# Euroopa Liidu L 164/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 164 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide26. juuni 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 164

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide26. juuni 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 719/2007, 25. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 720/2007, 25. juuni 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 721/2007, 25. juuni 2007, millega kohandatakse määrust (EÜ) nr 884/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 722/2007, 25. juuni 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) II, V, VI, VIII, IX ja XI lisa (
  1
  ) | 7 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 719/2007, 25. juuni 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 720/2007, 25. juuni 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

2

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 721/2007, 25. juuni 2007, millega kohandatakse määrust (EÜ) nr 884/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 722/2007, 25. juuni 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) II, V, VI, VIII, IX ja XI lisa (
  1
  )

1

7

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/438/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 18. juuni 2007, millega muudetakse otsust 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad | 24 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/439/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuni 2007, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2565 all)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/440/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuni 2007, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/704/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate magneesiumtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega | 32 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/438/EÜ

*

Nõukogu otsus, 18. juuni 2007, millega muudetakse otsust 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad

24

Komisjon

2007/439/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. juuni 2007, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2565 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 2565 all)

1

30

2007/440/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. juuni 2007, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/704/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate magneesiumtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

32

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 16. mai 2003. aasta otsuse 2003/369/EÜ (millega muudetakse otsust 85/377/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus) parandus (ELT L 127, 23.5.2003) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 38. köide, lk 564) | 36 |

Parandused

*

Komisjoni 16. mai 2003. aasta otsuse 2003/369/EÜ (millega muudetakse otsust 85/377/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus) parandus (ELT L 127, 23.5.2003) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 38. köide, lk 564)

36

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele(vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 719/2007,

25. juuni 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,

võttes arvesse 11. juuni 2007. aasta ühist seisukohta 2007/400/ÜVJP, millega lõpetatakse Libeeria vastu suunatud piirangud, (1)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. veebruari 2004. aasta ühises seisukohas 2004/137/ÜVJP (mis käsitleb Libeeria vastu suunatud piiranguid) (2) nähti ette ÜRO Julgeolekunõukogu Libeeriat käsitlevas resolutsioonis 1521 (2003) toodud meetmete rakendamine, sealhulgas töötlemata teemantide Libeeriast importimise keeld. Kõnealust keeldu uuendati viimati veel kuueks kuuks 12. veebruari 2007. aasta ühise seisukohaga 2007/93/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2004/137/ÜVJP, mis käsitleb Libeeria vastu suunatud piiranguid, ja pikendatakse selle kehtivust. (3) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2007 vastu resolutsiooni 1753 (2007). Julgeolekunõukogu otsustas muu hulgas lõpetada Libeeriast pärinevate teemante käsitlevad piiravad meetmed. 4. mail 2007 võeti Libeeria Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliseks. Sellega seoses tuleks Libeeria kanda nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2368/2002 (Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses) (4) II lisas loetletud osaliste nimekirja. |
| --- | --- |

(1)

10. veebruari 2004. aasta ühises seisukohas 2004/137/ÜVJP (mis käsitleb Libeeria vastu suunatud piiranguid) (2) nähti ette ÜRO Julgeolekunõukogu Libeeriat käsitlevas resolutsioonis 1521 (2003) toodud meetmete rakendamine, sealhulgas töötlemata teemantide Libeeriast importimise keeld. Kõnealust keeldu uuendati viimati veel kuueks kuuks 12. veebruari 2007. aasta ühise seisukohaga 2007/93/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2004/137/ÜVJP, mis käsitleb Libeeria vastu suunatud piiranguid, ja pikendatakse selle kehtivust. (3) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2007 vastu resolutsiooni 1753 (2007). Julgeolekunõukogu otsustas muu hulgas lõpetada Libeeriast pärinevate teemante käsitlevad piiravad meetmed. 4. mail 2007 võeti Libeeria Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osaliseks. Sellega seoses tuleks Libeeria kanda nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2368/2002 (Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses) (4) II lisas loetletud osaliste nimekirja.

| (2) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 234/2004 (5) keelatakse muu hulgas töötlemata teemantide import Libeeriast. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 234/2004 (5) keelatakse muu hulgas töötlemata teemantide import Libeeriast.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 234/2004 artikli 6 lõige 1, millega keelatakse töötlemata teemantide import ühendusse, ja artikli 6 lõige 3, millega keelatakse sellest keelust kõrvalehoidmine, tuleks seetõttu tunnistada alates 27. aprillist 2007 tagasiulatuvalt kehtetuks, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 234/2004 artikli 6 lõige 1, millega keelatakse töötlemata teemantide import ühendusse, ja artikli 6 lõige 3, millega keelatakse sellest keelust kõrvalehoidmine, tuleks seetõttu tunnistada alates 27. aprillist 2007 tagasiulatuvalt kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 234/2004 artikli 6 lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 27. aprillist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 25. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SCHAVAN

---

(1)  ELT L 150, 12.6.2007, lk 15.

1

(2)  ELT L 40, 12.2.2004, lk 35. Ühist seisukohta on viimati muudetud ja uuendatud ühise seisukohaga 2007/93/ÜVJP (ELT L 41, 13.2.2007, lk 17).

2

(3)  ELT L 41, 13.2.2007, lk 17.

3

(4)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 28. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 613/2007 (ELT L 141, 2.6.2007, lk 56).

4

(5)  ELT L 40, 12.2.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1819/2006 (ELT L 351, 13.12.2006, lk 1).

5

---

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 720/2007,

25. juuni 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. juunil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 25. juuni 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 41,5 |
| MK | 39,3 |
| TR | 96,0 |
| ZZ | 58,9 |
| 0707 00 05 | JO | 159,1 |
| TR | 152,1 |
| ZZ | 155,6 |
| 0709 90 70 | TR | 88,0 |
| ZZ | 88,0 |
| 0805 50 10 | AR | 49,6 |
| TR | 92,6 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 59,5 |
| ZZ | 67,7 |
| 0808 10 80 | AR | 91,1 |
| BR | 93,8 |
| CA | 102,7 |
| CL | 84,7 |
| CN | 80,2 |
| CO | 90,0 |
| NZ | 97,7 |
| US | 108,0 |
| UY | 91,5 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 94,1 |
| 0809 10 00 | TR | 206,1 |
| ZZ | 206,1 |
| 0809 20 95 | TR | 275,3 |
| US | 382,9 |
| ZZ | 329,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | CL | 101,4 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 95,0 |
| 0809 40 05 | IL | 251,9 |
| ZZ | 251,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

41,5

MK

39,3

TR

96,0

ZZ

58,9

0707 00 05

JO

159,1

TR

152,1

ZZ

155,6

0709 90 70

TR

88,0

ZZ

88,0

0805 50 10

AR

49,6

TR

92,6

UY

68,9

ZA

59,5

ZZ

67,7

0808 10 80

AR

91,1

BR

93,8

CA

102,7

CL

84,7

CN

80,2

CO

90,0

NZ

97,7

US

108,0

UY

91,5

ZA

101,5

ZZ

94,1

0809 10 00

TR

206,1

ZZ

206,1

0809 20 95

TR

275,3

US

382,9

ZZ

329,1

0809 30 10, 0809 30 90

CL

101,4

ZA

88,5

ZZ

95,0

0809 40 05

IL

251,9

ZZ

251,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 721/2007,

25. juuni 2007,

millega kohandatakse määrust (EÜ) nr 884/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 884/2006 (1) IV ja VI lisas on Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 884/2006 (1) IV ja VI lisas on Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga vaja teha teatavaid tehnilisi muudatusi.

| (2) | Tuleks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa I punkti 2. alapunktis viidatud viiteintressid, mida Bulgaarial ja Rumeenial on vaja selleks, et välja arvutada rahastamiskulud, mis hüvitatakse asjaomastele liikmesriikidele riikliku ladustamise toimingute eest, ning 2007. aasta võrdlusperiood Bulgaaria ja Rumeenia jaoks, selleks et välja arvutada standardkulud, mis hüvitatakse asjaomastele liikmesriikidele riikliku ladustamise toimingute eest 2008. eelarveaastal. |
| --- | --- |

(2)

Tuleks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa I punkti 2. alapunktis viidatud viiteintressid, mida Bulgaarial ja Rumeenial on vaja selleks, et välja arvutada rahastamiskulud, mis hüvitatakse asjaomastele liikmesriikidele riikliku ladustamise toimingute eest, ning 2007. aasta võrdlusperiood Bulgaaria ja Rumeenia jaoks, selleks et välja arvutada standardkulud, mis hüvitatakse asjaomastele liikmesriikidele riikliku ladustamise toimingute eest 2008. eelarveaastal.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 884/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 884/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 884/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1. | IV lisa liite tekst asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1.

IV lisa liite tekst asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga;

| 2. | VI lisa I punkti 1. alapunkt asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2.

VI lisa I punkti 1. alapunkt asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 35.

1

---

I LISA

„Liide

IV lisas osutatud viiteintressid

| 1. | Bulgaaria

  Sofia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (SOFIBOR) |
| --- | --- |

1.

Bulgaaria

Sofia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (SOFIBOR)

| 2. | Tšehhi Vabariik

  Praha pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (PRIBOR) |
| --- | --- |

2.

Tšehhi Vabariik

Praha pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (PRIBOR)

| 3. | Taani

  Kopenhaageni pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (CIBOR) |
| --- | --- |

3.

Taani

Kopenhaageni pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (CIBOR)

| 4. | Eesti

  Tallinna pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (TALIBOR) |
| --- | --- |

4.

Eesti

Tallinna pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (TALIBOR)

| 5. | Küpros

  Nicosia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (NIBOR) |
| --- | --- |

5.

Küpros

Nicosia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (NIBOR)

| 6. | Läti

  Riia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (RIGIBOR) |
| --- | --- |

6.

Läti

Riia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (RIGIBOR)

| 7. | Leedu

  Vilniuse pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (VILIBOR) |
| --- | --- |

7.

Leedu

Vilniuse pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (VILIBOR)

| 8. | Ungari

  Budapesti pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BUBOR) |
| --- | --- |

8.

Ungari

Budapesti pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BUBOR)

| 9. | Malta

  Malta pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (MIBOR) |
| --- | --- |

9.

Malta

Malta pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (MIBOR)

| 10. | Poola

  Varssavi pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (WIBOR) |
| --- | --- |

10.

Poola

Varssavi pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (WIBOR)

| 11. | Rumeenia

  Bukaresti pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BUBOR) |
| --- | --- |

11.

Rumeenia

Bukaresti pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BUBOR)

| 12. | Sloveenia

  Sloveenia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (SITIBOR) |
| --- | --- |

12.

Sloveenia

Sloveenia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (SITIBOR)

| 13. | Slovakkia

  Bratislava pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BRIBOR) |
| --- | --- |

13.

Slovakkia

Bratislava pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BRIBOR)

| 14. | Rootsi

  Stockholmi pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (STIBOR) |
| --- | --- |

14.

Rootsi

Stockholmi pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (STIBOR)

| 15. | Ühendkuningriik

  Londoni pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (LIBOR) |
| --- | --- |

15.

Ühendkuningriik

Londoni pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (LIBOR)

| 16. | Muud liikmesriigid

  Euro pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (EURIBOR)” |
| --- | --- |

16.

Muud liikmesriigid

Euro pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (EURIBOR)”

---

II LISA

| „1. | Ühenduse ühtsed kokkuleppelised summad on määratud tooteliikide kaupa vastavalt kõige madalamatele tegelikele tuvastatud kuludele võrdlusperioodi jooksul, mis algab n aasta 1. oktoobril ja lõpeb järgmise aasta 30. aprillil. Bulgaaria ja Rumeenia jaoks algab 2008. eelarveaasta võrdlusperiood 1. jaanuaril 2007 ja lõpeb 30. aprillil 2007.” |
| --- | --- |

„1.

Ühenduse ühtsed kokkuleppelised summad on määratud tooteliikide kaupa vastavalt kõige madalamatele tegelikele tuvastatud kuludele võrdlusperioodi jooksul, mis algab n aasta 1. oktoobril ja lõpeb järgmise aasta 30. aprillil. Bulgaaria ja Rumeenia jaoks algab 2008. eelarveaasta võrdlusperiood 1. jaanuaril 2007 ja lõpeb 30. aprillil 2007.”

