai par kopējā mērķa īstenošanu: palielināt jauniešu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas sistēmā | 3 |
| 2005/C 141/3 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcijai par kopējo jaunatnes informācijas mērķu īstenošanu | 5 |
| 2005/C 141/4 | Padomes Secinājumi — 2005. gada 24. maijā par jauniem rādītājiem izglītībā un mācībās | 7 |
| | Komisija |
| 2005/C 141/5 | Euro maiņas kurss | 9 |
| 2005/C 141/6 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 10 |
| 2005/C 141/7 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 11 |
| 2005/C 141/8 | Valsts atbalsts — Apvienotā Karaliste — Valsts atbalsts C 13/2005 (ex NN 86/2004) — Shetland Leasing and Property Developments Ltd. ieguldījumi — Aicinājums iesniegt atsauksmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 141/9 | Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta Nr. COMP/M.3811 — Lagardère/France Télévisions/JV) (
  1
  ) | 18 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 141/1

Dalībvalstu valdību pārstāvju, tiekoties Padomē, 2005. gada 24. maijā, sagatavots projekts rezolūcijai par Eiropas sadarbības jaunatnes jomā īstenoto darbību novērtējumu

1

2005/C 141/2

Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju sanāksmes Rezolūcijai par kopējā mērķa īstenošanu: palielināt jauniešu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas sistēmā

3

2005/C 141/3

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcijai par kopējo jaunatnes informācijas mērķu īstenošanu

5

2005/C 141/4

Padomes Secinājumi — 2005. gada 24. maijā par jauniem rādītājiem izglītībā un mācībās

7

Komisija

2005/C 141/5

Euro maiņas kurss

9

2005/C 141/6

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

10

2005/C 141/7

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

11

2005/C 141/8

Valsts atbalsts — Apvienotā Karaliste — Valsts atbalsts C 13/2005 (ex NN 86/2004) — Shetland Leasing and Property Developments Ltd. ieguldījumi — Aicinājums iesniegt atsauksmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

Shetland Leasing and Property Developments Ltd.

1

12

2005/C 141/9

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta Nr. COMP/M.3811 — Lagardère/France Télévisions/JV) (
  1
  )

1

18

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| 2005/C 141/0 | Uzaicinājums izteikt priekšlikumus (Nr. VIII-2006/01) — 4020. budžeta pozīcija Iemaksas Eiropas līmeņa politiskajām partijām | 19 |

III   Paziņojumi

Eiropas Parlaments

2005/C 141/0

Uzaicinājums izteikt priekšlikumus (Nr. VIII-2006/01) — 4020. budžeta pozīcija Iemaksas Eiropas līmeņa politiskajām partijām

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/1

---

Dalībvalstu valdību pārstāvju, tiekoties Padomē, 2005. gada 24. maijā, sagatavots projekts rezolūcijai par Eiropas sadarbības jaunatnes jomā īstenoto darbību novērtējumu

(2005/C 141/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMĒ,

tā kā:

| 1. | Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (1), kas publicēta 2001. gada 21. novembrī, ir izklāstītas pamatnostādnes par Eiropas sadarbību jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (1), kas publicēta 2001. gada 21. novembrī, ir izklāstītas pamatnostādnes par Eiropas sadarbību jaunatnes jomā.

| 2. | Padome savos 2002. gada 14. februāra secinājumos (2)atzina, ka Baltā grāmata ir sākumpunkts pamatnostādņu izveidei attiecībām Eiropas sadarbību jaunatnes lietās. |
| --- | --- |

2.

Padome savos 2002. gada 14. februāra secinājumos (2)atzina, ka Baltā grāmata ir sākumpunkts pamatnostādņu izveidei attiecībām Eiropas sadarbību jaunatnes lietās.

| 3. | Savā 2002. gada 27. jūnija (3)rezolūcijā Padome






  a) | pieņēma atklātās koordinācijas metodi kā jaunu pamatu sadarbībai jaunatnes politikas jomā un apstiprināja četras tematiskās prioritātes: līdzdalība, informācija, brīvprātīguma aktivitātes un labākas zināšanas un izpratne par jaunatni; |
| --- | --- | --- |

3.

Savā 2002. gada 27. jūnija (3)rezolūcijā Padome

a)

pieņēma atklātās koordinācijas metodi kā jaunu pamatu sadarbībai jaunatnes politikas jomā un apstiprināja četras tematiskās prioritātes: līdzdalība, informācija, brīvprātīguma aktivitātes un labākas zināšanas un izpratne par jaunatni;

| b) | aicināja Komisiju ne vēlāk kā līdz pirmās tematiskās prioritātes īstenošanas beigām sagatavot novērtējuma ziņojumu, līdzdarbojoties ar dalībvalstīm, par sadarbības pamatnostādnēm, īpašu uzmanību tajā pievēršot atklātās koordinācijas metodes novērtēšanai un attiecīgos gadījumos ierosinājumiem tās izmaiņām, kā arī iesniegt šo ziņojumu Padomei tālākai izskatīšanai. |
| --- | --- |

b)

aicināja Komisiju ne vēlāk kā līdz pirmās tematiskās prioritātes īstenošanas beigām sagatavot novērtējuma ziņojumu, līdzdarbojoties ar dalībvalstīm, par sadarbības pamatnostādnēm, īpašu uzmanību tajā pievēršot atklātās koordinācijas metodes novērtēšanai un attiecīgos gadījumos ierosinājumiem tās izmaiņām, kā arī iesniegt šo ziņojumu Padomei tālākai izskatīšanai.

| 4. | Savā 2003. gada 25. novembra rezolūcijā (4)Padome atgādināja, ka īstenošanai ir jābūt elastīgai, papildinošai un piemērotai jaunatnes jomai, un tai ir jāievēro dalībvalstu pilnvaras un subsidiaritātes princips. |
| --- | --- |

4.

Savā 2003. gada 25. novembra rezolūcijā (4)Padome atgādināja, ka īstenošanai ir jābūt elastīgai, papildinošai un piemērotai jaunatnes jomai, un tai ir jāievēro dalībvalstu pilnvaras un subsidiaritātes princips.

| 5. | Komisija 2004. gada 15. novembrī iesniedza Padomei paziņojumu par Eiropas sadarbības darbību novērtējumu jaunatnes jomā (5). |
| --- | --- |

5.

Komisija 2004. gada 15. novembrī iesniedza Padomei paziņojumu par Eiropas sadarbības darbību novērtējumu jaunatnes jomā (5).

| 6. | Balstoties uz Komisijas paziņojumu, 2005. gada 21. februārī Padome pieņēma ieguldījuma tekstu pavasara Eiropadomei (“Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā”) par Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu, kurā teikts, ka “mums vēl aizvien ir nepieciešams tādas sabiedrības redzējums, kur var integrēt gan vecākus, gan jaunus cilvēkus”. |
| --- | --- |

6.

Balstoties uz Komisijas paziņojumu, 2005. gada 21. februārī Padome pieņēma ieguldījuma tekstu pavasara Eiropadomei (“Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — Jauns posms Lisabonas stratēģijā”) par Lisabonas stratēģijas vidusposma pārskatu, kurā teikts, ka “mums vēl aizvien ir nepieciešams tādas sabiedrības redzējums, kur var integrēt gan vecākus, gan jaunus cilvēkus”.

| 7. | Pavasara Eiropadome 2005. gada 22. un 23. martā pieņēma Eiropas paktu jaunatnei kā vienu no Lisabonas mērķu sasniegšanas instrumentiem. |
| --- | --- |

7.

Pavasara Eiropadome 2005. gada 22. un 23. martā pieņēma Eiropas paktu jaunatnei kā vienu no Lisabonas mērķu sasniegšanas instrumentiem.

UZSVER, KA tendences jauniešu vidū nepārtraukti mainās, tādēļ jaunatnes politikas prioritātes ir nepieciešams regulāri pielāgot.

PAUŽ GANDARĪJUMU PAR Komisijas novērtējumu tās paziņojumā “Baltās grāmatas” Jauns impulss Eiropas jaunatnei “apkopojums: Eiropas sadarbības darbību novērtējums jaunatnes jomā”, kurā uzsvērti politiskās sadarbības panāktie ieguvumi:

| — | jauniešu un to organizāciju apzināšana un ciešāka iesaistīšana politiskajās pārrunās visos līmeņos, |
| --- | --- |

—

jauniešu un to organizāciju apzināšana un ciešāka iesaistīšana politiskajās pārrunās visos līmeņos,

| — | regulāra un strukturēta dialoga attīstība starp jauniešiem un to organizācijām, administrācijām un atbildīgajiem politiķiem, |
| --- | --- |

—

regulāra un strukturēta dialoga attīstība starp jauniešiem un to organizācijām, administrācijām un atbildīgajiem politiķiem,

| — | jauniešu un to organizāciju tieša iesaistīšana pārrunās par Eiropas Konstitūciju, |
| --- | --- |

—

jauniešu un to organizāciju tieša iesaistīšana pārrunās par Eiropas Konstitūciju,

| — | uz jauniešiem vērstu pasākumu augstāka pozicionēšana, |
| --- | --- |

—

uz jauniešiem vērstu pasākumu augstāka pozicionēšana,

| — | veiksmīgas prakses piemēru pieredzes apmaiņa, |
| --- | --- |

—

veiksmīgas prakses piemēru pieredzes apmaiņa,

| — | Eiropas jaunatnes portāla ieviešana. |
| --- | --- |

—

Eiropas jaunatnes portāla ieviešana.

PIEKRĪT 2004. gada 27. oktobra Komisijas paziņojumā izklāstītajam viedoklim, kurā norādīti šādi jautājumi, kuriem būtu jāpievērš lielāka uzmanība:

| — | Eiropas sadarbības prioritātes, ņemot vērā jaunatnes politiku, |
| --- | --- |

—

Eiropas sadarbības prioritātes, ņemot vērā jaunatnes politiku,

| — | atklātas koordinācijas metodes efektivitāte, ciktāl tas attiecas uz jauniešiem, |
| --- | --- |

—

atklātas koordinācijas metodes efektivitāte, ciktāl tas attiecas uz jauniešiem,

| — | atkārtota līdzsvara izvērtēšana starp atklātas koordinācijas metodes elastību un efektivitāti jaunatnes jomā, |
| --- | --- |

—

atkārtota līdzsvara izvērtēšana starp atklātas koordinācijas metodes elastību un efektivitāti jaunatnes jomā,

| — | nepieciešamība regulāri un strukturēti apspriesties ar jauniešiem un to organizācijām gan valsts, gan Eiropas līmenī, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība regulāri un strukturēti apspriesties ar jauniešiem un to organizācijām gan valsts, gan Eiropas līmenī,

| — | nepieciešamība labāk izprast jauniešu stāvokli, lai jaunatnes aspekts tiktu ņemts vērā attiecībā uz citām politikas nostādnēm un lai tās ietekmētu, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība labāk izprast jauniešu stāvokli, lai jaunatnes aspekts tiktu ņemts vērā attiecībā uz citām politikas nostādnēm un lai tās ietekmētu,

| — | nepieciešamība mobilizēt visus atbildīgos (politiķus, jaunatnes organizācijas), visos līmeņos (vietējā, valsts un Eiropas), lai gūtu reālu efektivitāti. |
| --- | --- |

—

nepieciešamība mobilizēt visus atbildīgos (politiķus, jaunatnes organizācijas), visos līmeņos (vietējā, valsts un Eiropas), lai gūtu reālu efektivitāti.

VIENOJĀS, KA

| — | ir jāturpina attīstīt atklātas koordinācijas metodes īstenošanas procedūras tiklīdz būs panākta vienošanās par konkrētu prioritāšu kopīgajiem mērķiem, tostarp:






  — | sastādot pārskatu par valsts situāciju attiecībā uz šiem mērķiem, izmantojot katras dalībvalsts noteikto metožu kopumu, |
| --- | --- | --- |

—

ir jāturpina attīstīt atklātas koordinācijas metodes īstenošanas procedūras tiklīdz būs panākta vienošanās par konkrētu prioritāšu kopīgajiem mērķiem, tostarp:

—

sastādot pārskatu par valsts situāciju attiecībā uz šiem mērķiem, izmantojot katras dalībvalsts noteikto metožu kopumu,

| — | izvirzot darbību prioritātes, |
| --- | --- |

—

izvirzot darbību prioritātes,

| — | novērtējot progresu, kas panākts kopš sākotnējā pārskata, |
| --- | --- |

—

novērtējot progresu, kas panākts kopš sākotnējā pārskata,

| — | apspriežoties ar jauniešiem piemērotā veidā dažādos procesa posmos. |
| --- | --- |

—

apspriežoties ar jauniešiem piemērotā veidā dažādos procesa posmos.

| — | ir jānodrošina konsekvence starp atklāto koordinācijas metodi un Eiropas paktu jaunatnei. |
| --- | --- |

—

ir jānodrošina konsekvence starp atklāto koordinācijas metodi un Eiropas paktu jaunatnei.

AICINA KOMISIJU

ierosināt īstenošanas procedūras, ņemot vērā iepriekš minētos principus, kas paredzēti dalībvalstu turpmākai īstenošanai, un paturot prātā pavasara Eiropadomes secinājumus, valstu ziņojumus par līdzdalības un informācijas prioritāšu kopīgajiem mērķiem, kā arī ņemot vērā jauniešu un to organizāciju viedokļus.

---

(1)  14441/01 — COM(2001) 681 galīgā redakcija.

(2)  OV C 119, 22.5.2002., 6. lpp.

(3)  OV C 168, 13.7.2002., 2. lpp.

(4)  OV C 295, 5.12.2003., 6. lpp.

(5)  13856/04 - COM(2004) 694 galīgā redakcija.