---

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 722/2007,

25. juuni 2007,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) II, V, VI, VIII, IX ja XI lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomadel esinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Neid eeskirju kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomadel esinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Neid eeskirju kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklis 5 on sätestatud, et liikmesriikide või kolmandate riikide või nende piirkondade (edaspidi „riigid või piirkonnad”) veiste spongioosse entsefalopaatia staatus tuleb määratleda nende liigitamisega ühte kolmest kategooriast. Eeskirjad riikide või piirkondade BSE staatuse määramiseks on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. Määruse artiklis 5 on ette nähtud, et riigile määratud ühenduse kategooria tuleb uuesti läbi vaadata pärast seda, kui Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) on kehtestanud riikide kategooriatesse liigitamise korra. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklis 5 on sätestatud, et liikmesriikide või kolmandate riikide või nende piirkondade (edaspidi „riigid või piirkonnad”) veiste spongioosse entsefalopaatia staatus tuleb määratleda nende liigitamisega ühte kolmest kategooriast. Eeskirjad riikide või piirkondade BSE staatuse määramiseks on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. Määruse artiklis 5 on ette nähtud, et riigile määratud ühenduse kategooria tuleb uuesti läbi vaadata pärast seda, kui Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) on kehtestanud riikide kategooriatesse liigitamise korra.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas on kehtestatud määratletud riskiteguriga materjalide kogumise ja hävitamise eeskirjad ning IX lisas eeskirjad elusloomade, embrüote, munarakkude ja loomsete saaduste impordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas on kehtestatud määratletud riskiteguriga materjalide kogumise ja hävitamise eeskirjad ning IX lisas eeskirjad elusloomade, embrüote, munarakkude ja loomsete saaduste impordiks ühendusse.

| (4) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 2005. aasta mais toimunud üldistungil võeti vastu uus, lihtsustatud kord riikide liigitamiseks kolme kategooriasse vastavalt BSE riskile. |
| --- | --- |

(4)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni 2005. aasta mais toimunud üldistungil võeti vastu uus, lihtsustatud kord riikide liigitamiseks kolme kategooriasse vastavalt BSE riskile.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 999/2001 muudeti määrusega (EÜ) nr 1923/2006, et kategooriatesse liigitamise uus lihtsustatud süsteem ühenduse õigusesse üle võtta. Nimetatud muudatusest lähtudes tuleb määruse (EÜ) nr 999/2001 II, V ja IX lisa muuta, et võtta arvesse kategooriatesse liigitamise uut süsteemi. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 999/2001 muudeti määrusega (EÜ) nr 1923/2006, et kategooriatesse liigitamise uus lihtsustatud süsteem ühenduse õigusesse üle võtta. Nimetatud muudatusest lähtudes tuleb määruse (EÜ) nr 999/2001 II, V ja IX lisa muuta, et võtta arvesse kategooriatesse liigitamise uut süsteemi.

| (6) | Kui otsust riikide liigitamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 või 4 tehtud ei ole, ei saa artikli 9 ja VI lisa sätteid kohaldada. Võttes arvesse asjaolu, et kategooriatesse liigitamise uut süsteemi hakatakse kohaldama alates 1. juulist 2007, ning selleks, et viia nimetatud lisa vastavusse teaduslikel tõenditel põhinevate üleminekumeetmete raames kohaldatavate eeskirjadega ja artiklites tehtud parandustega, tuleks VI lisa muuta. |
| --- | --- |

(6)

Kui otsust riikide liigitamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 või 4 tehtud ei ole, ei saa artikli 9 ja VI lisa sätteid kohaldada. Võttes arvesse asjaolu, et kategooriatesse liigitamise uut süsteemi hakatakse kohaldama alates 1. juulist 2007, ning selleks, et viia nimetatud lisa vastavusse teaduslikel tõenditel põhinevate üleminekumeetmete raames kohaldatavate eeskirjadega ja artiklites tehtud parandustega, tuleks VI lisa muuta.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas on sätestatud elusloomade, nende sperma, embrüote, munarakkude ning loomsete saaduste turuleviimise ja ekspordi tingimused. Kõnealuse lisa C peatükis on sätestatud teatavate loomsete saaduste puhul ühendusesiseses kaubanduses kohaldatavad tingimused. Nimetatud tingimusi tuleks muuta, et võtta arvesse kategooriatesse liigitamise uut süsteemi. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas on sätestatud elusloomade, nende sperma, embrüote, munarakkude ning loomsete saaduste turuleviimise ja ekspordi tingimused. Kõnealuse lisa C peatükis on sätestatud teatavate loomsete saaduste puhul ühendusesiseses kaubanduses kohaldatavad tingimused. Nimetatud tingimusi tuleks muuta, et võtta arvesse kategooriatesse liigitamise uut süsteemi.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 XI lisa D jao punktis 5 on sätestatud Ühendkuningriigi territooriumil enne 1. augustit 1996 sündinud või kasvatatud veiste ühendusesisese kaubandusega seotud meetmed ning hirvlastelt pärinevate lihatoodete ühendusse impordiga seotud meetmed. Inimeste ja loomade tervise kaitse huvides tuleb neid meetmeid kohaldada ka pärast 1. juulit 2007. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 XI lisa D jao punktis 5 on sätestatud Ühendkuningriigi territooriumil enne 1. augustit 1996 sündinud või kasvatatud veiste ühendusesisese kaubandusega seotud meetmed ning hirvlastelt pärinevate lihatoodete ühendusse impordiga seotud meetmed. Inimeste ja loomade tervise kaitse huvides tuleb neid meetmeid kohaldada ka pärast 1. juulit 2007.

| (9) | Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks meetmed, mis on seotud Ühendkuningriigi territooriumil enne 1. augustit 1996 sündinud või kasvatatud veiste ühendusesisese kaubandusega ja ekspordiga kolmandatesse riikidesse, sätestada VIII lisas ning hirvlastelt pärinevate lihatoodete impordiga seotud meetmed IX lisas. |
| --- | --- |

(9)

Selguse ja järjepidevuse huvides tuleks meetmed, mis on seotud Ühendkuningriigi territooriumil enne 1. augustit 1996 sündinud või kasvatatud veiste ühendusesisese kaubandusega ja ekspordiga kolmandatesse riikidesse, sätestada VIII lisas ning hirvlastelt pärinevate lihatoodete impordiga seotud meetmed IX lisas.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 XI lisas loetletud määratletud riskiteguriga materjali käsitlevate üleminekumeetmete kohaldamine tuleks igas riigis ja piirkonnas lõpetada kohe pärast vastava riigi või piirkonna liigitamise otsuse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks XI lisa tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 XI lisas loetletud määratletud riskiteguriga materjali käsitlevate üleminekumeetmete kohaldamine tuleks igas riigis ja piirkonnas lõpetada kohe pärast vastava riigi või piirkonna liigitamise otsuse vastuvõtmist. Seetõttu tuleks XI lisa tunnistada kehtetuks.

| (11) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 II, V, VI, VIII, IX ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1923/2006 (ELT L 404, 30.12.2006, lk 1).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 999/2001 II, V, VI, VIII, IX ja XI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 II lisa asendatakse järgmisega:

  „II LISA
  BSE STAATUSE MÄÄRAMINE
  A   PEATÜKK
  Kriteeriumid
  Liikmesriikide või kolmandate riikide või nende piirkondade (edaspidi „riigid või piirkonnad”) BSE staatus määratakse kindlaks punktides a–e esitatud kriteeriumide alusel.
  Riigis või piirkonnas:






  a) | vastavalt B peatüki sätetele tehakse riskianalüüs, milles määratakse kindlaks kõik võimalikud BSE esinemise tegurid ja nende ajaline perspektiiv antud riigis või piirkonnas; |
| --- | --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

BSE STAATUSE MÄÄRAMINE

A   PEATÜKK

Kriteeriumid

Liikmesriikide või kolmandate riikide või nende piirkondade (edaspidi „riigid või piirkonnad”) BSE staatus määratakse kindlaks punktides a–e esitatud kriteeriumide alusel.

Riigis või piirkonnas:

a)

vastavalt B peatüki sätetele tehakse riskianalüüs, milles määratakse kindlaks kõik võimalikud BSE esinemise tegurid ja nende ajaline perspektiiv antud riigis või piirkonnas;

| b) | luuakse BSE pideva järelevalve ja seire süsteem, eriti B peatükis kirjeldatud ohtude osas, mille puhul järgitakse D peatükis kehtestatud järelevalve miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

b)

luuakse BSE pideva järelevalve ja seire süsteem, eriti B peatükis kirjeldatud ohtude osas, mille puhul järgitakse D peatükis kehtestatud järelevalve miinimumnõudeid;

| c) | veterinaararstide, põllumajandustootjate ning töötajate jaoks, kes tegelevad veiste veo, turustamise ja tapmisega, on loodud käesoleval ajal rakendatav teadlikustamisprogramm, et julgustada teatama kõigist juhtudest, mille puhul käesoleva lisa D peatükis määratletud siht-alampopulatsioonides esineb BSE-le vastavate kliiniliste tunnustega loomi; |
| --- | --- |

c)

veterinaararstide, põllumajandustootjate ning töötajate jaoks, kes tegelevad veiste veo, turustamise ja tapmisega, on loodud käesoleval ajal rakendatav teadlikustamisprogramm, et julgustada teatama kõigist juhtudest, mille puhul käesoleva lisa D peatükis määratletud siht-alampopulatsioonides esineb BSE-le vastavate kliiniliste tunnustega loomi;

| d) | jääb kehtima kohustus kõigist BSE kliiniliste tunnustega veistest teatada ja neid uurida; |
| --- | --- |

d)

jääb kehtima kohustus kõigist BSE kliiniliste tunnustega veistest teatada ja neid uurida;

| e) | punktis b osutatud järelevalve- ja seiresüsteemi raames võetud peaaju või muude kudede proove uuritakse heakskiidetud laboris. |
| --- | --- |

e)

punktis b osutatud järelevalve- ja seiresüsteemi raames võetud peaaju või muude kudede proove uuritakse heakskiidetud laboris.

B   PEATÜKK

Riskianalüüs

1.   Riskianalüüsi struktuur

Riskianalüüs hõlmab ohtude hindamist ja kokkupuute hindamist.

2.   Ohtude hindamine (sissetoodud nakkuse võimalus)

| 2.1. | Ohtude hindamisel hinnatakse selle tõenäosust, kas BSE tekitaja on riiki või piirkonda sisse toodud võimaliku BSE tekitajaga saastunud kaupade vahendusel või on see vastavas riigis või piirkonnas juba varem olemas.
  Arvesse võetakse järgmisi ohutegureid:






  a) | BSE tekitaja olemasolu või puudumine riigis või piirkonnas ning tekitaja olemasolu korral selle levimus lähtudes järelevalvetegevuse tulemusest; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ohtude hindamisel hinnatakse selle tõenäosust, kas BSE tekitaja on riiki või piirkonda sisse toodud võimaliku BSE tekitajaga saastunud kaupade vahendusel või on see vastavas riigis või piirkonnas juba varem olemas.

Arvesse võetakse järgmisi ohutegureid:

a)

BSE tekitaja olemasolu või puudumine riigis või piirkonnas ning tekitaja olemasolu korral selle levimus lähtudes järelevalvetegevuse tulemusest;

| b) | algupärase BSEga mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrned; |
| --- | --- |

b)

algupärase BSEga mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrned;

| c) | imporditud liha-kondijahu või kõrned; |
| --- | --- |

c)

imporditud liha-kondijahu või kõrned;

| d) | imporditud veised, lambad ja kitsed; |
| --- | --- |

d)

imporditud veised, lambad ja kitsed;

| e) | imporditud sööt ja selle koostisosad; |
| --- | --- |

e)

imporditud sööt ja selle koostisosad;

| f) | mäletsejalistelt pärit ja inimtoiduks kasutatavad imporditud tooted, mis võivad sisaldada V lisa punktis 1 loetletud kudesid ning mida on võib-olla söödetud veistele; |
| --- | --- |

f)

mäletsejalistelt pärit ja inimtoiduks kasutatavad imporditud tooted, mis võivad sisaldada V lisa punktis 1 loetletud kudesid ning mida on võib-olla söödetud veistele;

| g) | mäletsejalistelt saadud imporditud tooted in vivo kasutamiseks veistele. |
| --- | --- |

g)

mäletsejalistelt saadud imporditud tooted in vivo kasutamiseks veistele.

| 2.2. | Ohtude hindamisel tuleb arvesse võtta punktis 2.1 loetletud ohuteguritega seotud spetsiaalseid tauditõrjeprogramme, järelevalvet ja muid epidemioloogilisi uuringuid (eriti veiste BSE-alast järelevalvet). |
| --- | --- |

2.2.

Ohtude hindamisel tuleb arvesse võtta punktis 2.1 loetletud ohuteguritega seotud spetsiaalseid tauditõrjeprogramme, järelevalvet ja muid epidemioloogilisi uuringuid (eriti veiste BSE-alast järelevalvet).

3.   Kokkupuute hindamine

Kokkupuute hindamisel vaadatakse, kui tõenäoline on veiste kokkupuutumine BSE tekitajaga, sealjuures võetakse arvesse järgmist:

| a) | BSE tekitaja ringlus ja amplifikatsioon veistele söödetava liha-kondijahu või mäletsejalistelt pärit kõrnete või BSE tekitajaga saastunud muu sööda või selle koostisainete kaudu; |
| --- | --- |

a)

BSE tekitaja ringlus ja amplifikatsioon veistele söödetava liha-kondijahu või mäletsejalistelt pärit kõrnete või BSE tekitajaga saastunud muu sööda või selle koostisainete kaudu;

| b) | mäletsejaliste rümpade (sealhulgas teadmata põhjusel surnud kariloomade) kasutamine, kõrvalsaadused ja tapajäätmed, jäätmetöötlusprotsesside parameetrid ja loomasööda tootmise meetodid; |
| --- | --- |

b)

mäletsejaliste rümpade (sealhulgas teadmata põhjusel surnud kariloomade) kasutamine, kõrvalsaadused ja tapajäätmed, jäätmetöötlusprotsesside parameetrid ja loomasööda tootmise meetodid;

| c) | mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete söötmine või mittesöötmine mäletsejalistele, kaasa arvatud loomasööda ristsaastumise vältimise meetmed; |
| --- | --- |

c)

mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete söötmine või mittesöötmine mäletsejalistele, kaasa arvatud loomasööda ristsaastumise vältimise meetmed;

| d) | seni veiste suhtes kohaldatud BSE-alase järelevalve tase ja järelevalve tulemused. |
| --- | --- |

d)

seni veiste suhtes kohaldatud BSE-alase järelevalve tase ja järelevalve tulemused.

C   PEATÜKK

Kategooriate määramine

I.   VÄHEOLULISE BSE-RISKIGA RIIK VÕI PIIRKOND

Riik või piirkond:

| 1) | kus vastavalt B peatükis sätestatule on tehtud riskianalüüs, millega tehakse kindlaks varasemad ja olemasolevad riskitegurid; |
| --- | --- |

1)

kus vastavalt B peatükis sätestatule on tehtud riskianalüüs, millega tehakse kindlaks varasemad ja olemasolevad riskitegurid;

| 2) | kes on tõendanud, et vastava allpool esitatud ajavahemiku jooksul on iga kindlakstehtud ohu kontrollimiseks võetud asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

2)

kes on tõendanud, et vastava allpool esitatud ajavahemiku jooksul on iga kindlakstehtud ohu kontrollimiseks võetud asjakohased meetmed;

| 3) | kes on tõendanud, et rakendatakse B-tüüpi järelevalvet vastavalt peatükile D ning on täidetud punktide sihtarv vastavalt tabelile 2, ning |
| --- | --- |

3)

kes on tõendanud, et rakendatakse B-tüüpi järelevalvet vastavalt peatükile D ning on täidetud punktide sihtarv vastavalt tabelile 2, ning

| 4) | ning mis on:






  a) | kas olukorras, kui:






  i) | riigis või piirkonnas ei ole esinenud ühtegi BSE juhtu või BSE juhtumi põhjuseks on import ja nakatunud loomad on täielikult hävitatud; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

ning mis on:

a)

kas olukorras, kui:

i)

riigis või piirkonnas ei ole esinenud ühtegi BSE juhtu või BSE juhtumi põhjuseks on import ja nakatunud loomad on täielikult hävitatud;

| ii) | selle lisa A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat ning |
| --- | --- |

ii)

selle lisa A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat ning

| iii) | vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid; |
| --- | --- |

iii)

vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid;

| b) | või olukorras, kui:






  i) | riigis või piirkonnas on esinenud üks või rohkem algupärast BSE juhtumit, kuid kõik algupärased BSE juhtumid esinesid rohkem kui 11 aastat tagasi; |
| --- | --- | --- |

b)

või olukorras, kui:

i)

riigis või piirkonnas on esinenud üks või rohkem algupärast BSE juhtumit, kuid kõik algupärased BSE juhtumid esinesid rohkem kui 11 aastat tagasi;

| ii) | A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat; |
| --- | --- |

ii)

A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat;

| iii) | vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid; |
| --- | --- |

iii)

vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid;

| iv) | antud riigi või piirkonna allpool loetletud elusloomad on pidevalt identifitseeritavad, nende liikumine on kontrollitud ning tapmise või surma korral hävitatakse täielikult:






  — | kõik BSEsse nakatunud loomad; |
| --- | --- | --- |

iv)

antud riigi või piirkonna allpool loetletud elusloomad on pidevalt identifitseeritavad, nende liikumine on kontrollitud ning tapmise või surma korral hävitatakse täielikult:

—

kõik BSEsse nakatunud loomad;

| — | kõik veised, kes on esimese eluaasta jooksul kasvanud koos BSEsse nakatunud loomaga ning kes on selle perioodi vältel saanud sama saastunud sööta, või |
| --- | --- |

—

kõik veised, kes on esimese eluaasta jooksul kasvanud koos BSEsse nakatunud loomaga ning kes on selle perioodi vältel saanud sama saastunud sööta, või

| — | kui teises taandes osutatud uuringute tulemused ei ole lõplikud, kõik veised, kes on sündinud BSEsse nakatunud loomaga samas karjas 12 kuu jooksul pärast kõnealuse looma sündi. |
| --- | --- |

—

kui teises taandes osutatud uuringute tulemused ei ole lõplikud, kõik veised, kes on sündinud BSEsse nakatunud loomaga samas karjas 12 kuu jooksul pärast kõnealuse looma sündi.

II.   KONTROLLITUD BSE RISKIGA RIIK VÕI PIIRKOND

Riik või piirkond,

| 1) | kus vastavalt B peatükis osutatud teabe põhjal on läbi viidud riskianalüüs, millega tehakse kindlaks minevikus esinenud ja olemasolevad riskitegurid; |
| --- | --- |

1)

kus vastavalt B peatükis osutatud teabe põhjal on läbi viidud riskianalüüs, millega tehakse kindlaks minevikus esinenud ja olemasolevad riskitegurid;

| 2) | kes on tõendanud, et iga kindlakstehtud ohu kontrollimiseks on võetud asjakohased meetmed, kuid nimetatud meetmeid pole võetud asjakohase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

2)

kes on tõendanud, et iga kindlakstehtud ohu kontrollimiseks on võetud asjakohased meetmed, kuid nimetatud meetmeid pole võetud asjakohase ajavahemiku jooksul;

| 3) | kes on tõendanud, et rakendatakse A-tüüpi järelevalvet vastavalt peatükile D ning on täidetud punktide sihtarv vastavalt tabelile 2. A-tüüpi järelevalve võib asendada B-tüüpi järelevalvega, kui vastav punktide sihtarv on täidetud, ning |
| --- | --- |

3)

kes on tõendanud, et rakendatakse A-tüüpi järelevalvet vastavalt peatükile D ning on täidetud punktide sihtarv vastavalt tabelile 2. A-tüüpi järelevalve võib asendada B-tüüpi järelevalvega, kui vastav punktide sihtarv on täidetud, ning

| 4) | ning mis on:






  a) | kas olukorras, kui:






  i) | riigis või piirkonnas ei ole esinenud ühtegi BSE juhtumit või BSE juhtumi põhjuseks on import ja nakatunud loomad on täielikult hävitatud, A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud ning vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil saab tõendada, et mäletsejalistele ei ole söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

ning mis on:

a)

kas olukorras, kui:

i)

riigis või piirkonnas ei ole esinenud ühtegi BSE juhtumit või BSE juhtumi põhjuseks on import ja nakatunud loomad on täielikult hävitatud, A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud ning vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil saab tõendada, et mäletsejalistele ei ole söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid;

| ii) | A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud vähem kui 7 aastat ja/või |
| --- | --- |

ii)

A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud vähem kui 7 aastat ja/või

| iii) | ei ole võimalik tõendada, et kontrollimeetmed mäletsejalistest saadud liha-kondijahu või kõrnete söötmise üle mäletsejalistele oleksid kehtinud kaheksa aastat; |
| --- | --- |

iii)

ei ole võimalik tõendada, et kontrollimeetmed mäletsejalistest saadud liha-kondijahu või kõrnete söötmise üle mäletsejalistele oleksid kehtinud kaheksa aastat;

| b) | või olukorras, kui:






  i) | riigis või piirkonnas on esinenud algupärane BSE juhtum, A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud ning vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil saab tõendada, et mäletsejalistele ei ole söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid; |
| --- | --- | --- |

b)

või olukorras, kui:

i)

riigis või piirkonnas on esinenud algupärane BSE juhtum, A peatüki punktide c, d ja e kriteeriume on järgitud ning vajaliku kontrolli- ja uurimistaseme abil saab tõendada, et mäletsejalistele ei ole söödetud mäletsejalistest saadud liha-kondijahu ega kõrneid;

| ii) | A peatüki punktide c–e kriteeriume on järgitud vähem kui seitse aastat ja/või |
| --- | --- |

ii)

A peatüki punktide c–e kriteeriume on järgitud vähem kui seitse aastat ja/või

| iii) | ei ole võimalik tõendada, et kontrollimeetmed mäletsejalistest saadud liha-kondijahu või kõrnete söötmise üle mäletsejalistele oleksid kehtinud vähemalt kaheksa aastat; |
| --- | --- |

iii)

ei ole võimalik tõendada, et kontrollimeetmed mäletsejalistest saadud liha-kondijahu või kõrnete söötmise üle mäletsejalistele oleksid kehtinud vähemalt kaheksa aastat;

| iv) | antud riigi või piirkonna allpool loetletud elusloomad on pidevalt identifitseeritavad, nende liikumine on kontrollitud ning tapmise või surma korral hävitatakse täielikult, ning






  — | kõik BSEsse nakatunud loomad ning |
| --- | --- | --- |

iv)

antud riigi või piirkonna allpool loetletud elusloomad on pidevalt identifitseeritavad, nende liikumine on kontrollitud ning tapmise või surma korral hävitatakse täielikult, ning

—

kõik BSEsse nakatunud loomad ning

| — | kõik veised, kes on esimese eluaasta jooksul kasvanud koos BSEsse nakatunud loomaga ning kes on selle perioodi vältel saanud sama saastunud sööta, või |
| --- | --- |

—

kõik veised, kes on esimese eluaasta jooksul kasvanud koos BSEsse nakatunud loomaga ning kes on selle perioodi vältel saanud sama saastunud sööta, või

| — | kui teises taandes osutatud uuringute tulemused ei ole lõplikud, kõik veised, kes on sündinud BSEsse nakatunud loomaga samas karjas 12 kuu jooksul pärast kõnealuse looma sündi. |
| --- | --- |

—

kui teises taandes osutatud uuringute tulemused ei ole lõplikud, kõik veised, kes on sündinud BSEsse nakatunud loomaga samas karjas 12 kuu jooksul pärast kõnealuse looma sündi.

III.   MÄÄRATLEMATA BSE RISKIGA RIIK VÕI PIIRKOND

Riik või piirkond, mille BSE staatust pole kindlaks määratud või kes ei täida tingimusi, mis on vajalikud riigi või piirkonna liigitamiseks mõnda teise kategooriasse.