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/3

---

Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju sanāksmes Rezolūcijai par kopējā mērķa īstenošanu: palielināt jauniešu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas sistēmā

(2005/C 141/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ,

tā kā:

| (1) | Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā “Eiropas vadība” (1), kas prezentēta 2001. gada 30. jūlijā, atvērtība un līdzdalība ierindotas piecu labas vadības principu saraksta virsotnē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā “Eiropas vadība” (1), kas prezentēta 2001. gada 30. jūlijā, atvērtība un līdzdalība ierindotas piecu labas vadības principu saraksta virsotnē.

| (4) | Padome 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā (4)







  a) | pieņēma atvērto koordinēšanas metodi kā jaunu sistēmu sadarbībai jaunatnes politikas jomā un atbalstīja četras tematiskās prioritātes: līdzdalību, informāciju, brīvprātīgo aktivitātes un labāku jauniešu izpratni un zināšanas; |
| --- | --- | --- |

(4)

Padome 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā (4)

a)

pieņēma atvērto koordinēšanas metodi kā jaunu sistēmu sadarbībai jaunatnes politikas jomā un atbalstīja četras tematiskās prioritātes: līdzdalību, informāciju, brīvprātīgo aktivitātes un labāku jauniešu izpratni un zināšanas;

| b) | aicināja Komisiju ne vēlāk kā līdz pirmā īstenošanas perioda beigām sadarbībā ar dalībvalstīm četrām tematiskajām prioritātēm sagatavot novērtējuma ziņojumu par sadarbības sistēmu, jo īpaši izvērtējot atvērto koordinēšanas metodi un vajadzības gadījumā ieteikumus tās grozīšanai, un šo ziņojumu iesniegt izskatīšanai Padomei. |
| --- | --- |

b)

aicināja Komisiju ne vēlāk kā līdz pirmā īstenošanas perioda beigām sadarbībā ar dalībvalstīm četrām tematiskajām prioritātēm sagatavot novērtējuma ziņojumu par sadarbības sistēmu, jo īpaši izvērtējot atvērto koordinēšanas metodi un vajadzības gadījumā ieteikumus tās grozīšanai, un šo ziņojumu iesniegt izskatīšanai Padomei.

| (5) | Padome 2003. gada 25. novembra Rezolūcijā (5):






  a) | pieņēma kopējos mērķus pirmajām divām prioritātēm, respektīvi, jauniešu līdzdalībai un informācijai jauniešiem, nosakot palielinātu jauniešu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas sistēmā kā vienu no kopējiem mērķiem līdzdalības prioritātei; |
| --- | --- | --- |

(5)

Padome 2003. gada 25. novembra Rezolūcijā (5):

a)

pieņēma kopējos mērķus pirmajām divām prioritātēm, respektīvi, jauniešu līdzdalībai un informācijai jauniešiem, nosakot palielinātu jauniešu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas sistēmā kā vienu no kopējiem mērķiem līdzdalības prioritātei;

| b) | atgādināja, ka kopējo mērķu īstenošanai būtu jābūt pielāgojamai, progresīvai un piemērotai jaunatnes jomai un tajā būtu jāņem vērā dalībvalstu pilnvaras un subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

b)

atgādināja, ka kopējo mērķu īstenošanai būtu jābūt pielāgojamai, progresīvai un piemērotai jaunatnes jomai un tajā būtu jāņem vērā dalībvalstu pilnvaras un subsidiaritātes princips;

| c) | aicināja Komisiju vajadzības gadījumā sasaukt valstu administrāciju pārstāvjus, kas strādā jaunatnes jomā, lai veicinātu informācijas apmaiņu par sasniegto un par paraugpraksi; |
| --- | --- |

c)

aicināja Komisiju vajadzības gadījumā sasaukt valstu administrāciju pārstāvjus, kas strādā jaunatnes jomā, lai veicinātu informācijas apmaiņu par sasniegto un par paraugpraksi;

| (6) | Eiropas Savienības pamatā ir reprezentatīvas demokrātijas un līdzdalības demokrātijas princips, |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Savienības pamatā ir reprezentatīvas demokrātijas un līdzdalības demokrātijas princips,

IR PIEŅĒMUŠI ZINĀŠANAI Īrijas prezidentūras laikā paveikto darbu, jo īpaši neformālo ministru konferenci Clare grāfistē, un diskusijas, kas uzsāktas kā daļa no sadarbības ar Eiropas Padomi;

APZINĀS, KA:

| a) | jaunas sievietes un vīrieši joprojām dedzīgi iesaistās ar sabiedrību saistītos jautājumos un interesējas par tiem; |
| --- | --- |

a)

jaunas sievietes un vīrieši joprojām dedzīgi iesaistās ar sabiedrību saistītos jautājumos un interesējas par tiem;

| b) | jauniešu gatavība aktīvai pilsonībai automātiski nenozīmē, ka viņi iesaistīties reprezentatīvas demokrātijas organizācijās; |
| --- | --- |

b)

jauniešu gatavība aktīvai pilsonībai automātiski nenozīmē, ka viņi iesaistīties reprezentatīvas demokrātijas organizācijās;

| c) | jauniešu līdzdalība demokrātiju pārstāvošās organizācijās un interese par tām samazinās daudzās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

c)

jauniešu līdzdalība demokrātiju pārstāvošās organizācijās un interese par tām samazinās daudzās ES dalībvalstīs;

| d) | intereses trūkums par demokrātiskām organizācijām bieži atspoguļojas kā nevēlēšanās ilglaicīgi iesaistīties jaunatnes organizācijās, zema dalība vēlēšanās, politisko partiju un to jauniešu nodaļu biedru skaita samazināšanās; |
| --- | --- |

d)

intereses trūkums par demokrātiskām organizācijām bieži atspoguļojas kā nevēlēšanās ilglaicīgi iesaistīties jaunatnes organizācijās, zema dalība vēlēšanās, politisko partiju un to jauniešu nodaļu biedru skaita samazināšanās;

VIENLAIKUS ATGĀDINA, KA:

| a) | reprezentatīva demokrātija ir viens no mūsu sabiedrības galvenajiem atbalstiem; |
| --- | --- |

a)

reprezentatīva demokrātija ir viens no mūsu sabiedrības galvenajiem atbalstiem;

| b) | demokrātijai nepieciešama visu pilsoņu līdzdalība; |
| --- | --- |

b)

demokrātijai nepieciešama visu pilsoņu līdzdalība;

| c) | jo īpaši, nozīmīga ir jaunu sieviešu un vīriešu līdzdalība reprezentatīvas demokrātijas institūcijās, lai demokrātija darbotos pienācīgi; |
| --- | --- |

c)

jo īpaši, nozīmīga ir jaunu sieviešu un vīriešu līdzdalība reprezentatīvas demokrātijas institūcijās, lai demokrātija darbotos pienācīgi;

| d) | jaunieši neveido homogēnu grupu un viņu neiesaistīšanās reprezentatīvas demokrātijas institūcijās nozīmē dažādus izaicinājumus atkarībā no dzimuma, izglītības līmeņa, etniskās izcelsmes un citiem faktoriem; |
| --- | --- |

d)

jaunieši neveido homogēnu grupu un viņu neiesaistīšanās reprezentatīvas demokrātijas institūcijās nozīmē dažādus izaicinājumus atkarībā no dzimuma, izglītības līmeņa, etniskās izcelsmes un citiem faktoriem;

UZSVER:

| a) | cik vērtīgs ir nacionālā līmenī notiekošais dialogs starp jaunām sievietēm un vīriešiem un politiskajiem līderiem, lai radītu gaisotni, kas veicinātu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas institūcijās; |
| --- | --- |

a)

cik vērtīgs ir nacionālā līmenī notiekošais dialogs starp jaunām sievietēm un vīriešiem un politiskajiem līderiem, lai radītu gaisotni, kas veicinātu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas institūcijās;

| b) | Komisijas vadlīniju nozīmi attiecībā uz strukturētu dialogu starp jauniešiem un politikas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

b)

Komisijas vadlīniju nozīmi attiecībā uz strukturētu dialogu starp jauniešiem un politikas pārstāvjiem;

| c) | neformālās izglītības un uz jauniešiem orientētas informācijas būtisko lomu, sniedzot kvalitatīvu pilsonisko izglītību vispār; |
| --- | --- |

c)

neformālās izglītības un uz jauniešiem orientētas informācijas būtisko lomu, sniedzot kvalitatīvu pilsonisko izglītību vispār;

| d) | jauniešu organizāciju un asociāciju īpašo nozīmi, sniedzot jaunām sievietēm un vīriešiem iespēju uzzināt par demokrātijas mehānismiem un aktīvu, kritisku pilsonību; |
| --- | --- |

d)

jauniešu organizāciju un asociāciju īpašo nozīmi, sniedzot jaunām sievietēm un vīriešiem iespēju uzzināt par demokrātijas mehānismiem un aktīvu, kritisku pilsonību;

PIEKRĪT:

| a) | ka aktivitātes šo mērķu sasniegšanai nevar vērst tikai uz jaunām sievietēm un vīriešiem, bet tās jāvērš arī uz pašām reprezentatīvas demokrātijas institūcijām; |
| --- | --- |

a)

ka aktivitātes šo mērķu sasniegšanai nevar vērst tikai uz jaunām sievietēm un vīriešiem, bet tās jāvērš arī uz pašām reprezentatīvas demokrātijas institūcijām;

| b) | ka reprezentatīvā demokrātijā iesaistīto devums būtu jāizceļ un jāiedrošina; |
| --- | --- |

b)

ka reprezentatīvā demokrātijā iesaistīto devums būtu jāizceļ un jāiedrošina;

| c) | ka, īstenojot kopējo mērķi par jaunu sieviešu un vīriešu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas sistēmā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādas gaisotnes radīšanai, kas iedrošina jaunu sieviešu un vīriešu līdzdalību, ņemot vērā izglītības sistēmas, jaunatnes organizāciju, politisko partiju un ģimenes svarīgo lomu; |
| --- | --- |

c)

ka, īstenojot kopējo mērķi par jaunu sieviešu un vīriešu līdzdalību reprezentatīvas demokrātijas sistēmā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādas gaisotnes radīšanai, kas iedrošina jaunu sieviešu un vīriešu līdzdalību, ņemot vērā izglītības sistēmas, jaunatnes organizāciju, politisko partiju un ģimenes svarīgo lomu;

| d) | ka īpašas rūpes būtu jāpieliek, lai pielāgotu pasākumus to mērķa grupām un grupu īpašajam raksturojumam; |
| --- | --- |

d)

ka īpašas rūpes būtu jāpieliek, lai pielāgotu pasākumus to mērķa grupām un grupu īpašajam raksturojumam;

| e) | iesaistīt jauniešus un jaunatnes organizācijas konkrētos īstenošanas pasākumos; |
| --- | --- |

e)

iesaistīt jauniešus un jaunatnes organizācijas konkrētos īstenošanas pasākumos;

AICINA DALĪBVALSTIS:

| — | veicāt politisko partiju apzināšanos, cik būtiski palielināt jauniešu biedru skaitu, iesaistīt vairāk jaunu sieviešu un vīriešu šo partiju organizatoriskajās struktūrās un to kandidātu sarakstos; |
| --- | --- |

—

veicāt politisko partiju apzināšanos, cik būtiski palielināt jauniešu biedru skaitu, iesaistīt vairāk jaunu sieviešu un vīriešu šo partiju organizatoriskajās struktūrās un to kandidātu sarakstos;

| — | ja atbilstoši, iedrošināt jauniešu iekļaušanu vēlēšanu sarakstos; |
| --- | --- |

—

ja atbilstoši, iedrošināt jauniešu iekļaušanu vēlēšanu sarakstos;

| — | mobilizēt reģionālo un vietējo pašvaldību atbalstu jauniešu līdzdalībai reprezentatīvā demokrātijā; |
| --- | --- |

—

mobilizēt reģionālo un vietējo pašvaldību atbalstu jauniešu līdzdalībai reprezentatīvā demokrātijā;

| — | likt jauniešiem apzināties, cik svarīga ir līdzdalība reprezentatīvā demokrātijā, un jo īpaši, piedaloties balsošanā; |
| --- | --- |

—

likt jauniešiem apzināties, cik svarīga ir līdzdalība reprezentatīvā demokrātijā, un jo īpaši, piedaloties balsošanā;

AICINA KOMISIJU UN DALĪBVALSTIS:

| — | saskaņā ar kopējo prioritāti par labāku jauniešu izpratni un zināšanām pārskatīt esošās zināšanas par šķēršļiem jauniešu aktīvai līdzdalībai reprezentatīvā demokrātijā; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar kopējo prioritāti par labāku jauniešu izpratni un zināšanām pārskatīt esošās zināšanas par šķēršļiem jauniešu aktīvai līdzdalībai reprezentatīvā demokrātijā;

| — | apvienot jau uzsāktos pasākumus un paraugprakses piemērus, lai sasniegtu kopējo mērķi palielināt jauniešu iesaisti reprezentatīvas demokrātijas sistēmā gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

—

apvienot jau uzsāktos pasākumus un paraugprakses piemērus, lai sasniegtu kopējo mērķi palielināt jauniešu iesaisti reprezentatīvas demokrātijas sistēmā gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī;

| — | stiprināt dialogu starp jauniešiem un politiskajiem līderiem, piemēram, ieviešot regulāras tikšanās; |
| --- | --- |

—

stiprināt dialogu starp jauniešiem un politiskajiem līderiem, piemēram, ieviešot regulāras tikšanās;

| — | tikties 2006. gadā, lai izskatītu sasniegto saistībā ar šo mērķi, pamatojoties uz valstu ziņojumiem par līdzdalības prioritāti. |
| --- | --- |

—

tikties 2006. gadā, lai izskatītu sasniegto saistībā ar šo mērķi, pamatojoties uz valstu ziņojumiem par līdzdalības prioritāti.

---

(1)  11574/01 — KOM(2001) 428 galīgā redakcija

(2)  14441/01 — KOM(2001) 681 galīgā redakcija

(3)  OV C 119, 22.5.2002., 6. lpp.

(4)  OV C 168, 13.7.2002., 2. lpp.

(5)  OV C 295, 5.12.2003., 6. lpp.

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/5

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcijai par kopējo jaunatnes informācijas mērķu īstenošanu

(2005/C 141/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠO DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

tā kā:

| 1. | Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā ar nosaukumu “Jauns stimuls Eiropas jaunatnei”, (1) kas iesniegta 2001. gada 21. novembrī, ir izklāstīta jauna sistēma Eiropas sadarbībai jaunatnes lietās. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisijas Baltajā grāmatā ar nosaukumu “Jauns stimuls Eiropas jaunatnei”, (1) kas iesniegta 2001. gada 21. novembrī, ir izklāstīta jauna sistēma Eiropas sadarbībai jaunatnes lietās.

| 2. | Padome 2002. gada 14. februāra secinājumos (2) atzinusi šo Balto grāmatu par sākumpunktu, lai izvērstu Eiropas sistēmu sadarbībai jaunatnes lietās. |
| --- | --- |

2.

Padome 2002. gada 14. februāra secinājumos (2) atzinusi šo Balto grāmatu par sākumpunktu, lai izvērstu Eiropas sistēmu sadarbībai jaunatnes lietās.

| 3. | Padome 2002. gada 27. jūnija rezolūcijā (3)







  a) | atklātas koordinācijas metodi pieņēma par pamatu turpmākai sadarbībai jaunatnes politikā, un apstiprināja četras tematiskas prioritātes: līdzdalība, informācija, brīvprātīgas darbības un lielāka izpratne un zināšanas par jaunatni; |
| --- | --- | --- |

3.

Padome 2002. gada 27. jūnija rezolūcijā (3)

a)

atklātas koordinācijas metodi pieņēma par pamatu turpmākai sadarbībai jaunatnes politikā, un apstiprināja četras tematiskas prioritātes: līdzdalība, informācija, brīvprātīgas darbības un lielāka izpratne un zināšanas par jaunatni;

| b) | aicināja Komisiju vēlākais līdz šo četru tematisko prioritāšu eksperimentālas īstenošanas beigām saistībā ar dalībvalstīm sagatavot sadarbības sistēmas izvērtējumu, kurā konkrēti būtu aplūkota atklātas koordinācijas metode un ietverti ierosinājumi grozījumiem, ja tādi būs vajadzīgi, un iesniegt izvērtējumu Padomes izskatīšanai. |
| --- | --- |

b)

aicināja Komisiju vēlākais līdz šo četru tematisko prioritāšu eksperimentālas īstenošanas beigām saistībā ar dalībvalstīm sagatavot sadarbības sistēmas izvērtējumu, kurā konkrēti būtu aplūkota atklātas koordinācijas metode un ietverti ierosinājumi grozījumiem, ja tādi būs vajadzīgi, un iesniegt izvērtējumu Padomes izskatīšanai.

| 4. | Padome 2003. gada 25. novembra rezolūcijā (4)







  a) | pieņēma kopējus mērķus pirmajām divām prioritātēm, proti, jauniešu līdzdalībai un jauniešiem domātai informācijai; |
| --- | --- | --- |

4.

Padome 2003. gada 25. novembra rezolūcijā (4)

a)

pieņēma kopējus mērķus pirmajām divām prioritātēm, proti, jauniešu līdzdalībai un jauniešiem domātai informācijai;

| b) | vienojās par šādiem kopējiem mērķiem jaunatnes informācijas jomā:






  i. | uzlabot jauniešu piekļuvi informācijas pakalpojumiem, |
| --- | --- | --- |

b)

vienojās par šādiem kopējiem mērķiem jaunatnes informācijas jomā:

i.

uzlabot jauniešu piekļuvi informācijas pakalpojumiem,

| ii. | palielināt jauniešiem sniegtās informācijas apjomu, |
| --- | --- |

ii.

palielināt jauniešiem sniegtās informācijas apjomu,

| iii. | stiprināt jaunu cilvēku līdzdalību uz jauniešiem domātas informācijas sniegšanā; |
| --- | --- |

iii.

stiprināt jaunu cilvēku līdzdalību uz jauniešiem domātas informācijas sniegšanā;

| c) | atgādināja, ka īstenošanai jābūt elastīgai, pakāpeniskai un jauniešiem piemērotai, un tai jānotiek, ievērojot dalībvalstu pilnvaras un subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

c)

atgādināja, ka īstenošanai jābūt elastīgai, pakāpeniskai un jauniešiem piemērotai, un tai jānotiek, ievērojot dalībvalstu pilnvaras un subsidiaritātes principu;

| d) | aicināja Komisiju vajadzības gadījumā saaicināt pārstāvjus no valstu pārvaldes iestādēm, kas darbojas jaunatnes jomā, lai veicinātu informācijas apmaiņu par gūtajiem panākumiem un paraugpraksi. |
| --- | --- |

d)

aicināja Komisiju vajadzības gadījumā saaicināt pārstāvjus no valstu pārvaldes iestādēm, kas darbojas jaunatnes jomā, lai veicinātu informācijas apmaiņu par gūtajiem panākumiem un paraugpraksi.

NORĀDA, KA

| — | jaunatnes informācija ir nozīmīga katrai dalībvalstij, un kopējos mērķus nevar īstenot, neuzturot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

—

jaunatnes informācija ir nozīmīga katrai dalībvalstij, un kopējos mērķus nevar īstenot, neuzturot subsidiaritātes principu;

| — | ārkārtīgi būtiski ir veicināt tādus informācijas pakalpojumus, kas ņem vērā īpašās jauniešu vajadzības, jauniešiem nodrošinot piekļuvi informācijai; |
| --- | --- |

—

ārkārtīgi būtiski ir veicināt tādus informācijas pakalpojumus, kas ņem vērā īpašās jauniešu vajadzības, jauniešiem nodrošinot piekļuvi informācijai;

| — | jauni cilvēki ir neviendabīga grupa, kuras vajadzības ir dažādas — atkarībā no vecuma, dzimuma, sociāliem un ekonomiskiem apstākļiem un ģeogrāfiskās atrašanās vietas; |
| --- | --- |

—

jauni cilvēki ir neviendabīga grupa, kuras vajadzības ir dažādas — atkarībā no vecuma, dzimuma, sociāliem un ekonomiskiem apstākļiem un ģeogrāfiskās atrašanās vietas;

| — | būtībā jaunatnes informācija ir ļoti daudzveidīga joma, kas iespaido daudzus jauniešus dažādos apstākļos; |
| --- | --- |

—

būtībā jaunatnes informācija ir ļoti daudzveidīga joma, kas iespaido daudzus jauniešus dažādos apstākļos;

| — | jaunu cilvēku līdzdalība informācijas radīšanā un izplatīšanā joprojām ir būtiski svarīga, lai sniegtu informāciju, kas viņiem ir vajadzīga; |
| --- | --- |

—

jaunu cilvēku līdzdalība informācijas radīšanā un izplatīšanā joprojām ir būtiski svarīga, lai sniegtu informāciju, kas viņiem ir vajadzīga;

| — | īstenojot kopējo mērķi attiecībā uz informāciju, Komisija sadarbībā ar Eurodesk, ERYICA (Eiropas Jaunatnes informācijas un padomdevēja aģentūra) un EYCA (Eiropas Jaunatnes kartes apvienība) tīklu ir izveidojusi Internetsa portālu. |
| --- | --- |

—

īstenojot kopējo mērķi attiecībā uz informāciju, Komisija sadarbībā ar Eurodesk, ERYICA (Eiropas Jaunatnes informācijas un padomdevēja aģentūra) un EYCA (Eiropas Jaunatnes kartes apvienība) tīklu ir izveidojusi Internetsa portālu.

IR VIENISPRĀTIS, KA, ĪSTENOJOT KOPĒJOS MĒRĶUS INFORMĀCIJAS ZIŅĀ PRIORITĀRĀ JOMĀ, ĪPAŠA UZMANĪBA BŪTU JĀPIEVĒRŠ:

| — | izvērstai uz jaunatni orientētu informācijas struktūru sakaru dibināšanai dažādās nozarēs vietējā, valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

—

izvērstai uz jaunatni orientētu informācijas struktūru sakaru dibināšanai dažādās nozarēs vietējā, valstu un Eiropas līmenī;

| — | nepārtrauktām jaunatnes informācijas jomā iesaistīto personu mācībām attiecībā uz informācijas saturu, piemērotām metodēm un pieejamām tehnoloģijām, lai jaunieši viegli varētu pazīt kvalitatīvu informāciju. |
| --- | --- |

—

nepārtrauktām jaunatnes informācijas jomā iesaistīto personu mācībām attiecībā uz informācijas saturu, piemērotām metodēm un pieejamām tehnoloģijām, lai jaunieši viegli varētu pazīt kvalitatīvu informāciju.

AICINA KOMISIJU UN DALĪBVALSTIS

| — | izmantot esošos līdzekļus un strādāt ar jau izveidotiem Eiropas tīkliem, ierosinot pamatprincipus, lai jaunatnes informācijas struktūrās varētu izstrādāt kvalitātes vērtējumu; |
| --- | --- |

—

izmantot esošos līdzekļus un strādāt ar jau izveidotiem Eiropas tīkliem, ierosinot pamatprincipus, lai jaunatnes informācijas struktūrās varētu izstrādāt kvalitātes vērtējumu;

| — | visā Eiropā celt kvalitāti jaunatnes informācijai, tādējādi darot to pieejamāku; |
| --- | --- |

—

visā Eiropā celt kvalitāti jaunatnes informācijai, tādējādi darot to pieejamāku;

| — | visā Eiropā veicināt un attīstīt valstu jaunatnes informācijas tīkla lapu un portālu sadarbību, savstarpējus kontaktus un apmaiņu ar paraugpraksi, kā arī analizēt tīkla lapu un portālu izmantojumu; |
| --- | --- |

—

visā Eiropā veicināt un attīstīt valstu jaunatnes informācijas tīkla lapu un portālu sadarbību, savstarpējus kontaktus un apmaiņu ar paraugpraksi, kā arī analizēt tīkla lapu un portālu izmantojumu;

| — | to paturot prātā, izmantot Eiropas programmas darbā ar jaunatnes informāciju, lai sekmētu:






  — | labāku ieskatu jaunu cilvēku vajadzībās pēc informācijas, |
| --- | --- | --- |

—

to paturot prātā, izmantot Eiropas programmas darbā ar jaunatnes informāciju, lai sekmētu:

—

labāku ieskatu jaunu cilvēku vajadzībās pēc informācijas,

| — | jaunatnes informācijas ekspertu dažāda līmeņa pieredzes apmaiņu Eiropas semināros un mācību pasākumos, |
| --- | --- |

—

jaunatnes informācijas ekspertu dažāda līmeņa pieredzes apmaiņu Eiropas semināros un mācību pasākumos,

| — | regulāri atjaunināmas datubāzes izveidi jauninājumiem un paraugprakses piemēriem, īpaši uzsverot jaunatnes informācijas struktūru kontaktu dibināšanu dažādās nozarēs. |
| --- | --- |

—

regulāri atjaunināmas datubāzes izveidi jauninājumiem un paraugprakses piemēriem, īpaši uzsverot jaunatnes informācijas struktūru kontaktu dibināšanu dažādās nozarēs.

---

(1)  14441/01 - KOM(2001) 681 galīgā redakcija.

(2)  OV C 119, 22.5.2002., 6. lpp.

(3)  OV C 168, 13.7.2002., 2. lpp.

(4)  OV C 295, 5.12.2003., 6. lpp.

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/7

---

PADOMES SECINĀJUMI

2005. gada 24. maijā

par jauniem rādītājiem izglītībā un mācībās

(2005/C 141/04)

PADOME,

ņemot vērā

| 1. | jauno Eiropas Savienības stratēģisko mērķi, kas nosprausts Lisabonas Eiropadomes sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā un atkārtoti apstiprināts Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, proti, kļūt par “konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju”; |
| --- | --- |

1.

jauno Eiropas Savienības stratēģisko mērķi, kas nosprausts Lisabonas Eiropadomes sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā un atkārtoti apstiprināts Stokholmas Eiropadomes sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, proti, kļūt par “konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar darbavietām, kuru kļūst arvien vairāk un kuras kļūst arvien labākas, un ar plašāku sociālo kohēziju”;

| 2. | 2005. gada pavasara Eiropadomes secinājumus, kas uzsver, ka “cilvēku kapitāls ir būtiskākā Eiropas vērtība” (1); |
| --- | --- |

2.

2005. gada pavasara Eiropadomes secinājumus, kas uzsver, ka “cilvēku kapitāls ir būtiskākā Eiropas vērtība” (1);

| 3. | Lisabonas Eiropadomes apstiprinājumu, ka Eiropas izglītības un mācību sistēmām jāpiemērojas gan zinību sabiedrības prasībām, gan vajadzībai pēc augstāka līmeņa un kvalitatīvākas nodarbinātības. No tā izriet pilnvaras, ko Lisabonas Eiropadome devusi Izglītības padomei “pārdomāt visus konkrētos izglītības sistēmu nākotnes mērķus, pievēršoties kopējām rūpēm un prioritātēm, ņemot vērā valstu dažādību, lai dotu ieguldījumu Luksemburgas un Kārdifas procesos” (2); |
| --- | --- |

3.