D   PEATÜKK

Järelevalve miinimumnõuded

1.   Järelevalve tüübid

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | A-tüüpi järelevalve
  A-tüüpi järelevalve kohaldamine võimaldab tuvastada BSE, mille korral kontroll-levimus (1) on vähemalt üks juhtum 100 000 täiskasvanud veise kohta kõnealuses riigis või piirkonnas, kusjuures usaldusnivoo on 95 %. |
| --- | --- |

a)

A-tüüpi järelevalve

A-tüüpi järelevalve kohaldamine võimaldab tuvastada BSE, mille korral kontroll-levimus (1) on vähemalt üks juhtum 100 000 täiskasvanud veise kohta kõnealuses riigis või piirkonnas, kusjuures usaldusnivoo on 95 %.

| b) | B-tüüpi järelevalve
  B-tüüpi järelevalve kohaldamine võimaldab tuvastada BSE, mille korral fikseeritud levimus on vähemalt üks juhtum 50 000 täiskasvanud veise kohta kõnealuses riigis või piirkonnas, kusjuures usaldusnivoo on 95 %.
  B-tüüpi järelevalvet võivad riskianalüüsi järelduste kinnitamiseks teostada ebaolulise BSE riski staatusega riigid ja piirkonnad, näiteks tõendades kindlakstehtud ohutegurite vähendamise meetmete tõhusust järelevalve kaudu, mis on suunatud tõenäosuse suurendamisele, et nende meetmete ebaõnnestumine tuvastatakse.
  B-tüüpi järelevalvet võivad pärast A-tüüpi järelevalve abil vastavate punktide sihtarvu saavutamist teostada ka kontrollitud BSE riski staatusega riigid ja piirkonnad, et säilitada usaldust A-tüüpi järelevalve kaudu saadud teadmiste suhtes.
  Käesolevas lisas määratakse järelevalve eesmärgil kindlaks järgmised neli veiste alampopulatsiooni:






  a) | BSE-le vastavate käitumuslike või kliiniliste tunnustega üle 30 kuu vanused veised (kliiniliste tunnuste kahtlus); |
| --- | --- | --- |

b)

B-tüüpi järelevalve

B-tüüpi järelevalve kohaldamine võimaldab tuvastada BSE, mille korral fikseeritud levimus on vähemalt üks juhtum 50 000 täiskasvanud veise kohta kõnealuses riigis või piirkonnas, kusjuures usaldusnivoo on 95 %.

B-tüüpi järelevalvet võivad riskianalüüsi järelduste kinnitamiseks teostada ebaolulise BSE riski staatusega riigid ja piirkonnad, näiteks tõendades kindlakstehtud ohutegurite vähendamise meetmete tõhusust järelevalve kaudu, mis on suunatud tõenäosuse suurendamisele, et nende meetmete ebaõnnestumine tuvastatakse.

B-tüüpi järelevalvet võivad pärast A-tüüpi järelevalve abil vastavate punktide sihtarvu saavutamist teostada ka kontrollitud BSE riski staatusega riigid ja piirkonnad, et säilitada usaldust A-tüüpi järelevalve kaudu saadud teadmiste suhtes.

Käesolevas lisas määratakse järelevalve eesmärgil kindlaks järgmised neli veiste alampopulatsiooni:

a)

BSE-le vastavate käitumuslike või kliiniliste tunnustega üle 30 kuu vanused veised (kliiniliste tunnuste kahtlus);

| b) | ambulatoorsel ravil mitteolevad, lamavad, haigestunud üle 30 kuu vanused veised, kes ei suuda ilma kõrvalise abita tõusta ega kõndida; hädatapmisele või tapaeelsesse kontrolli saadetud üle 30 kuu vanused veised (hädatapetud loomad); |
| --- | --- |

b)

ambulatoorsel ravil mitteolevad, lamavad, haigestunud üle 30 kuu vanused veised, kes ei suuda ilma kõrvalise abita tõusta ega kõndida; hädatapmisele või tapaeelsesse kontrolli saadetud üle 30 kuu vanused veised (hädatapetud loomad);

| c) | põllumajandusettevõttes, veo ajal või tapamajas surnuna leitud või tapetud üle 30 kuu vanused veised (lõpnud loomad); |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttes, veo ajal või tapamajas surnuna leitud või tapetud üle 30 kuu vanused veised (lõpnud loomad);

| d) | korraliselt tapetud üle 36 kuu vanused veised. |
| --- | --- |

d)

korraliselt tapetud üle 36 kuu vanused veised.

2.   Järelevalvestrateegia

| 2.1. | Selleks et tagada riigi või piirkonna karja puhul valimi representatiivsus, koostatakse järelevalvestrateegia, mille puhul võetakse arvesse demograafilisi tegureid, nagu tootmise liik ja geograafiline asukoht, ning kultuuriliselt erinevate loomakasvatustavade võimalikku mõju. Kasutatud lähenemisviis ja eeldused dokumenteeritakse ning dokumente säilitatakse seitse aastat. |
| --- | --- |

2.1.

Selleks et tagada riigi või piirkonna karja puhul valimi representatiivsus, koostatakse järelevalvestrateegia, mille puhul võetakse arvesse demograafilisi tegureid, nagu tootmise liik ja geograafiline asukoht, ning kultuuriliselt erinevate loomakasvatustavade võimalikku mõju. Kasutatud lähenemisviis ja eeldused dokumenteeritakse ning dokumente säilitatakse seitse aastat.

| 2.2. | BSE järelevalvestrateegia elluviimiseks kasutab riik täiskasvanud veiste populatsiooni vanuselise jaotuse dokumenteeritud või usaldusväärseid hinnangulisi andmeid ning antud riigis või piirkonnas BSE suhtes kontrollitud veiste arvu vanuse ja alampopulatsiooni lõikes. |
| --- | --- |

2.2.

BSE järelevalvestrateegia elluviimiseks kasutab riik täiskasvanud veiste populatsiooni vanuselise jaotuse dokumenteeritud või usaldusväärseid hinnangulisi andmeid ning antud riigis või piirkonnas BSE suhtes kontrollitud veiste arvu vanuse ja alampopulatsiooni lõikes.

3.   Punktiväärtused ja punktide sihtarv

Järelevalve valimid peavad vastama tabelis 1 kindlaksmääratud punktiväärtuste alusel tabelis 2 kehtestatud punktide sihtarvule. Uurida tuleb kõiki kliiniliste tunnuste kahtlusega loomi, sõltumata kogunenud punktide arvust. Riik koostab valimi neljast alampopulatsioonist vähemalt kolme kohta. Valimite puhul kogunenud punktisumma liidetakse kumulatiivselt seitsme järjestikuse aasta jooksul ning tulemuseks saadakse punktide sihtarv. Kogunenud punktisummat võrreldakse perioodiliselt riigi või piirkonna punktide sihtarvuga.

Tabel 1

Järelevalve punktiväärtused vastavasse alampopulatsiooni ja vanusekategooriasse kuuluvatelt loomadelt võetud proovide puhul

| Järelevalve alampopulatsioon |
| --- |
| Korraliselt tapetud loomad (2) | Lõpnud loomad (3) | Hädatapetud loomad (4) | Kliiniliste tunnuste kahtlusega loomad (5) |
| ≥ 1 aasta vanused ja < 2 aasta vanused |
| 0,01 | 0,2 | 0,4 | N/A |
| ≥ 2 aasta vanused ja < 4 aasta vanused (noorloomad) |
| 0,1 | 0,2 | 0,4 | 260 |
| ≥ 4 aasta vanused ja < 7 aasta vanused (keskmise vanusega loomad) |
| 0,2 | 0,9 | 1,6 | 750 |
| ≥ 7 aasta vanused ja < 9 aasta vanused (vanemad loomad) |
| 0,1 | 0,4 | 0,7 | 220 |
| ≥ 9 aasta vanused (vanaloomad) |
| 0,0 | 0,1 | 0,2 | 45 |

Järelevalve alampopulatsioon

Korraliselt tapetud loomad (2)

Lõpnud loomad (3)

Hädatapetud loomad (4)

Kliiniliste tunnuste kahtlusega loomad (5)

≥ 1 aasta vanused ja < 2 aasta vanused

0,01

0,2

0,4

N/A

≥ 2 aasta vanused ja < 4 aasta vanused (noorloomad)

0,1

0,2

0,4

260

≥ 4 aasta vanused ja < 7 aasta vanused (keskmise vanusega loomad)

0,2

0,9

1,6

750

≥ 7 aasta vanused ja < 9 aasta vanused (vanemad loomad)

0,1

0,4

0,7

220

≥ 9 aasta vanused (vanaloomad)

0,0

0,1

0,2

45

Tabel 2

Punktide sihtarv riigi või piirkonna täiskasvanud veiste populatsiooni erineva suuruse korral

| Riigi või piirkonna punktide sihtarv |
| --- |
| Täiskasvanud veiste arv
  (24 kuud ja vanemad) | A-tüüpi järelevalve | B-tüüpi järelevalve |
| ≥ 1 000 000 | 300 000 | 150 000 |
| 800 000 – 1 000 000 | 240 000 | 120 000 |
| 600 000 – 800 000 | 180 000 | 90 000 |
| 400 000 – 600 000 | 120 000 | 60 000 |
| 200 000 – 400 000 | 60 000 | 30 000 |
| 100 000 – 200 000 | 30 000 | 15 000 |
| 50 000 – 100 000 | 15 000 | 7 500 |
| 25 000 – 50 000 | 7 500 | 3 750 |

Riigi või piirkonna punktide sihtarv

Täiskasvanud veiste arv

(24 kuud ja vanemad)

A-tüüpi järelevalve

B-tüüpi järelevalve

≥ 1 000 000

300 000

150 000

800 000 – 1 000 000

240 000

120 000

600 000 – 800 000

180 000

90 000

400 000 – 600 000

120 000

60 000

200 000 – 400 000

60 000

30 000

100 000 – 200 000

30 000

15 000

50 000 – 100 000

15 000

7 500

25 000 – 50 000

7 500

3 750

4.   Spetsiifiline sihtrühm

Riigi või piirkonna iga eespool esitatud alampopulatsiooni raames võib riik moodustada sihtrühma veistest, kes on imporditud riikidest või piirkondadest, kus on esinenud BSE juhtumeid, ning veistest, kellele on tõenäoliselt söödetud saastunud sööta, mis pärineb riikidest või piirkondadest, kus on esinenud BSE juhtumeid.

5.   BSE järelevalve mudel

Riik võib valida, kas kasutada BSE juhtude esinemise/levimuse kindlakstegemiseks BSE järelevalve mudelit või BSE järelevalve mudelil põhinevat alternatiivmeetodit.

6.   Säilitusjärelevalve

Pärast punktide sihtarvu kogunemist ning selleks, et riigi või piirkonna staatust saaks jätkuvalt määratleda kontrollitud või väheolulise BSE riskiga riigi või piirkonnana, võib järelevalve taandada B-tüüpi järelevalveks (tingimusel et kõik teised näitajad on jätkuvalt positiivsed). Kuid selleks, et vastata jätkuvalt käesolevas peatükis kehtestatud nõuetele, peab iga-aastane järelevalve jätkuvalt hõlmama vähemalt kolme neljast ettenähtud alampopulatsioonist. Peale selle tuleb uurida kõiki BSE kliiniliste tunnuste põhjal kahtlustatavaid loomi, sõltumata kogunenud punktisummast. Pärast vajaliku punktide sihtarvu kogunemist ei tohi riigi või piirkonna iga-aastane järelevalve olla väiksem kui seitsmendik kogu B-tüüpi järelevalve punktide sihtarvust.”

| 2) | V lisa asendatakse järgmisega:

  „V LISA
  MÄÄRATLETUD RISKITEGURIGA MATERJAL
  1.   Määratletud riskiteguriga materjali määratlus
  Järgmised koed määratakse määratletud riskiteguriga materjaliks juhul, kui need pärinevad kontrollitud või määratlemata BSE riskiga liikmesriigist või kolmandast riigist või ühest nende piirkondadest pärit loomadelt:






  a) | veiste puhul






  i) | üle 12 kuu vanuste loomade seljaaju ja kolju, sealhulgas aju ja silmad ning välja arvatud alalõug; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V lisa asendatakse järgmisega:

„V LISA

MÄÄRATLETUD RISKITEGURIGA MATERJAL

1.   Määratletud riskiteguriga materjali määratlus

Järgmised koed määratakse määratletud riskiteguriga materjaliks juhul, kui need pärinevad kontrollitud või määratlemata BSE riskiga liikmesriigist või kolmandast riigist või ühest nende piirkondadest pärit loomadelt:

a)

veiste puhul

i)

üle 12 kuu vanuste loomade seljaaju ja kolju, sealhulgas aju ja silmad ning välja arvatud alalõug;

| ii) | üle 24 kuu vanuste loomade selgroog, välja arvatud sabalülid, kaela-, rinna ja nimmelülide oga- ja ristjätked ning mediaansed ristluuharjad ja ristluutiivad, kuid sealhulgas spinaalganglion, ning |
| --- | --- |

ii)

üle 24 kuu vanuste loomade selgroog, välja arvatud sabalülid, kaela-, rinna ja nimmelülide oga- ja ristjätked ning mediaansed ristluuharjad ja ristluutiivad, kuid sealhulgas spinaalganglion, ning

| iii) | igas vanuses loomade mandlid, soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni ja soolekinnisti; |
| --- | --- |

iii)

igas vanuses loomade mandlid, soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni ja soolekinnisti;

| b) | lammaste ja kitsede puhul






  i) | üle 12 kuu vanuste või igemest väljunud jäävlõikehambaga loomade kolju, sealhulgas aju ja silmad, mandlid ja seljaaju; ning |
| --- | --- | --- |

b)

lammaste ja kitsede puhul

i)

üle 12 kuu vanuste või igemest väljunud jäävlõikehambaga loomade kolju, sealhulgas aju ja silmad, mandlid ja seljaaju; ning

| ii) | igas vanuses loomade põrn ja niudesool. |
| --- | --- |

ii)

igas vanuses loomade põrn ja niudesool.