Lisabonas Eiropadomes apstiprinājumu, ka Eiropas izglītības un mācību sistēmām jāpiemērojas gan zinību sabiedrības prasībām, gan vajadzībai pēc augstāka līmeņa un kvalitatīvākas nodarbinātības. No tā izriet pilnvaras, ko Lisabonas Eiropadome devusi Izglītības padomei “pārdomāt visus konkrētos izglītības sistēmu nākotnes mērķus, pievēršoties kopējām rūpēm un prioritātēm, ņemot vērā valstu dažādību, lai dotu ieguldījumu Luksemburgas un Kārdifas procesos” (2);

| 4. | 2002. gada 15. un 16. martā notikušās Barselonas Eiropadomes secinājumi (3), kuros bija atbalstīta darba programma (4), kas ietver arī aptuvenu rādītāju sarakstu, ko izmantot, vērtējot virzību pretī trīspadsmit konkrētu mērķu īstenošanai, izmantojot atvērtas koordinācijas metodi, lai Eiropas izglītības un mācību sistēmas kļūtu par “kvalitātes atsauci pasaulē līdz 2010. gadam”, un kuros bija aicināts izstrādāt valodu prasmes rādītāju; |
| --- | --- |

4.

2002. gada 15. un 16. martā notikušās Barselonas Eiropadomes secinājumi (3), kuros bija atbalstīta darba programma (4), kas ietver arī aptuvenu rādītāju sarakstu, ko izmantot, vērtējot virzību pretī trīspadsmit konkrētu mērķu īstenošanai, izmantojot atvērtas koordinācijas metodi, lai Eiropas izglītības un mācību sistēmas kļūtu par “kvalitātes atsauci pasaulē līdz 2010. gadam”, un kuros bija aicināts izstrādāt valodu prasmes rādītāju;

| 5. | apstiprinājums tam, ka rādītāji un pieci atsauces līmeņi ir paši svarīgākie, ievirzot un vērtējot panākumus izglītības un mācību jomā, tiecoties sasniegt Lisabonas mērķus (5); |
| --- | --- |

5.

apstiprinājums tam, ka rādītāji un pieci atsauces līmeņi ir paši svarīgākie, ievirzot un vērtējot panākumus izglītības un mācību jomā, tiecoties sasniegt Lisabonas mērķus (5);

| 6. | 2004. gada februāra kopīgajā starpposma ziņojumā (6), kurā bija uzsvērta vajadzība uzlabot esošo rādītāju kvalitāti un salīdzināmību, jo īpaši mūžizglītības jomā, un lūgums, lai pastāvīgā Rādītāju un kritēriju grupa un visas esošās darbagrupas līdz 2004. gada beigām nāktu klajā ar slēgtu rādītāju sarakstu, kuri būtu jāizstrādā; |
| --- | --- |

6.

2004. gada februāra kopīgajā starpposma ziņojumā (6), kurā bija uzsvērta vajadzība uzlabot esošo rādītāju kvalitāti un salīdzināmību, jo īpaši mūžizglītības jomā, un lūgums, lai pastāvīgā Rādītāju un kritēriju grupa un visas esošās darbagrupas līdz 2004. gada beigām nāktu klajā ar slēgtu rādītāju sarakstu, kuri būtu jāizstrādā;

| 7. | Komisijas pirmā atbilde uz lūgumu ieskicēja iespējamas īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģijas deviņās rādītāju nozarēs (7); |
| --- | --- |

7.

Komisijas pirmā atbilde uz lūgumu ieskicēja iespējamas īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģijas deviņās rādītāju nozarēs (7);

APLIECINA, ka

| 8. | regulāra sniegumu un panākumu pārraudzība, izmantojot rādītājus un kritērijus, ir būtiska Lisabonas procesa daļa, kas ļauj noteikt stiprās un vājās vietas, lai varētu sniegt stratēģiskas norādes un vadību tiklab īstermiņa kā ilgtermiņa pasākumiem, īstenojot “Izglītības un mācību 2010' stratēģiju”; |
| --- | --- |

8.

regulāra sniegumu un panākumu pārraudzība, izmantojot rādītājus un kritērijus, ir būtiska Lisabonas procesa daļa, kas ļauj noteikt stiprās un vājās vietas, lai varētu sniegt stratēģiskas norādes un vadību tiklab īstermiņa kā ilgtermiņa pasākumiem, īstenojot “Izglītības un mācību 2010' stratēģiju”;

ATZĪST, ka

| 9. | ir vēlams attīstīt saskanīgu rādītāju un kritēriju sistēmu, lai pārraudzītu sniegumu un panākumus izglītības un mācību jomā; |
| --- | --- |

9.

ir vēlams attīstīt saskanīgu rādītāju un kritēriju sistēmu, lai pārraudzītu sniegumu un panākumus izglītības un mācību jomā;

| 10. | jauniem rādītājiem vajadzīgo datu izstrāde var izrādīties par ilgtermiņa projektu, kas var ilgt pat 5 līdz 10 gadus; |
| --- | --- |

10.

jauniem rādītājiem vajadzīgo datu izstrāde var izrādīties par ilgtermiņa projektu, kas var ilgt pat 5 līdz 10 gadus;

| 11. | izglītības un mācību jomā izvērstu pastiprinātu sadarbību varētu izmantot, lai izstrādātu vienotu rādītāju sistēmu, ko atbalsta attiecīgi datu avoti, un kas sniedzas daudz tālāk nekā paredzēts Lisabonas sanāksmē; |
| --- | --- |

11.

izglītības un mācību jomā izvērstu pastiprinātu sadarbību varētu izmantot, lai izstrādātu vienotu rādītāju sistēmu, ko atbalsta attiecīgi datu avoti, un kas sniedzas daudz tālāk nekā paredzēts Lisabonas sanāksmē;

| 12. | “mūžizglītības pētījumu vienības” izveide Kopīgajā pētniecības centrā ISPRA var būtiski celt Komisijas pētniecības jaudas jaunu rādītāju izstrādes ziņā; |
| --- | --- |

12.

“mūžizglītības pētījumu vienības” izveide Kopīgajā pētniecības centrā ISPRA var būtiski celt Komisijas pētniecības jaudas jaunu rādītāju izstrādes ziņā;

UZSVER, ka

| 13. | būtu pilnībā jāizmanto esošie dati un rādītāji, reizē koncentrējot pūliņus, lai uzlabotu to salīdzināmību, būtiskumu un operativitāti; |
| --- | --- |

13.

būtu pilnībā jāizmanto esošie dati un rādītāji, reizē koncentrējot pūliņus, lai uzlabotu to salīdzināmību, būtiskumu un operativitāti;

| 14. | jaunu rādītāju izstrāde pilnībā ņem vērā dalībvalstu atbildību, organizējot to izglītības sistēmas, un tai nevajadzētu ne uzkraut lieku administratīvu vai finanšu nastu attiecīgai organizācijai un iestādēm, ne arī izraisīt to rādītāju skaita palielināšanos, ko izmanto panākumu pārraudzībā; |
| --- | --- |

14.

jaunu rādītāju izstrāde pilnībā ņem vērā dalībvalstu atbildību, organizējot to izglītības sistēmas, un tai nevajadzētu ne uzkraut lieku administratīvu vai finanšu nastu attiecīgai organizācijai un iestādēm, ne arī izraisīt to rādītāju skaita palielināšanos, ko izmanto panākumu pārraudzībā;

| 15. | ir jāturpina stiprināt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, kas darbojas šajā jomā (piem., OECD, UNESCO, IEA), jo īpaši, lai uzlabotu starptautisku datu saprotamību; |
| --- | --- |

15.

ir jāturpina stiprināt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, kas darbojas šajā jomā (piem., OECD, UNESCO, IEA), jo īpaši, lai uzlabotu starptautisku datu saprotamību;

AICINA Komisiju:

| 16. | attiecībā uz rādītāju jomām, kurās jau ir savākti dati vai ir paredzēti ES apsekojumi, turpināt attīstīt un Padomei iesniegt stratēģijas tajās rādītāju nozarēs kā investīciju efektivitāte, ICT, mobilitāte, pieaugušo izglītība, skolotāji un mācībspēki, profesionālā izglītība un mācības, sociālas atstumtības novēršana un aktīva pilsonība; |
| --- | --- |

16.

attiecībā uz rādītāju jomām, kurās jau ir savākti dati vai ir paredzēti ES apsekojumi, turpināt attīstīt un Padomei iesniegt stratēģijas tajās rādītāju nozarēs kā investīciju efektivitāte, ICT, mobilitāte, pieaugušo izglītība, skolotāji un mācībspēki, profesionālā izglītība un mācības, sociālas atstumtības novēršana un aktīva pilsonība;

| 17. | attiecībā uz rādītāju nozarēm, kurās nav salīdzināmu datu, iesniegt Padomei priekšlikumus sīki izstrādātām aptaujām, lai varētu izstrādāt jaunus rādītājus šādās nozarēs:






  — | iemācīties mācīties; |
| --- | --- | --- |

17.

attiecībā uz rādītāju nozarēm, kurās nav salīdzināmu datu, iesniegt Padomei priekšlikumus sīki izstrādātām aptaujām, lai varētu izstrādāt jaunus rādītājus šādās nozarēs:

—

iemācīties mācīties;

| — | valodu prasmes; |
| --- | --- |

—

valodu prasmes;

un visās citās nozarēs, kurās jauni apsekojumi varētu kļūt būtiski svarīgi;

| 18. | attiecībā uz rādītāju nozarēm, kurās starptautiskas organizācijas (piem., OECD, UNESCO, IEA) paredz jaunus apsekojumus, sadarboties ar starptautiskām organizācijām, lai apmierinātu ES vajadzības pēc informācijas tādās rādītāju nozarēs kā ICT, pieaugušo izglītība un skolotāju profesionālā izaugsme, ja citas starptautiskas organizācijas jau pārrunā iespējamību veikt apsekojumus; |
| --- | --- |

18.

attiecībā uz rādītāju nozarēm, kurās starptautiskas organizācijas (piem., OECD, UNESCO, IEA) paredz jaunus apsekojumus, sadarboties ar starptautiskām organizācijām, lai apmierinātu ES vajadzības pēc informācijas tādās rādītāju nozarēs kā ICT, pieaugušo izglītība un skolotāju profesionālā izaugsme, ja citas starptautiskas organizācijas jau pārrunā iespējamību veikt apsekojumus;

| 19. | izstrādājot stratēģijas un jaunus instrumentus datu vākšanai, arī sadarbībā ar starptautiskām organizācijām:






  — | vajadzības gadījumā analizēt to politisko nozīmību, reizē apsverot attiecības starp cilvēku kapitāla attīstību un integrētu izglītības darba politiku; |
| --- | --- | --- |

19.

izstrādājot stratēģijas un jaunus instrumentus datu vākšanai, arī sadarbībā ar starptautiskām organizācijām:

—

vajadzības gadījumā analizēt to politisko nozīmību, reizē apsverot attiecības starp cilvēku kapitāla attīstību un integrētu izglītības darba politiku;

| — | nākt klajā ar sīkiem ierosināto jauno apsekojumu tehniskiem parametriem; |
| --- | --- |

—

nākt klajā ar sīkiem ierosināto jauno apsekojumu tehniskiem parametriem;

| — | ietvert veicamā izstrādes darba grafiku; |
| --- | --- |

—

ietvert veicamā izstrādes darba grafiku;

| — | ietvert tāmi paredzamo izstrādes darbu un vajadzīgās infrastruktūras izmaksām un vēlākai datu vākšanai iesaistītās dalībvalstīs un Komisijas vajadzībām; |
| --- | --- |

—

ietvert tāmi paredzamo izstrādes darbu un vajadzīgās infrastruktūras izmaksām un vēlākai datu vākšanai iesaistītās dalībvalstīs un Komisijas vajadzībām;

| — | konkrēti norādīt attiecīgās vadības struktūras, kas ļauj dalībvalstīm iesaistīties metodoloģijas un izstrādes darbos, un spēt pieņemt vajadzīgos lēmumus, nodrošinot būtisku un kvalitatīvu datu izstrādi saskaņā ar grafiku; |
| --- | --- |

—

konkrēti norādīt attiecīgās vadības struktūras, kas ļauj dalībvalstīm iesaistīties metodoloģijas un izstrādes darbos, un spēt pieņemt vajadzīgos lēmumus, nodrošinot būtisku un kvalitatīvu datu izstrādi saskaņā ar grafiku;

| 20. | paredzot sniegt ziņojumu Padomei vēlākais līdz 2006. gada beigām:






  — | ņemt vērā ierosmes citās apsekojumu nozarēs, arī analizējot ICT efektivitāti mācībās, mobilitātes iespaidu uz darba tirgu un augstskolu studentu sociālo izcelšanos; |
| --- | --- | --- |

20.

paredzot sniegt ziņojumu Padomei vēlākais līdz 2006. gada beigām:

—

ņemt vērā ierosmes citās apsekojumu nozarēs, arī analizējot ICT efektivitāti mācībās, mobilitātes iespaidu uz darba tirgu un augstskolu studentu sociālo izcelšanos;

| — | izvērtēt panākumus, kas gūti, veidojot vienotu rādītāju un kritēriju sistēmu, darbojoties saskaņā ar Lisabonas mērķiem izglītības un mācību jomā, arī apsverot to, cik piemēroti ir pašreiz izmantojamie panākumu pārraudzības rādītāji. |
| --- | --- |

—

izvērtēt panākumus, kas gūti, veidojot vienotu rādītāju un kritēriju sistēmu, darbojoties saskaņā ar Lisabonas mērķiem izglītības un mācību jomā, arī apsverot to, cik piemēroti ir pašreiz izmantojamie panākumu pārraudzības rādītāji.

---

(1)  Dok. 7619/05., 34. punkts.

(2)  Dok. SN 100/1/00 REV 1, 27. punkts.

(3)  SN 100/1/02 REV 1.

(4)  “Sīki izstrādāta darba programma, pamatojoties uz ziņojumu par konkrētiem izglītības un mācību sistēmu mērķiem”, ko Izglītības padome pieņēmusi 2002. gada 14. februārī.

(5)  Padomes secinājumi par kritērijiem, pieņemti 2003. gada 5. maijā.

(6)  “Izglītība un mācības 2010”- Lisabonas Stratēģijas panākumi ir atkarīgi no steidzamām reformām, ko kopīgi pieņēmusi Padome un Komisija 2004. gada 26. februārī.

(7)  Komisijas darba dokuments “Jauni rādītāji izglītībā un mācībās” (SEC(2004), 1524).

---

Komisija

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/9

---

Euro maiņas kurss (1)

2005. gada 9. jūnijs

(2005/C 141/05)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2239 |
| JPY | Japānas jēna | 131,37 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4457 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67130 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,201 |
| CHF | Šveices franks | 1,5343 |
| ISK | Islandes krona | 78,73 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9135 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5743 |
| CZK | Čehijas krona | 30,07 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 250,56 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0642 |
| ROL | Rumānijas leja | 36 175 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,49 |
| SKK | Slovākijas krona | 38,685 |
| TRY | Turcijas lira | 1,6741 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5946 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5347 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,5239 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7165 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0353 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 228,98 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,3424 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,1296 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3130 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 780,04 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6518 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,315 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,819 |
| THB | Taizemes bats | 49,821 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2239

JPY

Japānas jēna

131,37

DKK

Dānijas krona

7,4457

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67130

SEK

Zviedrijas krona

9,201

CHF

Šveices franks

1,5343

ISK

Islandes krona

78,73

NOK

Norvēģijas krona

7,9135

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5743

CZK

Čehijas krona

30,07

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

250,56

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

4,0642

ROL

Rumānijas leja

36 175

SIT

Slovēnijas tolērs

239,49

SKK

Slovākijas krona

38,685

TRY

Turcijas lira

1,6741

AUD

Austrālijas dolārs

1,5946

CAD

Kanādas dolārs

1,5347

HKD

Hongkongas dolārs

9,5239

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7165

SGD

Singapūras dolārs

2,0353

KRW

Dienvidkorejas vons

1 228,98

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,3424

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,1296

HRK

Horvātijas kuna

7,3130

IDR

Indonēzijas rūpija

11 780,04

MYR

Malaizijas ringits

4,6518

PHP

Filipīnu peso

67,315

RUB

Krievijas rublis

34,819

THB

Taizemes bats

49,821

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/10

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2005/C 141/06)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2005. gada 3. jūnijā. saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Hyundai Motor Company (“HMC”, Dienvidkoreja) Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār Apvienotajā Karalistē reģistrētajiem uzņēmumiem Hyundai Car (Apvienotā Karaliste) Limited (“HCUK”), Hyundai Car Sales Limited (“HCS”) un MSS Automotive Services Limited (“MSS”) (kopā “mērķis”), iegādājoties to aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 3. jūnijā. saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Hyundai Motor Company (“HMC”, Dienvidkoreja) Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār Apvienotajā Karalistē reģistrētajiem uzņēmumiem Hyundai Car (Apvienotā Karaliste) Limited (“HCUK”), Hyundai Car Sales Limited (“HCS”) un MSS Automotive Services Limited (“MSS”) (kopā “mērķis”), iegādājoties to aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | HMC: mehānisko transportlīdzekļu ražošana visā pasaulē, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

HMC: mehānisko transportlīdzekļu ražošana visā pasaulē,

| — | mērķis: vieglo automobiļu un to rezerves daļu izplatīšana vairumtirdzniecībai Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

—

mērķis: vieglo automobiļu un to rezerves daļu izplatīšana vairumtirdzniecībai Apvienotajā Karalistē.

| 3. | Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās puses iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3852 — Hyundai Motor Company/Hyundai Car UK Ltd uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp..

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/11

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2005/C 141/07)

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Itālija (Kalabrija)

Atbalsta Nr.: N 756/2002

Nosaukums: Interventi a favore del settore agricolo ed agroalimentare.

Mērķis: Atbalstīt lauksaimniecības un zivsaimniecības nozares.

Juridiskais pamats: Legge regionale n. 24 dell'8 luglio 2002.

Budžets: 3 985 000 eiro izdevumiem, kas norādīti 18. pantā.

Atbalsta intensitāte vai lielums: Paredzētie pasākumi neietver valsts atbalsta elementus Līguma 85. panta 1. punkta nozīmē.

Ilgums: Nenoteikts

Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/12

---

VALSTS ATBALSTS — APVIENOTĀ KARALISTE

Valsts atbalsts C 13/2005 (ex NN 86/2004) — Shetland Leasing and Property Developments Ltd. ieguldījumi

Aicinājums iesniegt atsauksmes saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(2005/C 141/08)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Ar 20.4.2005. vēstuli, kas autentiskā valodā ir sniegta pielikumā šim kopsavilkumam sekojošās lappusēs, Komisija ir paziņojusi Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto atbalstu/ pasākumu.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas ieinteresētās personas var iesniegt savas atsauksmes, adresējot tās:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 “Legal Issues” |
| B-1049 Brussels |
| (Fakss: (0032) 2 295 19 42) |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 “Legal Issues”

B-1049 Brussels

(Fakss: (0032) 2 295 19 42)

Šīs atsauksmes tiks nosūtītas Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei. Ieinteresētā persona, kas iesniedz atsauksmes, var rakstveidā lūgt ievērot konfidencialitāti attiecībā uz viņu identitāti, norādot šāda lūguma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

2004. gada janvārī Komisija tika informēta par ieguldījumiem, kas, iespējams, ir saistīti ar nelikumīgu valsts atbalstu, un kurus veikusi Shetland Leasing and Property Ltd. (SLAP), komercsabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas darbojas, lai gūtu peļņu, un pilnībā pieder tās dibinātājam Charitable Trust, Šetlendas salu padomes (Shetland Islands Council — SIC) ieguldījumu fondam. Charitable Trust ir izveidots, lai Šetlendas sabiedrības vārdā saņemtu un pārvaldītu ieņēmumus no naftas rūpniecības uzņēmumu maksājumiem par ostas iekārtu izmantošanu. Komisija savos 2003. gada 3. jūnija lēmumos (1), kas attiecas uz divām atbalsta shēmām, kuras finansē no Charitable Trust līdzekļiem, ir noteikusi, ka tresta līdzekļi jāuzskata par valsts līdzekļiem.

1999. gadā SLAP veica ieguldījumus uzņēmējsabiedrībā Shetland Seafish Ltd. Šī uzņēmējsabiedrība tika nodibināta 1999. gada 7. oktobrī, finansiāli apvienojoties Williamson Ltd. and Ronas Ltd.; abas minētās sabiedrības tajā laikā cieta zaudējumus un tika uzskatītas par maksātnespējīgām. Izveidojot Shetland Seafish Ltd., paredzēja, ka ienākumi pieaugs un ka līdz 2002. gada beigām jaunā uzņēmējsabiedrība gūs peļņu.

SLAP veica ieguldījumus Shetland Seafish Ltd., iegādājoties 156 250 akciju (62,5 % no parastajām akcijām) par GBP 1,00 katru un 1 000 000 priekšrocību akciju par GBP 1,00 katru (100 %), ieguldījuma kopējai summai sasniedzot GBP 1 562 500.

2000. gada jūnijā SLAP vēlreiz veica ieguldījumu Shetland Seafish Ltd., kad uzņēmējsabiedrība nolēma pārņemt zivju apstrādes uzņēmējsabiedrības Whalsay Ltd. darbību; arī šī sabiedrība atradās Šetlendā un strādāja ar zaudējumiem. Šī pārņemšana tika finansēta tādējādi, ka SLAP iegādājās papildus 2 000 000 Shetland Seafish Ltd. priekšrocību akciju, uz kurām SLAP parakstījās 2 laidienos: 2000. gada novembrī SLAP iegādājās 1 200 000 priekšrocību akciju un 2001. gada 16. februārī vēl 800 000 priekšrocību akciju.

Shetland Seafish Ltd. priekšrocību akcijas dod tiesības saņemt fiksētu nekumulatīvu priekšrocību dividendi ar likmi 10 % gadā (saistītās nodokļu atlaides neto summa) par pašlaik iemaksāto kapitālu, kas uzkrāts, sākot no parakstīšanās dienas, vai arī uz tā pamata izmaksātu kredītu, šī dividende jāizmaksā (ja vien ir pieejama peļņa, ko izmaksāt) katru gadu 31. janvārī par to 12 mēnešu periodu, kas beidzas šajā datumā; tās var dzēst, atmaksājot to nominālvērtību (t.i., GBP 1 par priekšrocību akciju), kā arī ikvienu neizmaksāto priekšrocību dividendi, pēc uzņēmējsabiedrības vēlēšanās jebkurā laikā, pēc tam, kad pagājis viens gads no priekšrocību akciju piešķiršanas.

Valsts ieguldījumi tiek uzskatīti par valsts atbalstu EK līguma 87. panta nozīmē, ja šie ieguldījumi ir tādi, par kuriem nebūtu izšķīries privātais investors parastos tirgus apstākļos. Attiecībā uz informāciju, ko Komisijai iesniedza Apvienotās Karalistes iestādes par iesaistītajām uzņēmējsabiedrībām, zivju apstrādes tirgus situāciju Šetlendā, turpmākajiem plāniem un ieguldījumu nosacījumiem, Komisijai šajā posmā ir nopietnas šaubas, ka attiecīgie ieguldījumi ir saskaņā ar šo privāto investoru principu.

Zivsaimniecības nozarē pasākums ir jāizskata, ņemot vērā pamatnostādnes valsts atbalsta pārbaudei zivsaimniecībā un akvakultūrā (2). Saskaņā ar to 2.3. punktu, atbalsts, kas neatbilst tajā noteiktajiem nosacījumiem, ir jānovērtē, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Saskaņā ar šo pamatnostādņu 1.2. punktu valsts atbalsts, kas piešķirts, saņēmējiem nenosakot saistības, un kā nolūks ir uzlabot uzņēmumu darbību un palielināt to uzņēmējdarbības likviditāti, un kas palielina saņēmēja ienākumus, ir darbības atbalsts, kas nav savietojams ar kopējo tirgu. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm darbības atbalsts var tikt uzskatīts par savietojamu ar kopējo tirgu tikai tad, ja šis atbalsts ir saistīts ar pārstrukturēšanas plānu, kas ir savietojams ar kopējo tirgu. Ja šāda plāna nav, investīcijas šajā gadījumā nav savietojamas ar kopējo tirgu.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 59/1999 14. pantu jebkurš nelikumīgs atbalsts var tikt atprasīts no saņēmēja.

VĒSTULES TEKSTS

| “(1) | The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

“(1)

The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

| (2) | In January 2004 the Commission was informed by a citizen of the United Kingdom of investments made with involvement of authorities of the Shetland Islands of the United Kingdom which possibly concerned State aid. By letters of 17 February 2004 and of 1 September 2004 the Commission has requested the United Kingdom authorities to provide information about these investments, to which the United Kingdom authorities responded by letters of 30 April 2004 and of 13 December 2004. |
| --- | --- |

(2)

In January 2004 the Commission was informed by a citizen of the United Kingdom of investments made with involvement of authorities of the Shetland Islands of the United Kingdom which possibly concerned State aid. By letters of 17 February 2004 and of 1 September 2004 the Commission has requested the United Kingdom authorities to provide information about these investments, to which the United Kingdom authorities responded by letters of 30 April 2004 and of 13 December 2004.

2.   DESCRIPTION

| (3) | The Shetland Islands Council (SIC), a public authority in Shetland, has set up two trusts, the Shetland Development Trust (Development Trust) and the Shetland Islands Council Charitable Trust (Charitable Trust). |
| --- | --- |

(3)

The Shetland Islands Council (SIC), a public authority in Shetland, has set up two trusts, the Shetland Development Trust (Development Trust) and the Shetland Islands Council Charitable Trust (Charitable Trust).

| (4) | The Development Trust has been established to be the main means of financing economic development projects in Shetland and makes funding available through loans. The trustees are the councillors of SIC plus two independent trustees. |
| --- | --- |

(4)

The Development Trust has been established to be the main means of financing economic development projects in Shetland and makes funding available through loans. The trustees are the councillors of SIC plus two independent trustees.

| (5) | The Charitable Trust is the trust fund of the SIC that grants loans for charitable purposes. The trustees of the Charitable Trust are the councillors of SIC plus two independent trustees. |
| --- | --- |

(5)

The Charitable Trust is the trust fund of the SIC that grants loans for charitable purposes. The trustees of the Charitable Trust are the councillors of SIC plus two independent trustees.

| (6) | The funding of both the Charitable Trust and the SDT are both derived from a reserve fund set up by the SIC. This reserve fund itself is funded from an agreement concluded on 12 July 1974 between the SIC and oil companies using the harbour facilities of Sullum Voe. This agreement states that fees are paid by these companies “in respect of the import of crude oil and as compensation for disturbance caused thereby”. |
| --- | --- |

(6)

The funding of both the Charitable Trust and the SDT are both derived from a reserve fund set up by the SIC. This reserve fund itself is funded from an agreement concluded on 12 July 1974 between the SIC and oil companies using the harbour facilities of Sullum Voe. This agreement states that fees are paid by these companies “in respect of the import of crude oil and as compensation for disturbance caused thereby”.

| (7) | For commercial and development activities the SIC has set up Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), which is a commercial limited company operating for profit wholly owned by Charitable Trust. The tasks of SLAP are to take equity in local businesses and to make loans to local industry at commercial rates and construct industrial buildings for lease at commercial rents. |
| --- | --- |

(7)

For commercial and development activities the SIC has set up Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), which is a commercial limited company operating for profit wholly owned by Charitable Trust. The tasks of SLAP are to take equity in local businesses and to make loans to local industry at commercial rates and construct industrial buildings for lease at commercial rents.

| (8) | As a commercial limited company wholly owned by the Charitable trust the funding for SLAP's activities is mostly provided by funding from the Charitable Trust and by its own profit. For some specific projects funds are also provided by the SDT. |
| --- | --- |

(8)