2.   Liikmesriikide erandid

Erandina punktist 1 loetakse nimetatud punktis loetletud kudesid, mille päritolumaaks on väheolulise BSE riskiga liikmesriik, jätkuvalt määratletud riskiteguriga materjaliks.

3.   Märgistamine ja kõrvaldamine

Määratletud riskiteguriga materjal tuleb märgistada värviga või vajaduse korral kohe kõrvaldamisel teisiti märgistada ning täielikult hävitada vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002, eriti selle artikli 4 lõike 2 sätetele.

4.   Määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamine

| 4.1. | Määratletud riskiteguriga materjal kõrvaldatakse:






  a) | tapamajades või vajaduse korral teistes loomade tapmiseks ettenähtud kohtades; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Määratletud riskiteguriga materjal kõrvaldatakse:

a)

tapamajades või vajaduse korral teistes loomade tapmiseks ettenähtud kohtades;

| b) | lihalõikusettevõtetes, kui tegemist on veiste selgrooga; |
| --- | --- |

b)

lihalõikusettevõtetes, kui tegemist on veiste selgrooga;

| c) | vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 10 osutatud vaheettevõtetes või määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 23 lõike 2 punkti c alapunktide iv, vi ja vii kohaselt heakskiidetud ja registreeritud kasutajate poolt või kogumiskeskustes. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 10 osutatud vaheettevõtetes või määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 23 lõike 2 punkti c alapunktide iv, vi ja vii kohaselt heakskiidetud ja registreeritud kasutajate poolt või kogumiskeskustes.

| 4.2. | Erandina punktist 4.1 on alternatiivse testi kasutamine määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamiseks lubatud järgmistel tingimustel:






  a) | testid tehakse tapamajades kõikide loomadega, kes vastavad määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamise tingimustele; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Erandina punktist 4.1 on alternatiivse testi kasutamine määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamiseks lubatud järgmistel tingimustel:

a)

testid tehakse tapamajades kõikide loomadega, kes vastavad määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamise tingimustele;

| b) | mitte ühtki toiduks või söödaks ettenähtud veistest, lammastest või kitsedest saadud toodet ei tohi tapamajast välja viia enne, kui pädev asutus on saanud ja heaks kiitnud võimalikel nakatunud tapetud loomadel tehtud testid juhul, kui mõnel neist on BSE kinnituse saanud; |
| --- | --- |

b)

mitte ühtki toiduks või söödaks ettenähtud veistest, lammastest või kitsedest saadud toodet ei tohi tapamajast välja viia enne, kui pädev asutus on saanud ja heaks kiitnud võimalikel nakatunud tapetud loomadel tehtud testid juhul, kui mõnel neist on BSE kinnituse saanud;

| c) | alternatiivse testi positiivse tulemuse korral hävitatakse kogu võimalik nakatunud veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit materjal tapamajas vastavalt punktile 3, välja arvatud juhul, kui kõiki nakatunud looma kehaosasid, sealhulgas toornahka, on võimalik identifitseerida ja eraldi hoida. |
| --- | --- |

c)

alternatiivse testi positiivse tulemuse korral hävitatakse kogu võimalik nakatunud veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit materjal tapamajas vastavalt punktile 3, välja arvatud juhul, kui kõiki nakatunud looma kehaosasid, sealhulgas toornahka, on võimalik identifitseerida ja eraldi hoida.

| 4.3. | Erandina punktist 4.1 võib liikmesriik otsustada lubada:






  a) | lammaste ja kitsede seljaaju eemaldamist spetsiaalselt selleks volitatud lihalõikusettevõtetes; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Erandina punktist 4.1 võib liikmesriik otsustada lubada:

a)

lammaste ja kitsede seljaaju eemaldamist spetsiaalselt selleks volitatud lihalõikusettevõtetes;

| b) | veiste selgroo eemaldamist rümpadest või rümbaosadest spetsiaalselt selleks volitatud, kontrollitud ja registreeritud lihapoodides; |
| --- | --- |

b)

veiste selgroo eemaldamist rümpadest või rümbaosadest spetsiaalselt selleks volitatud, kontrollitud ja registreeritud lihapoodides;

| c) | veistelt pea liha lõikamist spetsiaalselt selleks volitatud lihalõikusettevõtetes vastavalt punkti 9 sätetele. |
| --- | --- |

c)

veistelt pea liha lõikamist spetsiaalselt selleks volitatud lihalõikusettevõtetes vastavalt punkti 9 sätetele.

| 4.4. | Käesolevas peatükis kehtestatud eeskirju määratletud riskiteguriga materjali eemaldamise kohta ei kohaldata määruses (EÜ) nr 1774/2002 kindlaksmääratud 1. kategooria materjali korral, mida pädeva asutuse järelevalve all kasutatakse ohustatud või kaitse all olevate raipetoiduliste lindude toitmiseks. |
| --- | --- |

4.4.

Käesolevas peatükis kehtestatud eeskirju määratletud riskiteguriga materjali eemaldamise kohta ei kohaldata määruses (EÜ) nr 1774/2002 kindlaksmääratud 1. kategooria materjali korral, mida pädeva asutuse järelevalve all kasutatakse ohustatud või kaitse all olevate raipetoiduliste lindude toitmiseks.

5.   Lihamassi käsitlevad meetmed

Olenemata artikli 5 lõikes 2 osutatud individuaalsetest otsustest ning erandina artikli 9 lõikest 3 on kõigis liikmesriikides keelatud veiste, lammaste ja kitsede kondiga liha või kontide kasutamine lihamassi valmistamiseks.

6.   Kudede kahjustamist käsitlevad meetmed

Olenemata artikli 5 lõikes 2 osutatud individuaalsetest otsustest ning erandina artikli 8 lõikest 3 on kõigis liikmesriikides seni, kuni need on liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide hulka, keelatud inimtoiduks või loomatoiduks ettenähtud veiste, lammaste või kitsede kesknärvisüsteemi kudede kahjustamine koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga pärast tuimastamist.

7.   Veiselt keelte lõikamine

Inimtoiduks või loomatoiduks ette nähtud igas vanuses veiste keelte lõikamine toimub tapamajas ristlõikega keeleluu keeletipu suunas.

8.   Veise pea liha lõikamine

| 8.1. | Üle 12 kuu vanuste veiste pea liha lõikamine toimub tapamajas vastavalt pädeva asutuse poolt tunnustatud kontrollisüsteemile, vältimaks pea liha võimalikku saastumist kesknärvisüsteemi kudedega. Süsteem peab vastama vähemalt järgmistele tingimustele:






  a) | lõikamine toimub selleks ettenähtud alas, mis on teistest tapaliini osadest eraldatud; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Üle 12 kuu vanuste veiste pea liha lõikamine toimub tapamajas vastavalt pädeva asutuse poolt tunnustatud kontrollisüsteemile, vältimaks pea liha võimalikku saastumist kesknärvisüsteemi kudedega. Süsteem peab vastama vähemalt järgmistele tingimustele:

a)

lõikamine toimub selleks ettenähtud alas, mis on teistest tapaliini osadest eraldatud;

| b) | juhul kui pead eemaldatakse konveierilt või konksude otsast enne pea liha lõikamist, tuleb lauba ava ja koljupõhimiku auk hermeetiliselt sulgeda. Kui ajutüvest võetakse proov BSE suhtes laborikatsete tegemiseks, suletakse koljupõhimiku auk kohe pärast proovi võtmist; |
| --- | --- |

b)

juhul kui pead eemaldatakse konveierilt või konksude otsast enne pea liha lõikamist, tuleb lauba ava ja koljupõhimiku auk hermeetiliselt sulgeda. Kui ajutüvest võetakse proov BSE suhtes laborikatsete tegemiseks, suletakse koljupõhimiku auk kohe pärast proovi võtmist;

| c) | pea liha ei lõigata peadelt juhul, kui silmad on vigastatud või kadunud vahetult enne või pärast tapmist või kui peadel esineb muid kahjustusi, mille tagajärjel võib pea kesknärvisüsteemi kudedega saastuda; |
| --- | --- |

c)

pea liha ei lõigata peadelt juhul, kui silmad on vigastatud või kadunud vahetult enne või pärast tapmist või kui peadel esineb muid kahjustusi, mille tagajärjel võib pea kesknärvisüsteemi kudedega saastuda;

| d) | pea liha ei lõigata peadelt, mis pole vastavalt teises taandes sätestatule nõuetekohaselt suletud; |
| --- | --- |

d)

pea liha ei lõigata peadelt, mis pole vastavalt teises taandes sätestatule nõuetekohaselt suletud;

| e) | ilma et see piiraks üldisi hügieeninõudeid, tuleb kehtestada spetsiifilised tööjuhised, hoidmaks ära pea liha saastumist lõikamise käigus, seda eriti juhul, kui teises lõigus kirjeldatud sulgur on kadunud või kui tegevuse käigus kahjustatakse silmi; |
| --- | --- |

e)

ilma et see piiraks üldisi hügieeninõudeid, tuleb kehtestada spetsiifilised tööjuhised, hoidmaks ära pea liha saastumist lõikamise käigus, seda eriti juhul, kui teises lõigus kirjeldatud sulgur on kadunud või kui tegevuse käigus kahjustatakse silmi;

| f) | saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

f)

saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks.

| 8.2. | Erandina punkti 8.1 nõuetest võib liikmesriik otsustada kohaldada tapamajas veise pea liha lõikamise alternatiivset kontrollisüsteemi, mille tulemusel samuti väheneks pea liha saastumine kesknärvisüsteemi kudedega. Saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks. Seda erandit kasutavad liikmesriigid on toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames kohustatud komisjoni ja teisi liikmesriike teavitama oma kontrollisüsteemist ja proovivõtu tulemustest. |
| --- | --- |

8.2.

Erandina punkti 8.1 nõuetest võib liikmesriik otsustada kohaldada tapamajas veise pea liha lõikamise alternatiivset kontrollisüsteemi, mille tulemusel samuti väheneks pea liha saastumine kesknärvisüsteemi kudedega. Saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks. Seda erandit kasutavad liikmesriigid on toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames kohustatud komisjoni ja teisi liikmesriike teavitama oma kontrollisüsteemist ja proovivõtu tulemustest.

| 8.3. | Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata juhul, kui liha lõikamine toimub veise pead konveierilt või konksu otsast eemaldamata. |
| --- | --- |

8.3.

Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata juhul, kui liha lõikamine toimub veise pead konveierilt või konksu otsast eemaldamata.