As a commercial limited company wholly owned by the Charitable trust the funding for SLAP's activities is mostly provided by funding from the Charitable Trust and by its own profit. For some specific projects funds are also provided by the SDT.

| (9) | In 1999 the board of SLAP decided to invest in a company named Shetland Seafish Ltd. This company was established on 7 October 1999 as a result of a financial merger between Williamson Ltd and Ronas Ltd. Both companies were loss making at the time and considered insolvent. By setting up of Shetland Seafish Ltd and merging both loss making companies it was expected that profits would grow and that the new company would be profit making within a short time. It was projected that by the end of 2002 Shetland Seafish Ltd would be generating a profit in excess of GBP 460 000. |
| --- | --- |

(9)

In 1999 the board of SLAP decided to invest in a company named Shetland Seafish Ltd. This company was established on 7 October 1999 as a result of a financial merger between Williamson Ltd and Ronas Ltd. Both companies were loss making at the time and considered insolvent. By setting up of Shetland Seafish Ltd and merging both loss making companies it was expected that profits would grow and that the new company would be profit making within a short time. It was projected that by the end of 2002 Shetland Seafish Ltd would be generating a profit in excess of GBP 460 000.

| (10) | SLAP invested in Shetland Seafish Ltd by acquiring 156 250 shares (62,5 %) of the ordinary shares of GBP 1 each and 1 000 000 preference shares of GBP 1 each (100 %), investing a total amount of in total GBP 1 562 500. The other shareholders of ordinary shares were the Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 shares), Mr. L.A. Williamson (18 750 shares), Mr. R.A. Carter (18 750 shares) and the Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 shares). |
| --- | --- |

(10)

SLAP invested in Shetland Seafish Ltd by acquiring 156 250 shares (62,5 %) of the ordinary shares of GBP 1 each and 1 000 000 preference shares of GBP 1 each (100 %), investing a total amount of in total GBP 1 562 500. The other shareholders of ordinary shares were the Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43 750 shares), Mr. L.A. Williamson (18 750 shares), Mr. R.A. Carter (18 750 shares) and the Shetland Fisheries Centre Ltd (12 500 shares).

| (11) | In June 2000 the board of SLAP decided to invest once more in Shetland Seafish Ltd when the company decided to take over the activities of Whalsay Ltd, a loss making fish processing company based in Shetland. The funding of this take over by SLAP amounted in SLAP acquiring 2 000 000 additional preference shares in Shetland Seafish Ltd, which were subscribed by SLAP in two trenches; in November 2000 SLAP acquired 1 200 000 Preference Shares and on 16 February another 800 000 Preference Shares. |
| --- | --- |

(11)

In June 2000 the board of SLAP decided to invest once more in Shetland Seafish Ltd when the company decided to take over the activities of Whalsay Ltd, a loss making fish processing company based in Shetland. The funding of this take over by SLAP amounted in SLAP acquiring 2 000 000 additional preference shares in Shetland Seafish Ltd, which were subscribed by SLAP in two trenches; in November 2000 SLAP acquired 1 200 000 Preference Shares and on 16 February another 800 000 Preference Shares.

| (12) | As from 16 February 2001, the issued shared capital of Shetland Seafish Ltd thus comprised 250 000 Ordinary shares and 3 000 000 Preference shares, held in the same proportions and by the same shareholders as at the initial issuing of shares in 1999. |
| --- | --- |

(12)

As from 16 February 2001, the issued shared capital of Shetland Seafish Ltd thus comprised 250 000 Ordinary shares and 3 000 000 Preference shares, held in the same proportions and by the same shareholders as at the initial issuing of shares in 1999.

| (13) | According to a special resolution adopted in 17 December 1999 by the board of Shetland Seafish Ltd the preference shares in Shetland Seafish Ltd have “the right to a fixed non-cumulative preferential dividend at the rate of 10 % (net of associated tax credit) per annum on the capital for the time being paid up or credit as paid up thereon accruing from the date of subscription therefore and to be paid (to the extent that there are profits available for distribution) annually on 31 January in each year in respect of the 12 months ending on that date; and may be redeemed at par (i.e. at 1 per preference share) plus any unpaid preferential dividend, at the option of the Company at any time after the first anniversary of the date of the allotment of the preference shares.” |
| --- | --- |

(13)

According to a special resolution adopted in 17 December 1999 by the board of Shetland Seafish Ltd the preference shares in Shetland Seafish Ltd have “the right to a fixed non-cumulative preferential dividend at the rate of 10 % (net of associated tax credit) per annum on the capital for the time being paid up or credit as paid up thereon accruing from the date of subscription therefore and to be paid (to the extent that there are profits available for distribution) annually on 31 January in each year in respect of the 12 months ending on that date; and may be redeemed at par (i.e. at 1 per preference share) plus any unpaid preferential dividend, at the option of the Company at any time after the first anniversary of the date of the allotment of the preference shares.”

| (14) | From the data provided it shows that Shetland Seafish Ltd has been loss making since 1999. |
| --- | --- |

(14)

From the data provided it shows that Shetland Seafish Ltd has been loss making since 1999.

Comments from the United Kingdom

| (15) | In its letters from 30 April 2004 and of 13 December 2004 the United Kingdom has stated that the investments should be considered as private investments as SLAP is a private body and at the time of the investments both the SIC and SLAP had legitimate expectations that the monies involved should be considered as private funds. |
| --- | --- |

(15)

In its letters from 30 April 2004 and of 13 December 2004 the United Kingdom has stated that the investments should be considered as private investments as SLAP is a private body and at the time of the investments both the SIC and SLAP had legitimate expectations that the monies involved should be considered as private funds.

| (16) | Secondly the United Kingdom states that if the monies involved are considered to be public funds, the investments made by SLAP are investments which could have been decided by a normal private operator. To support this statement the United Kingdom has provided 2 reports issued with regard to the investments in question: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report. |
| --- | --- |

(16)

Secondly the United Kingdom states that if the monies involved are considered to be public funds, the investments made by SLAP are investments which could have been decided by a normal private operator. To support this statement the United Kingdom has provided 2 reports issued with regard to the investments in question: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report.

Shetland Seafish Merger Report

| (17) | The Seafish Merger Report of 27 September 1999 is a report from Mr. M. Goodlad and Mr. S. Gillani to the Directors of SLAP on “A proposed restructure and merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited”. |
| --- | --- |

(17)

The Seafish Merger Report of 27 September 1999 is a report from Mr. M. Goodlad and Mr. S. Gillani to the Directors of SLAP on “A proposed restructure and merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited”.

| (18) | According to the figures and the prognoses in the report, the merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited, through the establishing of Shetland Seafish would become profit making within 3 years. |
| --- | --- |

(18)

According to the figures and the prognoses in the report, the merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited, through the establishing of Shetland Seafish would become profit making within 3 years.

Whalsay Report

| (19) | The Whalsay Report is a report of Mr. John Inkster, who at that time held the position of Managing Director of Whalsay Fish Processors Ltd, issued in June 2000. This report gives an analysis of the situation of the companies involved, the developments in the market and possible advantages for Shetland Seafish Ltd to acquire Whalsay Ltd. |
| --- | --- |

(19)

The Whalsay Report is a report of Mr. John Inkster, who at that time held the position of Managing Director of Whalsay Fish Processors Ltd, issued in June 2000. This report gives an analysis of the situation of the companies involved, the developments in the market and possible advantages for Shetland Seafish Ltd to acquire Whalsay Ltd.

3.   ASSESSMENT

| (20) | It must be determined first if the measure can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market. |
| --- | --- |

(20)

It must be determined first if the measure can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market.

Existence of State aid

State resources

| (21) | The funds of SLAP which have been used for the investment are derived from funding from the Charitable Trust. The Charitable Trust was created by the SIC to receive and hold on behalf of the Shetland community, disturbance receipts which the oil industry agreed to pay. |
| --- | --- |

(21)

The funds of SLAP which have been used for the investment are derived from funding from the Charitable Trust. The Charitable Trust was created by the SIC to receive and hold on behalf of the Shetland community, disturbance receipts which the oil industry agreed to pay.

| (22) | As was already pointed out by the Commission in its decision of 3 June 2003 on loans for the purchase of fishing quotas in the Shetland Islands (United Kingdom) (3), these monies, which are directly related to the disturbances caused to the Shetland Islands population and not to the effective supplying of the service of the harbour facilities, cannot be considered as private funds, but must be regarded as State resources for the purposes of Article 87 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(22)

As was already pointed out by the Commission in its decision of 3 June 2003 on loans for the purchase of fishing quotas in the Shetland Islands (United Kingdom) (3), these monies, which are directly related to the disturbances caused to the Shetland Islands population and not to the effective supplying of the service of the harbour facilities, cannot be considered as private funds, but must be regarded as State resources for the purposes of Article 87 of the EC Treaty.

| (23) | The investments of SLAP currently under investigation are funded from the same type of funding. With regard to the conclusions of the Commission in its decision mentioned above and the fact that the United Kingdom has not provided any additional arguments to proof that these funds are private funds, the Commission considers that the investments must be regarded as granted through State resources. |
| --- | --- |

(23)

The investments of SLAP currently under investigation are funded from the same type of funding. With regard to the conclusions of the Commission in its decision mentioned above and the fact that the United Kingdom has not provided any additional arguments to proof that these funds are private funds, the Commission considers that the investments must be regarded as granted through State resources.

| (24) | Furthermore, the decision of the Commission mentioned above also pointed out that the trustees of the Charitable Trust are the councillors of the SIC. Although these councillors act as trustees ex officio, the fact that they are nominated by the SIC means that the latter is able to exercise a dominant influence over the trust and SLAP as well as over the funds at their disposal. There is therefore a set of indicators showing that decisions can not be taken without regard for the requirements of the public authority. |
| --- | --- |

(24)

Furthermore, the decision of the Commission mentioned above also pointed out that the trustees of the Charitable Trust are the councillors of the SIC. Although these councillors act as trustees ex officio, the fact that they are nominated by the SIC means that the latter is able to exercise a dominant influence over the trust and SLAP as well as over the funds at their disposal. There is therefore a set of indicators showing that decisions can not be taken without regard for the requirements of the public authority.

Market economy investor principle

| (25) | Public investments are regarded State aid if the investments are decided under circumstances which would not be acceptable for a private investor acting under normal market economy principles. |
| --- | --- |

(25)

Public investments are regarded State aid if the investments are decided under circumstances which would not be acceptable for a private investor acting under normal market economy principles.

| (26) | According to the United Kingdom, SLAP acted like a normal market economy investor in investing in Shetland Seafish Ltd and the take over of Whalsay Ltd by Shetland Seafish Ltd. This would follow from two reports submitted to the board at the time of the investments: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report. |
| --- | --- |

(26)

According to the United Kingdom, SLAP acted like a normal market economy investor in investing in Shetland Seafish Ltd and the take over of Whalsay Ltd by Shetland Seafish Ltd. This would follow from two reports submitted to the board at the time of the investments: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report.

| (27) | An investment can be considered to be in line with the market economy investor principle if the investment is made in circumstances that would be acceptable to a private investor operating under normal market economy conditions. An investment would not be considered in line with this principle where the financial position of the company, and particularly the structure and volume of its debt, is such that a normal return cannot be expected within a reasonable time from the investment. |
| --- | --- |

(27)

An investment can be considered to be in line with the market economy investor principle if the investment is made in circumstances that would be acceptable to a private investor operating under normal market economy conditions. An investment would not be considered in line with this principle where the financial position of the company, and particularly the structure and volume of its debt, is such that a normal return cannot be expected within a reasonable time from the investment.

Shetland Seafish Merger Report

| (28) | The prognoses of profit laid down in the Seafish Merger Report of 27 September 1999 are based on a number of assumptions, for which insufficient arguments are provided. The report contains a projected profit and loss account, a projected balance sheet and a projected cash flow statement for 2000, 2001 and 2002. The data in these sheets show that Shetland Seafish Ltd would become profitable and that the turnover is expected to increase in comparison to 2000, with more than 16 % in 2001 and with 26 % in 2002. However, the report does not contain sufficient data and arguments to establish the reliability of these projections as the necessary data on supply, prices and production to support these expectations are not contained in the report. |
| --- | --- |

(28)

The prognoses of profit laid down in the Seafish Merger Report of 27 September 1999 are based on a number of assumptions, for which insufficient arguments are provided. The report contains a projected profit and loss account, a projected balance sheet and a projected cash flow statement for 2000, 2001 and 2002. The data in these sheets show that Shetland Seafish Ltd would become profitable and that the turnover is expected to increase in comparison to 2000, with more than 16 % in 2001 and with 26 % in 2002. However, the report does not contain sufficient data and arguments to establish the reliability of these projections as the necessary data on supply, prices and production to support these expectations are not contained in the report.

| (29) | Without further argumentation for these projections and assumptions, it is impossible to establish their credibility, both for the Commission at this stage, as well as for any normal private investor wishing to invest in such an operation. |
| --- | --- |

(29)

Without further argumentation for these projections and assumptions, it is impossible to establish their credibility, both for the Commission at this stage, as well as for any normal private investor wishing to invest in such an operation.

| (30) | It is mentioned in the report that “the new management organisation and production strategy have been carefully devised to address previous shortfall within the two companies concerned. But the core of the new philosophy is the recognition that only a market led approach will ensure success and continued whitefish processing in Shetland”, which according to the United Kingdom demonstrates that the intent at the time the investments were made was to ensure that the companies were operating in a manner consistent with their market in order to ensure the long term viability if the companies. |
| --- | --- |

(30)

It is mentioned in the report that “the new management organisation and production strategy have been carefully devised to address previous shortfall within the two companies concerned. But the core of the new philosophy is the recognition that only a market led approach will ensure success and continued whitefish processing in Shetland”, which according to the United Kingdom demonstrates that the intent at the time the investments were made was to ensure that the companies were operating in a manner consistent with their market in order to ensure the long term viability if the companies.

| (31) | From the figures and data contained in the report the Commission can however not established if these arguments have been correctly applied and in absence of further data leading to the decision to invest, the Commission can not establish that indeed the investment could be considered to be a profitable investment and that SLAP has acted like a normal private investor. |
| --- | --- |

(31)

From the figures and data contained in the report the Commission can however not established if these arguments have been correctly applied and in absence of further data leading to the decision to invest, the Commission can not establish that indeed the investment could be considered to be a profitable investment and that SLAP has acted like a normal private investor.

| (32) | With regard to this the Commission at this stage has doubts on the prognosis laid down in the report and is of the opinion that the information laid down in the report would be insufficient for a normal investor in the private market to decide on the investment made by SLAP. |
| --- | --- |

(32)

With regard to this the Commission at this stage has doubts on the prognosis laid down in the report and is of the opinion that the information laid down in the report would be insufficient for a normal investor in the private market to decide on the investment made by SLAP.

Whalsay Report

| (33) | The Whalsay report was issued by the managing director of Whalsay Ltd and can not be considered to be an independent report on Whalsay and the possible acquisition of the company by Shetland Seafish Ltd. In the report it is stated that both companies clearly suffer from the restrictive supplies of salmon on the market and that a merger between the two companies “offers not only the best, but maybe the only chance of securing continued and sustainable employment in this industry”. |
| --- | --- |

(33)

The Whalsay report was issued by the managing director of Whalsay Ltd and can not be considered to be an independent report on Whalsay and the possible acquisition of the company by Shetland Seafish Ltd. In the report it is stated that both companies clearly suffer from the restrictive supplies of salmon on the market and that a merger between the two companies “offers not only the best, but maybe the only chance of securing continued and sustainable employment in this industry”.

| (34) | The report furthermore concludes that “The decision of the Board of SLAP, should it approve proposals to invest in the merger between Seafish and Whalsay, must therefore be to a background of ensuring that salmon supplies are secured on an enduring basis; the risk of not achieving this must make approval of the merger a highly risky decision and leave both SLAP and Seafish vulnerable.”. |
| --- | --- |

(34)

The report furthermore concludes that “The decision of the Board of SLAP, should it approve proposals to invest in the merger between Seafish and Whalsay, must therefore be to a background of ensuring that salmon supplies are secured on an enduring basis; the risk of not achieving this must make approval of the merger a highly risky decision and leave both SLAP and Seafish vulnerable.”.

| (35) | With regard to the doubts expressed in the report on the profits to follow from the merger between the companies, the reference to securing employment in this industry and the fact that the report does not contain sufficient data to show the profitability of the investment in question, the Commission at this stage has serious doubts in considering the investment of SLAP in the acquisition of Whalsay Ltd a decision that could have been decided by a normal private investor. |
| --- | --- |

(35)

With regard to the doubts expressed in the report on the profits to follow from the merger between the companies, the reference to securing employment in this industry and the fact that the report does not contain sufficient data to show the profitability of the investment in question, the Commission at this stage has serious doubts in considering the investment of SLAP in the acquisition of Whalsay Ltd a decision that could have been decided by a normal private investor.

State aid

| (36) | With regard to the foregoing, the Commission has found insufficient evidence to establish that both investments made by SLAP are normal commercial investments, which could have been decided by any normal private investor. |
| --- | --- |

(36)

With regard to the foregoing, the Commission has found insufficient evidence to establish that both investments made by SLAP are normal commercial investments, which could have been decided by any normal private investor.

| (37) | From the information available to the Commission it is most certain that the companies involved, Williamson Ltd and Ronas Ltd, merged into Shetland Seafish Ltd, and Whalsay Ltd, would not have been able to continue operating without the investments concerned. In any case, the investments have strengthened their position on the market, which would not have occurred without the investments. |
| --- | --- |

(37)

From the information available to the Commission it is most certain that the companies involved, Williamson Ltd and Ronas Ltd, merged into Shetland Seafish Ltd, and Whalsay Ltd, would not have been able to continue operating without the investments concerned. In any case, the investments have strengthened their position on the market, which would not have occurred without the investments.

| (38) | As the investments are clearly in the benefit of the companies involved and these companies are in direct competition with other fish processing companies both within the United Kingdom as in other Member States, at this stage the Commission is of the opinion that these investments appear to be State aids in the sense of Article 87 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(38)

As the investments are clearly in the benefit of the companies involved and these companies are in direct competition with other fish processing companies both within the United Kingdom as in other Member States, at this stage the Commission is of the opinion that these investments appear to be State aids in the sense of Article 87 of the EC Treaty.

Compatibility with the common market

| (39) | State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC-Treaty. As regards to State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture (4). According to point 5.3 of the Guidelines “an unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force. |
| --- | --- |

(39)

State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC-Treaty. As regards to State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture (4). According to point 5.3 of the Guidelines “an unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force.

| (40) | As the investments made by SLAP have taken place in 1999 and 2000, the compatibility of the aid shall have to be assessed under the Guidelines for the examination of fisheries and aquaculture of 1997 (5) (further referred to as Guidelines), which were in force at the time. |
| --- | --- |

(40)

As the investments made by SLAP have taken place in 1999 and 2000, the compatibility of the aid shall have to be assessed under the Guidelines for the examination of fisheries and aquaculture of 1997 (5) (further referred to as Guidelines), which were in force at the time.

| (41) | According to point 2.3 of the Guidelines aid to investment in the processing and marketing of fishery products may be deemed compatible with the common market provided that the conditions for granting it are comparable to those laid down in Regulation (EC) No 3699/93 and are at least as stringent and provided that the level of the aid does not exceed, in subsidy equivalent, the overall level of the national and Community subsidies permitted under those rules. In addition if the aid concerns investments that are, according to Regulation (EC) No 3699/93, not eligible for community assistance, the Commission has to assess its compatibility with the objectives of the Common Fisheries Policy on a case-by-case basis. The investments made by SLAP must thus be assessed under these conditions. |
| --- | --- |

(41)

According to point 2.3 of the Guidelines aid to investment in the processing and marketing of fishery products may be deemed compatible with the common market provided that the conditions for granting it are comparable to those laid down in Regulation (EC) No 3699/93 and are at least as stringent and provided that the level of the aid does not exceed, in subsidy equivalent, the overall level of the national and Community subsidies permitted under those rules. In addition if the aid concerns investments that are, according to Regulation (EC) No 3699/93, not eligible for community assistance, the Commission has to assess its compatibility with the objectives of the Common Fisheries Policy on a case-by-case basis. The investments made by SLAP must thus be assessed under these conditions.

| (42) | According to Article 11(1) of Regulation (EC) No 3699/93 Member States may under the conditions of Annex III to that regulation take measures to encourage capital investment in the field of processing and marketing of fishery and aquaculture products. Point 2.4 of Annex III states that eligible investments for processing and marketing shall in particular relate to the construction and acquisition of buildings and installation, to the acquisition of new equipment and installation needed for the processing and marketing of fishery and aquaculture products between the time of landing and the end-product stage or to the application of new technologies intended in particular to improve competitiveness and increase value added. |
| --- | --- |

(42)

According to Article 11(1) of Regulation (EC) No 3699/93 Member States may under the conditions of Annex III to that regulation take measures to encourage capital investment in the field of processing and marketing of fishery and aquaculture products. Point 2.4 of Annex III states that eligible investments for processing and marketing shall in particular relate to the construction and acquisition of buildings and installation, to the acquisition of new equipment and installation needed for the processing and marketing of fishery and aquaculture products between the time of landing and the end-product stage or to the application of new technologies intended in particular to improve competitiveness and increase value added.

| (43) | The investments of SLAP can not be considered as investments related to one of these issues and must thus in accordance with point 2.3 of the Guidelines be assessed on a case-by-case basis. |
| --- | --- |

(43)

The investments of SLAP can not be considered as investments related to one of these issues and must thus in accordance with point 2.3 of the Guidelines be assessed on a case-by-case basis.

| (44) | As the investments have the effect of improving the general financial situation of Shetland Seafish Ltd, this aid should be assessed as operating aid. |
| --- | --- |

(44)

As the investments have the effect of improving the general financial situation of Shetland Seafish Ltd, this aid should be assessed as operating aid.

| (45) | According to the general principles laid down in point 1 of the Guidelines, aid which is granted without imposing any obligations on the part of recipients and which is intended to improve the situation of undertakings and increase their business liquidity, or is calculated on the quantity produced or marketed, products prices, units produces or the means of production, and which has the effect of reducing the recipients production costs or improving the recipients income is, as operating aid, incompatible with the common market. |
| --- | --- |

(45)

According to the general principles laid down in point 1 of the Guidelines, aid which is granted without imposing any obligations on the part of recipients and which is intended to improve the situation of undertakings and increase their business liquidity, or is calculated on the quantity produced or marketed, products prices, units produces or the means of production, and which has the effect of reducing the recipients production costs or improving the recipients income is, as operating aid, incompatible with the common market.

| (46) | According to point 1 of the Guidelines, the Commission shall assess such operating aid on a case-by-case basis where it is linked to a restructuring plan considered to be compatible with the common market. |
| --- | --- |

(46)

According to point 1 of the Guidelines, the Commission shall assess such operating aid on a case-by-case basis where it is linked to a restructuring plan considered to be compatible with the common market.

| (47) | The United Kingdom has not provided any restructuring plan for the Commission to assess. According to the Guidelines operating aid can only be declared compatible with the common market if such aid is linked to a restructuring plan compatible with the common market. Therefore the investments are considered not to comply with the Guidelines. |
| --- | --- |

(47)

The United Kingdom has not provided any restructuring plan for the Commission to assess. According to the Guidelines operating aid can only be declared compatible with the common market if such aid is linked to a restructuring plan compatible with the common market. Therefore the investments are considered not to comply with the Guidelines.

| (48) | With regard to the above and on the basis of the information available to the Commission at this stage, the Commission has doubts on the compatibility of the aid with the EC-Treaty. |
| --- | --- |

(48)

With regard to the above and on the basis of the information available to the Commission at this stage, the Commission has doubts on the compatibility of the aid with the EC-Treaty.

4.   DECISION

| (49) | The Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of this aid scheme with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty. |
| --- | --- |

(49)

The Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of this aid scheme with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty.

| (50) | In the light of the foregoing considerations, the Commission requires the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, within one month of receipt of this letter, to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid/measure. Otherwise the Commission will adopt a decision on the basis of the information in its possession. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(50)

In the light of the foregoing considerations, the Commission requires the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, within one month of receipt of this letter, to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid/measure. Otherwise the Commission will adopt a decision on the basis of the information in its possession. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (51) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid scheme, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately. |
| --- | --- |

(51)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid scheme, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately.

| (52) | The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(52)

The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (53) | The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(53)

The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  2003. gada 3. jūnija Komisijas Lēmumi 2003/611/EK un 2003/612/EK, OV L 211, 21.8.2003., 49. un 63. lpp.

1

(2)  Attiecīgajai atbalsta shēmai ir piemērojamas 1997. gada pamatnostādnes, OV C 100, 27.3.97., 12. lpp.

2

(3)  2003/612/EC, OJ L 211 of 21.8.2003, p. 63.

3

(4)  OJ C 229, 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  OJ C 100, 27.3.1997, p. 12.

5

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/18

---

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana

(Lieta Nr. COMP/M.3811 — Lagardère/France Télévisions/JV)

(2005/C 141/09)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

PADOMES REGULA (EK) Nr. 139/2004

2005. gada 26. aprīlī Eiropas Kopienu Komisija saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju starp Lagardère/France Télévisions/JV. 3.6.2005. puses, kuras iesniedza paziņojumu, informēja Komisiju par šā paziņojuma atsaukšanu.

---

III Paziņojumi

Eiropas Parlaments

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/19

---

UZAICINĀJUMS IZTEIKT PRIEKŠLIKUMUS (Nr. VIII-2006/01)

4020. budžeta pozīcija “Iemaksas Eiropas līmeņa politiskajām partijām”

(2005/C 141/10)

1.   MĒRĶI

1.1.   Konteksts

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 191. pants nosaka, ka politiskās partijas Eiropas līmenī ir svarīgas kā Eiropas Savienības integrācijas faktors un tās veicina Eiropas apziņu un pilsoņu politiskās gribas izpausmi. Šajā kontekstā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) (1) nosaka Eiropas līmeņa politisko partiju un to finansēšanas noteikumus. Šie noteikumi it īpaši nosaka Eiropas Parlamenta gada finanšu iemaksas darbības dotāciju veidā politiskajām partijām, kuras to prasa un kuras ievēro šos noteikumus.

1.2.   Uzaicinājuma izteikt priekšlikumus mērķis

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta noteikumiem, ar kuriem nosaka Regulas (EK) Nr. 2004/2003 īstenošanas noteikumus (2), “katru gadu pirms pirmā pusgada beigām publicē uzaicinājumu izteikt priekšlikumus Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanai”. Šis uzaicinājums izteikt priekšlikumus ir paredzēts dotāciju pieprasījumiem attiecībā uz 2006. gada budžeta un darbības periodu no 01.01.2006. līdz 31.12.2006.

2.   KRITĒRIJI UN APLIECINOŠI DOKUMENTI

2.1.   Pretendentu pieņemamība

Ņems vērā tikai tādus rakstiskus pieteikumus, kuri ir izstrādāti saskaņā ar pieprasījuma veidlapu, kas ir iepriekš minēto Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta noteikumu 1. pielikumā, adresēti Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un, ja būs ievēroti turpmāk minētie pieteikumu iesniegšanas termiņi.