9.   Veise pea liha lõikamine volitatud lihalõikusettevõtetes

Erandina punktist 8 võivad liikmesriigid otsustada lubada veiste pea liha lõikamist selleks spetsiaalselt volitatud lihalõikusettevõtetes kooskõlas järgmiste tingimustega:

| a) | lihalõikusettevõttesse viimiseks ettenähtud pead riputatakse ladustamise ja tapamajast lihalõikusettevõttesse veo ajaks raamile; |
| --- | --- |

a)

lihalõikusettevõttesse viimiseks ettenähtud pead riputatakse ladustamise ja tapamajast lihalõikusettevõttesse veo ajaks raamile;

| b) | lauba ava ja koljupõhimiku auk suletakse enne konveierilt või konksu otsast raamile riputamist nõuetekohaselt hermeetilise sulguriga. Kui ajutüvest võetakse proov BSE suhtes laborikatsete tegemiseks, suletakse koljupõhimiku auk kohe pärast proovi võtmist; |
| --- | --- |

b)

lauba ava ja koljupõhimiku auk suletakse enne konveierilt või konksu otsast raamile riputamist nõuetekohaselt hermeetilise sulguriga. Kui ajutüvest võetakse proov BSE suhtes laborikatsete tegemiseks, suletakse koljupõhimiku auk kohe pärast proovi võtmist;

| c) | vedu selleks spetsiaalselt volitatud lihalõikusettevõtetesse ei toimu juhul, kui pead pole vastavalt punktis b sätestatule nõuetekohaselt suletud, või juhul, kui silmad on vigastatud või kadunud vahetult enne või pärast tapmist või kui peadel esineb muid kahjustusi, mille tagajärjel võib pea kesknärvisüsteemi kudedega saastuda; |
| --- | --- |

c)

vedu selleks spetsiaalselt volitatud lihalõikusettevõtetesse ei toimu juhul, kui pead pole vastavalt punktis b sätestatule nõuetekohaselt suletud, või juhul, kui silmad on vigastatud või kadunud vahetult enne või pärast tapmist või kui peadel esineb muid kahjustusi, mille tagajärjel võib pea kesknärvisüsteemi kudedega saastuda;

| d) | saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb tapamaja jaoks kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

d)

saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb tapamaja jaoks kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks;

| e) | pea liha lõikamine toimub vastavalt pädeva asutuse poolt tunnustatud kontrollisüsteemile, vältimaks pea liha võimalikku saastumist. Süsteem peab hõlmama vähemalt järgmist:






  i) | enne pea liha lõikamise alustamist tuleb kõiki päid saastumise tunnuste või kahjustuste ning nõuetekohase sulgemise suhtes visuaalselt kontrollida; |
| --- | --- | --- |

e)

pea liha lõikamine toimub vastavalt pädeva asutuse poolt tunnustatud kontrollisüsteemile, vältimaks pea liha võimalikku saastumist. Süsteem peab hõlmama vähemalt järgmist:

i)

enne pea liha lõikamise alustamist tuleb kõiki päid saastumise tunnuste või kahjustuste ning nõuetekohase sulgemise suhtes visuaalselt kontrollida;

| ii) | pea liha ei lõigata peadelt, mida pole nõuetekohaselt suletud, või juhul, kui silmad on vigastatud või kadunud vahetult enne või pärast tapmist või kui peadel esineb muid kahjustusi, mille tagajärjel võib pea liha kesknärvisüsteemi kudedega saastuda. Pea liha ei lõigata ka juhul, kui kahtlustatakse pea kokkupuudet ülalnimetatud peadega; |
| --- | --- |

ii)

pea liha ei lõigata peadelt, mida pole nõuetekohaselt suletud, või juhul, kui silmad on vigastatud või kadunud vahetult enne või pärast tapmist või kui peadel esineb muid kahjustusi, mille tagajärjel võib pea liha kesknärvisüsteemi kudedega saastuda. Pea liha ei lõigata ka juhul, kui kahtlustatakse pea kokkupuudet ülalnimetatud peadega;

| iii) | ilma et see piiraks üldisi hügieeninõudeid, tuleb kehtestada spetsiifilised tööjuhised, hoidmaks ära pea liha saastumist veo ja lõikamise käigus, seda eriti juhul, kui sulgur on kadunud või kui tegevuse käigus kahjustatakse silmi; |
| --- | --- |

iii)

ilma et see piiraks üldisi hügieeninõudeid, tuleb kehtestada spetsiifilised tööjuhised, hoidmaks ära pea liha saastumist veo ja lõikamise käigus, seda eriti juhul, kui sulgur on kadunud või kui tegevuse käigus kahjustatakse silmi;

| f) | saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb lihalõikusettevõtete jaoks kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

f)

saastumise vähendamise meetmete nõuetekohase rakendamise kinnitamiseks tuleb lihalõikusettevõtete jaoks kehtestada proovivõtuplaan, mis hõlmab vastavat laborikatset kesknärvisüsteemi kudede kindlakstegemiseks.

10.   Kaubandus- ja ekspordieeskirjad

| 10.1. | Liikmesriigid võivad lubada määratletud riskiteguriga materjali sisaldavate peade või poolitamata rümpade saatmist teise liikmesriiki üksnes juhul, kui see liikmesriik on nõus materjali vastu võtma ning on saatmis- ja veotingimused heaks kiitnud. |
| --- | --- |

10.1.

Liikmesriigid võivad lubada määratletud riskiteguriga materjali sisaldavate peade või poolitamata rümpade saatmist teise liikmesriiki üksnes juhul, kui see liikmesriik on nõus materjali vastu võtma ning on saatmis- ja veotingimused heaks kiitnud.

| 10.2. | Erandina punktist 10.1 võib ilma vastuvõtva riigi eelneva nõusolekuta ühest liikmesriigist teise saata rümbad, poolrümbad või mitte rohkem kui kolmeks lõigatud poolrümbad, samuti veerandrümbad, mis ei sisalda muud määratletud riskiteguriga materjali peale selgroo, sealhulgas spinaalganglion. |
| --- | --- |

10.2.

Erandina punktist 10.1 võib ilma vastuvõtva riigi eelneva nõusolekuta ühest liikmesriigist teise saata rümbad, poolrümbad või mitte rohkem kui kolmeks lõigatud poolrümbad, samuti veerandrümbad, mis ei sisalda muud määratletud riskiteguriga materjali peale selgroo, sealhulgas spinaalganglion.

| 10.3. | Veiste, lammaste või kitsede määratletud riskiteguriga materjali sisaldavate peade ja värske liha ühenduseväline eksport on keelatud. |
| --- | --- |

10.3.

Veiste, lammaste või kitsede määratletud riskiteguriga materjali sisaldavate peade ja värske liha ühenduseväline eksport on keelatud.

11.   Kontrollid

| 11.1. | Käesoleva lisa nõuetekohase rakendamise tagamiseks teostavad liikmesriigid sagedast ametlikku kontrolli ning tagavad saastumisvastaste meetmete rakendamise, seda eriti tapamajades, lihalõikusettevõtetes ja teistes kohtades, kus toimub määratletud riskiteguriga materjali eemaldamine, näiteks lihapoodides ja punkti 4.1 alapunktis c osutatud ettevõtetes. |
| --- | --- |

11.1.

Käesoleva lisa nõuetekohase rakendamise tagamiseks teostavad liikmesriigid sagedast ametlikku kontrolli ning tagavad saastumisvastaste meetmete rakendamise, seda eriti tapamajades, lihalõikusettevõtetes ja teistes kohtades, kus toimub määratletud riskiteguriga materjali eemaldamine, näiteks lihapoodides ja punkti 4.1 alapunktis c osutatud ettevõtetes.

| 11.2. | Liikmesriigid seavad eelkõige sisse süsteemi, millega tagatakse ja kontrollitakse, et määratletud riskiteguriga materjal kasutatakse ja kõrvaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 ja määrusega (EÜ) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

11.2.

Liikmesriigid seavad eelkõige sisse süsteemi, millega tagatakse ja kontrollitakse, et määratletud riskiteguriga materjal kasutatakse ja kõrvaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 999/2001 ja määrusega (EÜ) nr 1774/2002.

| 11.3. | Kehtestatakse kontrollisüsteem selgroo eemaldamiseks vastavalt punkti 1 alapunktile a. Süsteem peab hõlmama vähemalt järgmisi meetmeid:






  a) | kui selgroo eemaldamine pole vajalik, identifitseeritakse selgroogu sisaldavad veiserümbad või rümbalõiked selgelt nähtava sinise triibu abil määruses (EÜ) nr 1760/2000 kindlaksmääratud märgisel; |
| --- | --- | --- |

11.3.

Kehtestatakse kontrollisüsteem selgroo eemaldamiseks vastavalt punkti 1 alapunktile a. Süsteem peab hõlmama vähemalt järgmisi meetmeid:

a)

kui selgroo eemaldamine pole vajalik, identifitseeritakse selgroogu sisaldavad veiserümbad või rümbalõiked selgelt nähtava sinise triibu abil määruses (EÜ) nr 1760/2000 kindlaksmääratud märgisel;

| b) | täiendav teave selgroo eemaldamist vajavate ja mittevajavate veiserümpade või rümbalõigete arvu kohta näidatakse ära lihapartiiga seotud äridokumendil. Impordi puhul lisatakse täiendav teave vajaduse korral dokumendile, millele viidatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 136/2004 (6) artikli 2 lõikes 1; |
| --- | --- |

b)

täiendav teave selgroo eemaldamist vajavate ja mittevajavate veiserümpade või rümbalõigete arvu kohta näidatakse ära lihapartiiga seotud äridokumendil. Impordi puhul lisatakse täiendav teave vajaduse korral dokumendile, millele viidatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 136/2004 (6) artikli 2 lõikes 1;

| c) | lihamüügiettevõtted on kohustatud punktis b nimetatud äridokumente säilitama vähemalt ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

c)

lihamüügiettevõtted on kohustatud punktis b nimetatud äridokumente säilitama vähemalt ühe aasta jooksul.

| 3) | VI lisa asendatakse järgmisega:

  „VI LISA
  MÄLETSEJALISTELT PÄRIT MATERJALIST SAADUD VÕI SEDA SISALDAVAD LOOMSED SAADUSED VASTAVALT ARTIKLI 9 LÕIKELE 1” |
| --- | --- |

3)

VI lisa asendatakse järgmisega:

„VI LISA

MÄLETSEJALISTELT PÄRIT MATERJALIST SAADUD VÕI SEDA SISALDAVAD LOOMSED SAADUSED VASTAVALT ARTIKLI 9 LÕIKELE 1”

| 4) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A peatükki muudetakse järgmiselt:






  i) | I osa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- | --- |

4)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A peatükki muudetakse järgmiselt:

i)

I osa pealkiri asendatakse järgmisega:

| ii) | II osa asendatakse järgmisega:
  „II.   Tingimused, mida kohaldatakse veiste puhul
  Ühendkuningriik tagab, et tema territooriumil enne 1. augusti 1996 sündinud või kasvatatud veiseid ei lähetata tema territooriumilt teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.”; |
| --- | --- |

ii)

II osa asendatakse järgmisega:

„II.   Tingimused, mida kohaldatakse veiste puhul

Ühendkuningriik tagab, et tema territooriumil enne 1. augusti 1996 sündinud või kasvatatud veiseid ei lähetata tema territooriumilt teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.”;

| b) | C peatükk asendatakse järgmisega:
  „C   PEATÜKK
  Teatavate loomsete saaduste puhul ühendusesiseses kaubanduses kohaldatavad tingimused
  A   JAGU
  Tooted
  Järgmiste loomsete saaduste puhul ei kohaldata artikli 16 lõikes 3 osutatud keeldu, tingimusel et need on pärit veistelt, lammastelt või kitsedelt, mille puhul on täidetud B jao järgmised tingimused:






  — | värske liha; |
| --- | --- | --- |

b)

C peatükk asendatakse järgmisega:

„C   PEATÜKK

Teatavate loomsete saaduste puhul ühendusesiseses kaubanduses kohaldatavad tingimused

A   JAGU

Tooted

Järgmiste loomsete saaduste puhul ei kohaldata artikli 16 lõikes 3 osutatud keeldu, tingimusel et need on pärit veistelt, lammastelt või kitsedelt, mille puhul on täidetud B jao järgmised tingimused:

—

värske liha;

| — | hakkliha; |
| --- | --- |

—

hakkliha;

| — | lihavalmistised; |
| --- | --- |

—

lihavalmistised;

| — | lihatooted. |
| --- | --- |

—

lihatooted.