2.2.   Tiesīguma kritēriji

Lai varētu pieteikties dotāciju saņemšanai, Eiropas līmeņa politiskajai partijai jāatbilst 3. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulā (CE) Nr. 2004/2003 par Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanu, proti:

| a) | tai ir juridiskas personas statuss dalībvalstī, kurā tā ir reģistrēta; |
| --- | --- |

a)

tai ir juridiskas personas statuss dalībvalstī, kurā tā ir reģistrēta;

| b) | vismaz vienā ceturtdaļā no dalībvalstīm tās pārstāv Eiropas Parlamenta deputāti, valstu parlamentu, reģionālo parlamentu vai reģionālo asambleju deputāti, vai pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu par tām ir nobalsojuši vismaz trīs procenti vēlētāju katrā no šīm dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

vismaz vienā ceturtdaļā no dalībvalstīm tās pārstāv Eiropas Parlamenta deputāti, valstu parlamentu, reģionālo parlamentu vai reģionālo asambleju deputāti, vai pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu par tām ir nobalsojuši vismaz trīs procenti vēlētāju katrā no šīm dalībvalstīm;

| c) | ievēro, it īpaši savā programmā un darbībā principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, kā arī tiesiskuma principus; |
| --- | --- |

c)

ievēro, it īpaši savā programmā un darbībā principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, kā arī tiesiskuma principus;

| d) | tās ir piedalījušās Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai izteikušas tādu nodomu. |
| --- | --- |

d)

tās ir piedalījušās Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai izteikušas tādu nodomu.

Kandidātiem turklāt ir jāapliecina, ka uz viņiem neattiecas neviena no situācijām, kas minētas 93. pantā Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3).

2.3.   Izvēles kritēriji

Pretendentiem ir jāsniedz pierādījums par savu juridisko un finansiālo dzīvotspēju, lai spētu īstenot darbības programmu, kurai tie prasa finansējumu, un tiem ir jābūt ar tehnisko un finansiālo nodrošinājumu, kas nepieciešams, lai īstenotu programmu, kurai tie prasa finansējumu.

2.4.   Piešķiršanas kritēriji

Saskaņā ar 10. pantu Regulā Nr. 2004/2003 (EK) 2006. gada pieejamās apropriācijas, kas ir paredzētas 2004. gadam, piešķirs politiskajām partijām, kuru finansējuma pieteikums saņēmis pozitīvu lēmumu pieņemamības, tiesīguma un izvēles kritēriju jomā, šādā veidā:

| — | 15 % sadala vienādās daļās, |
| --- | --- |

—

15 % sadala vienādās daļās,

| — | 85 % sadala starp partijām, kuru locekļi ir Eiropas Parlamenta ievēlētie deputāti, proporcionāli ievēlēto deputātu skaitam. |
| --- | --- |

—

85 % sadala starp partijām, kuru locekļi ir Eiropas Parlamenta ievēlētie deputāti, proporcionāli ievēlēto deputātu skaitam.

2.5.   Iesniedzamie apliecinošie dokumenti

Iepriekš minēto kritēriju izvērtēšanai pretendentiem obligāti jāiesniedz šādi apliecinoši dokumenti:

| a) | pieprasījuma vēstules oriģināls, |
| --- | --- |

a)

pieprasījuma vēstules oriģināls,

| b) | Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta noteikumu 1. pielikumā iekļautā pieteikuma veidlapa, kas ir pienācīgi jāaizpilda un jāparaksta (ieskaitot apliecinājumu), |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta noteikumu 1. pielikumā iekļautā pieteikuma veidlapa, kas ir pienācīgi jāaizpilda un jāparaksta (ieskaitot apliecinājumu),

| c) | politiskās partijas statūtu kopija, |
| --- | --- |

c)

politiskās partijas statūtu kopija,

| d) | oficiāla izziņa par reģistrāciju, |
| --- | --- |

d)

oficiāla izziņa par reģistrāciju,

| e) | pierādījums par politiskās partijas esamību nesen, |
| --- | --- |

e)

pierādījums par politiskās partijas esamību nesen,

| f) | valdes priekšsēdētāju/locekļu saraksts (vārdi un uzvārdi, amati vai pienākumi politiskajā partijā, kas iesniedz pieprasījumu), |
| --- | --- |

f)

valdes priekšsēdētāju/locekļu saraksts (vārdi un uzvārdi, amati vai pienākumi politiskajā partijā, kas iesniedz pieprasījumu),

| g) | apliecinoši dokumenti par to, ka pretendents atbilst 3. panta b), c), d) apakšpunktu un 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta (4) noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes noteikumos Nr. 2004/2003 par Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu, |
| --- | --- |

g)

apliecinoši dokumenti par to, ka pretendents atbilst 3. panta b), c), d) apakšpunktu un 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta (4) noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes noteikumos Nr. 2004/2003 par Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu,

| h) | politiskās partijas programma, |
| --- | --- |

h)

politiskās partijas programma,

| i) | 2005. gada finanšu pārskats, ko apstiprinājusi ārēja revīzijas iestāde (5), |
| --- | --- |

i)

2005. gada finanšu pārskats, ko apstiprinājusi ārēja revīzijas iestāde (5),

| j) | darbības pagaidu budžets periodam, kura laikā ir tiesības saņemt finansējumu (no 1.1.2006. līdz 31.12.2006), norādot izmaksas, uz kurām attiecas tiesības saņemt finansējumu no Kopienu budžeta. |
| --- | --- |

j)

darbības pagaidu budžets periodam, kura laikā ir tiesības saņemt finansējumu (no 1.1.2006. līdz 31.12.2006), norādot izmaksas, uz kurām attiecas tiesības saņemt finansējumu no Kopienu budžeta.

3.   NOTEIKUMI PAR FINANSĒJUMU NO EIROPAS KOPIENU BUDŽETA

Kopumā 2006. gada budžets ir noteikts 8.594.000 eiro apmērā.

Eiropas Parlamenta piešķirtā finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 75 %, uz kuriem ir tiesības, no Eiropas līmeņa politisko partiju darbības budžetu izmaksām. Izmaksas saistībā ar pierādījumu sedz attiecīgā politiskā partija.

Kopienu finansējumu piešķir kā darbības dotāciju saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (Padomes Regula (EK, Euratom)) Nr. 1605/2002) (6) un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu, ar kuru nosaka tās īstenošanas noteikumus (EK, Euratom), Nr. 2342/2002. Noteikumus par dotāciju izmaksāšanu un pienākumus saistībā ar to izlietošanu noteiks dotāciju nolīgumi, kuru paraugs ir iekļauts Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta noteikumu 2. pielikumā.

4.   PROCEDŪRA

4.1.   Priekšlikumu iesniegšanas termiņš un noteikumi

Priekšlikumu pieņemšanas pēdējā diena ir 15.11.2005. Pēc šīs dienas saņemtos pieteikumus neņems vērā.

Priekšlikumi:

| — | jāraksta uz finansējuma pieprasījuma veidlapas; |
| --- | --- |

—

jāraksta uz finansējuma pieprasījuma veidlapas;

| — | obligāti jāparaksta pieprasītājam vai viņa pienācīgi pilnvarotam pārstāvim; |
| --- | --- |

—

obligāti jāparaksta pieprasītājam vai viņa pienācīgi pilnvarotam pārstāvim;

| — | jānosūta divkāršā aploksnē. Abas aploksnes ir aizlīmētas. Uz iekšējās aploksnes norāda dienestu, kas ir minēts uzaicinājumā izteikt priekšlikumus, un papildus raksta šādu tekstu:

  “CALL FOR PROPOSALS — 2006 grants to European political parties

  NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR
  BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON”

  Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās ir jāaizzīmogo ar līmlenti un nosūtītājam jāparakstās šķērsām pāri lentei. Par nosūtītāja parakstu uzskata ne tikai ar viņa roku rakstītu parakstu, bet arī viņa uzņēmuma zīmogu; |
| --- | --- |

—

jānosūta divkāršā aploksnē. Abas aploksnes ir aizlīmētas. Uz iekšējās aploksnes norāda dienestu, kas ir minēts uzaicinājumā izteikt priekšlikumus, un papildus raksta šādu tekstu:

“CALL FOR PROPOSALS — 2006 grants to European political parties

NOT TO BE OPENED BY THE MAIL SERVICE OR

BY ANY OTHER UNAUTHORISED PERSON”

Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās ir jāaizzīmogo ar līmlenti un nosūtītājam jāparakstās šķērsām pāri lentei. Par nosūtītāja parakstu uzskata ne tikai ar viņa roku rakstītu parakstu, bet arī viņa uzņēmuma zīmogu;

| — | jāiesūta vēlākais pēdējā dienā, kas noteikta uzaicinājumā izteikt priekšlikumus, ierakstītā sūtījumā (pasta zīmogs) vai ar kurjerpastu, kuram pasta dienestā jāsaņem apstiprinājums par sūtījuma saņemšanu tajā Eiropas Parlamenta dienesta darba vietā, kas norādīta uzaicinājumā. Kurjerpasts nogādā sūtījumu ne vēlāk kā plkst. 12.00 norādītā termiņa pēdējā dienā. |
| --- | --- |

—

jāiesūta vēlākais pēdējā dienā, kas noteikta uzaicinājumā izteikt priekšlikumus, ierakstītā sūtījumā (pasta zīmogs) vai ar kurjerpastu, kuram pasta dienestā jāsaņem apstiprinājums par sūtījuma saņemšanu tajā Eiropas Parlamenta dienesta darba vietā, kas norādīta uzaicinājumā. Kurjerpasts nogādā sūtījumu ne vēlāk kā plkst. 12.00 norādītā termiņa pēdējā dienā.

Priekšlikums, kas nosūtīts ar privātu kurjeru, tiek uzskatīts kā kurjerpasta nogādāts.

Priekšlikuma iesniedzējam jāpārliecinās, ka viņa priekšlikums ir nogādāts Eiropas Parlamenta pasta dienestā saskaņā ar norādīto adresi ne vēlāk kā plkst. 12.00 termiņa pēdējā dienā un ka ir izsniegts apstiprinājums par sūtījuma saņemšanu.

Uz ārējās aploksnes norāda šādu adresi:

| European Parliament |
| --- |
| Mail Service |
| KAD Building 00D008 |
| L-2929 Luxembourg |

European Parliament

Mail Service

KAD Building 00D008

L-2929 Luxembourg

Uz šīs aploksnes norāda arī nosūtītāja adresi.

Uz iekšējās aploksnes norāda šādu adresi:

| President of the European Parliament |
| --- |
| via Mr Vanhaeren, Director-General of Finance |
| KAD 3B001 |
| L 2929 Luxembourg |

President of the European Parliament

via Mr Vanhaeren, Director-General of Finance

KAD 3B001

L 2929 Luxembourg

4.2.   Darbības programmas īstenošanas grafiks

Tiesības saņemt Eiropas līmeņa politisko partiju darbības līdzfinansējumu 2006. gada budžetam ir laikā no 1.1.2006. līdz 31.12.2006.

4.3.   Piešķiršanas procedūra un grafiks

Attiecībā uz pieņemšanu Eiropas Parlamentā un dotāciju piešķiršanu Eiropas politiskajām partijām piemēro šādas procedūras un grafiku:

| a) | saņemšana un reģistrēšana Parlamentā — vēlākais 15.11.2005.; |
| --- | --- |

a)

saņemšana un reģistrēšana Parlamentā — vēlākais 15.11.2005.;

| b) | Parlamenta dienestu veiktā izskatīšana un atlase; izskata tikai pieteikumus, kas ir pieņemami saskaņā ar uzaicinājumā izteikt priekšlikumus noteiktajiem atlases un vērtēšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

Parlamenta dienestu veiktā izskatīšana un atlase; izskata tikai pieteikumus, kas ir pieņemami saskaņā ar uzaicinājumā izteikt priekšlikumus noteiktajiem atlases un vērtēšanas kritērijiem;

| c) | Parlamenta Prezidija pieņemtais galīgais lēmums, (paredzēts 15.2.2006.) un rezultātu paziņošana kandidātiem; |
| --- | --- |

c)

Parlamenta Prezidija pieņemtais galīgais lēmums, (paredzēts 15.2.2006.) un rezultātu paziņošana kandidātiem;

| d) | dotācijas nolīguma slēgšana, kas ir paredzēta pirms 15.3.2006.; |
| --- | --- |

d)

dotācijas nolīguma slēgšana, kas ir paredzēta pirms 15.3.2006.;

| e) | iepriekšēja finansējuma izmaksāšana 80 % apmērā (15 dienas pēc nolīguma slēgšanas). |
| --- | --- |

e)

iepriekšēja finansējuma izmaksāšana 80 % apmērā (15 dienas pēc nolīguma slēgšanas).

4.4.   Papildu informācija

EP tīmekļa vietnē: http://www.europarl.eu.int/tenders/default.htm ir pieejama šāda informācija:

http://www.europarl.eu.int/tenders/default.htm

| a) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2004/2003 par Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2004/2003 par Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu;

| b) | Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29.marta noteikumi, ar kuriem nosaka Regulas (EK) Nr. 2004/2003 īstenošanas noteikumus; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta Prezidija 2004. gada 29.marta noteikumi, ar kuriem nosaka Regulas (EK) Nr. 2004/2003 īstenošanas noteikumus;

| c) | dotācijas pieprasījuma veidlapa; |
| --- | --- |

c)

dotācijas pieprasījuma veidlapa;

| d) | nolīguma paraugs. |
| --- | --- |

d)

nolīguma paraugs.

Visi jautājumi saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus dotāciju piešķiršanai, norādot atsauci uz publikāciju, jānosūta pa elektronisko pastu uz sekojošu adresi: Hbetz@europarl.eu.int.

Hbetz@europarl.eu.int.

---

(1)  OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV C 155, 12.6.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 248, 16.9.2002.

3

(4)  Ieskaitot 3. panta b) apakšpunkta pirmajā daļā un 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos ievēlēto deputātu sarakstus.

4

(5)  Izņemot gadījumus, kad Eiropas līmeņa politiskā partija ir izveidota šajā gadā.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

---