B   JAGU

Nõuded

A jaos nimetatud tooted peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | veistele, lammastele ja kitsedele, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole kunagi söödetud mäletsejalistelt pärit liha-kondijahu ega kõrneid ning need loomad on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli; |
| --- | --- |

a)

veistele, lammastele ja kitsedele, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole kunagi söödetud mäletsejalistelt pärit liha-kondijahu ega kõrneid ning need loomad on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli;

| b) | veised, lambad ja kitsed, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga; |
| --- | --- |

b)

veised, lambad ja kitsed, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga;

| c) | veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärinevad tooted ei ole saadud:






  i) | V lisas nimetatud määratletud riskiteguriga materjalist; |
| --- | --- | --- |

c)

veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärinevad tooted ei ole saadud:

i)

V lisas nimetatud määratletud riskiteguriga materjalist;

| ii) | luude eemaldamise käigus närvi- ja lümfikoest; |
| --- | --- |

ii)

luude eemaldamise käigus närvi- ja lümfikoest;

| iii) | veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist.” |
| --- | --- |

iii)

veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist.”

| 5) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A peatükk jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

5)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A peatükk jäetakse välja;

| b) | B, C ja D peatükk asendatakse järgmisega:
  „B   PEATÜKK
  Veiste import
  A   JAGU
  Import väheolulise BSE riskiga riigist või piirkonnast
  Veiste importimise korral väheolulise BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:






  a) | loomad on sündinud ja pidevalt kasvanud riigis või piirkonnas, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 on liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka; |
| --- | --- | --- |

b)

B, C ja D peatükk asendatakse järgmisega:

„B   PEATÜKK

Veiste import

A   JAGU

Import väheolulise BSE riskiga riigist või piirkonnast

Veiste importimise korral väheolulise BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:

a)

loomad on sündinud ja pidevalt kasvanud riigis või piirkonnas, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 on liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka;

| b) | loomad on identifitseeritud alalise identifitseerimissüsteemi abil, mis võimaldab kindlaks teha nende ema ja päritolukarja, ning loomad ei kuulu II lisa C peatüki I osa punkti 4 alapunkti b alapunktis iv kirjeldatud nakatunud veiste hulka; |
| --- | --- |

b)

loomad on identifitseeritud alalise identifitseerimissüsteemi abil, mis võimaldab kindlaks teha nende ema ja päritolukarja, ning loomad ei kuulu II lisa C peatüki I osa punkti 4 alapunkti b alapunktis iv kirjeldatud nakatunud veiste hulka;

| c) | antud riigis on esinenud algupäraseid BSE juhtumeid ning loomad on sündinud pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva või pärast viimast algupärast BSE juhtumit esindava looma sündi, kui see toimus pärast söödakeelu jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

antud riigis on esinenud algupäraseid BSE juhtumeid ning loomad on sündinud pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva või pärast viimast algupärast BSE juhtumit esindava looma sündi, kui see toimus pärast söödakeelu jõustumise kuupäeva.

B   JAGU

Import kontrollitud BSE riskiga riigist või piirkonnast

Veiste importimise korral kontrollitud BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:

| a) | riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud kontrollitud BSE riskiga riikide või piirkondade hulka; |
| --- | --- |

a)

riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud kontrollitud BSE riskiga riikide või piirkondade hulka;

| b) | loomad on identifitseeritud alalise identifitseerimissüsteemi abil, mis võimaldab kindlaks teha nende ema ja päritolukarja, ning loomad ei kuulu II lisa C peatüki II osa punkti 4 alapunkti b alapunktis iv kirjeldatud nakatunud veiste hulka; |
| --- | --- |

b)

loomad on identifitseeritud alalise identifitseerimissüsteemi abil, mis võimaldab kindlaks teha nende ema ja päritolukarja, ning loomad ei kuulu II lisa C peatüki II osa punkti 4 alapunkti b alapunktis iv kirjeldatud nakatunud veiste hulka;

| c) | loomad on sündinud pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva või pärast viimast algupärast BSE juhtumit esindava looma sündi, kui see toimus pärast söödakeelu jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

loomad on sündinud pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva või pärast viimast algupärast BSE juhtumit esindava looma sündi, kui see toimus pärast söödakeelu jõustumise kuupäeva.

C   JAGU

Import määratlemata BSE riskiga riigist või piirkonnast

Veiste importimise korral määratlemata BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:

| a) | riiki või piirkonda pole liigitatud määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikes 2 toodud kategooriasse või on liigitatud määratlemata BSE riskiga riikide või piirkondade hulka; |
| --- | --- |

a)

riiki või piirkonda pole liigitatud määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikes 2 toodud kategooriasse või on liigitatud määratlemata BSE riskiga riikide või piirkondade hulka;

| b) | loomad on identifitseeritud alalise identifitseerimissüsteemi abil, mis võimaldab kindlaks teha nende ema ja päritolukarja, ning loomad ei kuulu II lisa C peatüki II osa punkti 4 alapunkti b alapunktis iv kirjeldatud nakatunud veiste hulka; |
| --- | --- |

b)

loomad on identifitseeritud alalise identifitseerimissüsteemi abil, mis võimaldab kindlaks teha nende ema ja päritolukarja, ning loomad ei kuulu II lisa C peatüki II osa punkti 4 alapunkti b alapunktis iv kirjeldatud nakatunud veiste hulka;

| c) | loomad on sündinud vähemalt kaks aastat pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva või pärast viimast algupärast BSE juhtumit esindava looma sündi, kui see toimus pärast söödakeelu jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

loomad on sündinud vähemalt kaks aastat pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva või pärast viimast algupärast BSE juhtumit esindava looma sündi, kui see toimus pärast söödakeelu jõustumise kuupäeva.

C   PEATÜKK

Veistelt, lammastelt või kitsedelt saadud loomsete saaduste import

A   JAGU

Tooted

Järgnevalt loetletud järgmiste veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste suhtes, mis on määratletud Euroopa parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004, (7) kohaldatakse B, C ja D jaos kehtestatud tingimusi sõltuvalt päritoluriigi BSE riski kategooriast:

7

| — | värske liha; |
| --- | --- |

—

värske liha;

| — | hakkliha ja lihavalmistised; |
| --- | --- |

—

hakkliha ja lihavalmistised;

| — | lihatooted; |
| --- | --- |

—

lihatooted;

| — | sulatatud rasvad; |
| --- | --- |

—

sulatatud rasvad;

| — | kõrned ja |
| --- | --- |

—

kõrned ja

| — | želatiin. |
| --- | --- |

—

želatiin.

B   JAGU

Import väheolulise BSE riskiga riigist või piirkonnast

A jaos osutatud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste importimise korral väheolulise BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:

| a) | riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka; |
| --- | --- |

a)

riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka;

| b) | veised, lambad ja kitsed, kellelt saadused pärinevad, on sündinud, kasvatatud ja tapetud väheolulise BSE riskiga riigis ning on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli; |
| --- | --- |

b)

veised, lambad ja kitsed, kellelt saadused pärinevad, on sündinud, kasvatatud ja tapetud väheolulise BSE riskiga riigis ning on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli;

| c) | juhul kui riigis või piirkonnas on esinenud algupäraseid BSE juhtumeid:






  i) | loomad on sündinud pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva; või |
| --- | --- | --- |

c)

juhul kui riigis või piirkonnas on esinenud algupäraseid BSE juhtumeid:

i)

loomad on sündinud pärast mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejatele söötmise keelu jõustumise kuupäeva; või

| ii) | veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsed saadused ei sisalda ega ole saadud määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas sätestatud määratletud riskiteguriga materjalist ega veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist. |
| --- | --- |

ii)

veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsed saadused ei sisalda ega ole saadud määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas sätestatud määratletud riskiteguriga materjalist ega veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist.

C   JAGU

Import kontrollitud BSE riskiga riigist või piirkonnast

| 1. | A jaos osutatud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste importimise korral kontrollitud BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:






  a) | riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud kontrollitud BSE riskiga riikide või piirkondade hulka; |
| --- | --- | --- |

1.

A jaos osutatud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste importimise korral kontrollitud BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:

a)

riik või piirkond on vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 liigitatud kontrollitud BSE riskiga riikide või piirkondade hulka;

| b) | veised, lambad ja kitsed, kellelt saadused pärinevad, on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli; |
| --- | --- |

b)

veised, lambad ja kitsed, kellelt saadused pärinevad, on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli;

| c) | veised, lambad ja kitsed, kellelt ekspordiks ettenähtud saadused pärinevad, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga; |
| --- | --- |

c)

veised, lambad ja kitsed, kellelt ekspordiks ettenähtud saadused pärinevad, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga;

| d) | veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsed saadused ei sisalda ega ole saadud määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas sätestatud määratletud riskiteguriga materjalist ega veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist. |
| --- | --- |

d)

veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsed saadused ei sisalda ega ole saadud määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas sätestatud määratletud riskiteguriga materjalist ega veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist.

| 2. | Erandina punkti 1 alapunktist d võib importida rümpasid, poolrümpasid või mitte rohkem kui kolmeks lõigatud poolrümpasid, samuti veerandrümpasid, mis ei sisalda muud määratletud riskiteguriga materjali peale selgroo, sealhulgas spinaalganglion. |
| --- | --- |

2.

Erandina punkti 1 alapunktist d võib importida rümpasid, poolrümpasid või mitte rohkem kui kolmeks lõigatud poolrümpasid, samuti veerandrümpasid, mis ei sisalda muud määratletud riskiteguriga materjali peale selgroo, sealhulgas spinaalganglion.

| 3. | Kui selgroo eemaldamine pole vajalik, identifitseeritakse selgroogu sisaldavad veiserümbad või rümbalõiked sinise joone abil määruse (EÜ) nr 1760/2000 kohasel märgisel. |
| --- | --- |

3.

Kui selgroo eemaldamine pole vajalik, identifitseeritakse selgroogu sisaldavad veiserümbad või rümbalõiked sinise joone abil määruse (EÜ) nr 1760/2000 kohasel märgisel.

| 4. | Impordi puhul lisatakse teave selgroo eemaldamist vajavate ja mittevajavate veiserümpade või rümbalõigete arvu kohta dokumendile, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 136/2004 artikli 2 lõikes 1. |
| --- | --- |

4.

Impordi puhul lisatakse teave selgroo eemaldamist vajavate ja mittevajavate veiserümpade või rümbalõigete arvu kohta dokumendile, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 136/2004 artikli 2 lõikes 1.

D   JAGU

Import määratlemata BSE riskiga riigist või piirkonnast

| 1. | A jaos osutatud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste importimise korral määratlemata BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:






  a) | veistele, lammastele ja kitsedele, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole kunagi söödetud mäletsejalistelt pärit liha-kondijahu ega kõrneid ning need loomad on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli; |
| --- | --- | --- |

1.

A jaos osutatud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste importimise korral määratlemata BSE riskiga riigist või piirkonnast tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:

a)

veistele, lammastele ja kitsedele, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole kunagi söödetud mäletsejalistelt pärit liha-kondijahu ega kõrneid ning need loomad on läbinud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli;

| b) | veised, lambad ja kitsed, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga; |
| --- | --- |

b)

veised, lambad ja kitsed, kellelt loomsed saadused pärinevad, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga;

| c) | veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärinevad tooted ei ole saadud:






  i) | V lisas loetletud määratletud riskiteguriga materjalist; |
| --- | --- | --- |

c)

veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärinevad tooted ei ole saadud:

i)

V lisas loetletud määratletud riskiteguriga materjalist;

| ii) | luude eemaldamise käigus kahjustatud närvi- ja lümfikoest; |
| --- | --- |

ii)

luude eemaldamise käigus kahjustatud närvi- ja lümfikoest;

| iii) | veiste, lammaste ja kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist. |
| --- | --- |

iii)

veiste, lammaste ja kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist.

| 2. | Erandina punkti 1 alapunktist c võib importida rümpasid, poolrümpasid või mitte rohkem kui kolmeks lõigatud poolrümpasid, samuti veerandrümpasid, mis ei sisalda muud määratletud riskiteguriga materjali peale selgroo, sealhulgas spinaalganglion. |
| --- | --- |

2.

Erandina punkti 1 alapunktist c võib importida rümpasid, poolrümpasid või mitte rohkem kui kolmeks lõigatud poolrümpasid, samuti veerandrümpasid, mis ei sisalda muud määratletud riskiteguriga materjali peale selgroo, sealhulgas spinaalganglion.

| 3. | Kui selgroo eemaldamine pole vajalik, identifitseeritakse selgroogu sisaldavad veiserümbad või rümbalõiked selgelt nähtava sinise joone abil määruse (EÜ) nr 1760/2000 kohasel märgisel. |
| --- | --- |

3.

Kui selgroo eemaldamine pole vajalik, identifitseeritakse selgroogu sisaldavad veiserümbad või rümbalõiked selgelt nähtava sinise joone abil määruse (EÜ) nr 1760/2000 kohasel märgisel.

| 4. | Impordi puhul lisatakse täiendav teave selgroo eemaldamist vajavate ja mittevajavate veiserümpade või rümbalõigete arvu kohta dokumendile, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 136/2004 artikli 2 lõikes 1. |
| --- | --- |

4.

Impordi puhul lisatakse täiendav teave selgroo eemaldamist vajavate ja mittevajavate veiserümpade või rümbalõigete arvu kohta dokumendile, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 136/2004 artikli 2 lõikes 1.

D   PEATÜKK

Veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ja neist nende töötlemise teel valmistatud toodete import

A   JAGU

Loomsed kõrvalsaadused

Käesolevat peatükki kohaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002 järgmiste veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ja nende töötlemise teel valmistatud toodete suhtes:

| — | sulatatud rasvad; |
| --- | --- |

—

sulatatud rasvad;

| — | lemmikloomatoit; |
| --- | --- |

—

lemmikloomatoit;

| — | veretooted; |
| --- | --- |

—

veretooted;

| — | töödeldud loomsed valgud; |
| --- | --- |

—

töödeldud loomsed valgud;

| — | kondid ja kontidest valmistatud tooted; |
| --- | --- |

—

kondid ja kontidest valmistatud tooted;

| — | 3. kategooria materjal ja |
| --- | --- |

—

3. kategooria materjal ja

| — | želatiin. |
| --- | --- |

—

želatiin.

B   JAGU

A jaos osutatud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemise teel saadud toodete impordi korral tuleb esitada veterinaartõend, milles tõendatakse, et:

| a) | loomne kõrvalsaadus ei sisalda ega ole saadud V lisas sätestatud määratletud riskiteguriga materjalist ega veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist; |
| --- | --- |

a)

loomne kõrvalsaadus ei sisalda ega ole saadud V lisas sätestatud määratletud riskiteguriga materjalist ega veiste, lammaste või kitsede kontidest mehhaaniliselt eraldatud lihamassist;

| b) | loomi, kellelt selline loomne kõrvalsaadus pärineb, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga,
  või |
| --- | --- |

b)

loomi, kellelt selline loomne kõrvalsaadus pärineb, ei ole tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud vigastamise teel pärast kesknärvisüsteemikudede tuimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga,

või

| c) | loomne kõrvalsaadus ei ole saadud muust veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud materjalist, kui see, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud riigis või piirkonnas, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 on liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka, ega sisalda sellist materjali. |
| --- | --- |

c)

loomne kõrvalsaadus ei ole saadud muust veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud materjalist, kui see, mis on saadud loomadelt, kes on sündinud, kasvatatud ja tapetud riigis või piirkonnas, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikele 2 on liigitatud väheolulise BSE riskiga riikide või piirkondade hulka, ega sisalda sellist materjali.

| c) | F peatükk asendatakse järgmisega:
  „F   PEATÜKK
  Tehistingimustes peetavatelt ja looduslikelt hirvlastelt saadud loomsete saaduste import






  1. | Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 määratletud tehistingimustes peetavatelt hirvlastelt pärinevat värsket liha, hakkliha, lihavalmistisi ja lihatooteid imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:
  „See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb tehistingimustes peetavatelt hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad karjast, kus on kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemine või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.” |
| --- | --- | --- |

c)

F peatükk asendatakse järgmisega:

„F   PEATÜKK

Tehistingimustes peetavatelt ja looduslikelt hirvlastelt saadud loomsete saaduste import

1.

Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 määratletud tehistingimustes peetavatelt hirvlastelt pärinevat värsket liha, hakkliha, lihavalmistisi ja lihatooteid imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:

„See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb tehistingimustes peetavatelt hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad karjast, kus on kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemine või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.”

| 2. | Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 määratletud looduslikelt hirvlastelt pärinevat värsket liha, hakkliha, lihavalmistisi ja lihatooteid imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:
  „See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb looduslikelt hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad piirkonnast, kus on kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemine või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.” ”; |
| --- | --- |

2.

Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 määratletud looduslikelt hirvlastelt pärinevat värsket liha, hakkliha, lihavalmistisi ja lihatooteid imporditakse ühendusse Kanadast või Ameerika Ühendriikidest, siis peab tervisesertifikaadiga kaasnema tootjamaa pädeva asutuse poolt allkirjastatud deklaratsioon, mille sõnastus on järgmine:

„See toode sisaldab liha või on saadud ainult lihast, välja arvatud rups ja seljaaju, mis pärineb looduslikelt hirvlastelt, keda on uuritud kroonilise kõhnumistõve (CWD) suhtes histopatoloogiliselt, immunohistokeemiliselt või muul pädeva asutuse poolt heakskiidetud diagnostilisel viisil negatiivsete tulemustega ja ei pärine loomadelt, kes tulevad piirkonnast, kus on kinnitatud kroonilise kõhnumistõve esinemine või kus selle esinemist ametlikult kahtlustatakse.” ”;

| d) | G peatükk jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

G peatükk jäetakse välja.

| 6) | XI lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

XI lisa jäetakse välja.

---

(1)  Kontroll-levimust kasutatakse selleks, et määrata kindlaks kontrollvaatluse ulatus, mida väljendatakse punktide sihtarvus. Kui tegelik levimus on suurem kui valikut iseloomustav kontroll-levimus, siis on väga tõenäoline, et vaatluse käigus tehakse kindlaks haiguse esinemine.

1

(2)  Korraliselt tapetud üle 36 kuu vanused loomad.

2

(3)  Põllumajandusettevõttes, veo ajal või tapamajas surnult või tapetult leitud üle 30 kuu vanused loomad (lõpnud loomad).

3

(4)  Ambulatoorsel ravil mitteolevad, lamavad, haigestunud üle 30 kuu vanused loomad, kes ei suuda ilma kõrvalise abita tõusta ega kõndida; hädatapmisele või tapaeelsesse kontrolli saadetud üle 30 kuu vanused loomad (hädatapetud loomad).

4

(5)  BSE-le vastavate käitumuslike või kliiniliste tunnustega üle 30 kuu vanused loomad (kliiniliste tunnuste kahtlusega loomad).

5

(6)  ELT L 21, 28.1.2004, lk 11.”

6

(7)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Parandatud väljaandes ELT L 226, 25.6.2004, lk 22.”

7

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. juuni 2007,

millega muudetakse otsust 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad

(2007/438/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 15. septembri 2006. aasta otsust 2006/683/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu nõukogu kodukord, (1) eriti selle artiklit 24,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusele 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (2) lisatud Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjade 1. ja 2. liites on loetelu liikmesriikide julgeolekuasutustest (National Security Authorities) ning tabel vastavate riigisiseste salastatuse tasemete võrdluste kohta. Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjade 1. ja 2. liidet muudeti viimati nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsusega 2005/571/EÜ, millega muudetakse otsust 2001/264/EÜ. (3) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusele 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (2) lisatud Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjade 1. ja 2. liites on loetelu liikmesriikide julgeolekuasutustest (National Security Authorities) ning tabel vastavate riigisiseste salastatuse tasemete võrdluste kohta. Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjade 1. ja 2. liidet muudeti viimati nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsusega 2005/571/EÜ, millega muudetakse otsust 2001/264/EÜ. (3)

| (2) | 25. aprillil 2005. aastal kirjutasid Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia alla 1. jaanuaril 2007 jõustunud lepingule, mis käsitleb nende ühinemist Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(2)

25. aprillil 2005. aastal kirjutasid Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia alla 1. jaanuaril 2007 jõustunud lepingule, mis käsitleb nende ühinemist Euroopa Liiduga.

| (3) | Vastavalt otsuse 2001/264/EÜ artikli 2 lõikele 2 peavad liikmesriigid riigid võtma asjakohased meetmed, et tagada nõukogu julgeolekueeskirjade järgimine ELi salastatud teabe käitlemisel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt otsuse 2001/264/EÜ artikli 2 lõikele 2 peavad liikmesriigid riigid võtma asjakohased meetmed, et tagada nõukogu julgeolekueeskirjade järgimine ELi salastatud teabe käitlemisel.

| (4) | Selleks et võtta põhjenduses 1 osutatud liidetes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist, on vaja otsust 2001/264/EÜ tehnilistel põhjustel muuta, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võtta põhjenduses 1 osutatud liidetes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist, on vaja otsust 2001/264/EÜ tehnilistel põhjustel muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/264/EÜ 1. ja 2. liide asendatakse käesoleva otsuse lisas toodud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 18. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  ELT L 285, 16.10.2006, lk 47. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/4/EÜ, Euratom (ELT L 1, 4.1.2007, lk 9).

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/952/EÜ (ELT L 346, 29.12.2005, lk 18).

2

(3)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 31.

3

---

LISA

1. liide

Riigisiseste julgeolekuasutuste nimekiri

BELGIA

| Nationale veiligheidsoverheid/ |
| --- |
| Autorité nationale de sécurité |
| FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking/SPF affaires étrangères, commerce extérieur et coopération au développement |
| Karmelietenstraat 15/Rue des Petits Carmes 15 |
| B-1000 Brussel/B-1000 Bruxelles |
| Tel. secretariaat/secrétariat: (32-2) 501 45 42 |
| Fax (32-2) 501 45 96 |

Nationale veiligheidsoverheid/

Autorité nationale de sécurité

FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking/SPF affaires étrangères, commerce extérieur et coopération au développement

Karmelietenstraat 15/Rue des Petits Carmes 15

B-1000 Brussel/B-1000 Bruxelles

Tel. secretariaat/secrétariat: (32-2) 501 45 42

Fax (32-2) 501 45 96

BULGAARIA

| Държавна комисия по сигурността на информацията |
| --- |
| ул. Ангел Кънчев 1 |
| София 1000 |
| България |
| Телефон: (359-2) 921 59 11 |
| Факс: (359-2) 987 37 50 |

Държавна комисия по сигурността на информацията

ул. Ангел Кънчев 1

София 1000

България

Телефон: (359-2) 921 59 11

Факс: (359-2) 987 37 50

| State Commission on Information Security |
| --- |
| 1 Angel Kanchev Str. |
| BG-1000 Sofia |
| Телефон: (359-2) 921 59 11 |
| Факс: (359-2) 987 37 50 |

State Commission on Information Security

1 Angel Kanchev Str.

BG-1000 Sofia

Телефон: (359-2) 921 59 11

Факс: (359-2) 987 37 50

TŠEHHI VABARIIK

| Národní bezpečnostní úřad |
| --- |
| (National Security Authority) |
| Na Popelce 2/16 |
| CZ-150 06 Praha 56 |
| Tel.: (420) 257 28 33 35 |
| Fax: (420) 257 28 31 10 |

Národní bezpečnostní úřad

(National Security Authority)

Na Popelce 2/16

CZ-150 06 Praha 56

Tel.: (420) 257 28 33 35

Fax: (420) 257 28 31 10

TAANI

| Politiets Efterretningstjeneste |
| --- |
| Klausdalsbrovej 1 |
| DK-2860 Søborg |
| Telefon (45) 33 14 88 88 |
| Fax (45) 33 43 01 90 |

Politiets Efterretningstjeneste

Klausdalsbrovej 1

DK-2860 Søborg

Telefon (45) 33 14 88 88

Fax (45) 33 43 01 90

| Forsvarets Efterretningstjeneste |
| --- |
| Kastellet 30 |
| DK-2100 København Ø |
| Telefon (45) 33 32 55 66 |
| Fax (45) 33 93 13 20 |

Forsvarets Efterretningstjeneste

Kastellet 30

DK-2100 København Ø

Telefon (45) 33 32 55 66

Fax (45) 33 93 13 20

SAKSAMAA

| Bundesministerium des Innern |
| --- |
| Referat IS 4 |
| Alt-Moabit 101 D |
| D-11014 Berlin |
| Telefon (49-1) 88 86 81 15 26 |
| Fax (49-1) 888 68 15 15 26 |

Bundesministerium des Innern

Referat IS 4

Alt-Moabit 101 D

D-11014 Berlin

Telefon (49-1) 88 86 81 15 26

Fax (49-1) 888 68 15 15 26

EESTI

| Estonian National Security Authority |
| --- |
| Security Department |
| Ministry of Defence of the Republic of Estonia |
| Sakala 1 |
| EE-15094 Tallinn |
| Tel: + 372/7170 077, + 372/7170 030 |
| Faks: + 372/7170 213 |

Estonian National Security Authority

Security Department

Ministry of Defence of the Republic of Estonia

Sakala 1

EE-15094 Tallinn

Tel: + 372/7170 077, + 372/7170 030

Faks: + 372/7170 213

KREEKA

| Γενικό Επιτελείο Εθνικής Αμύνης (ΓΕΕΘΑ) |
| --- |
| Διακλαδική Διεύθυνση Στρατιωτικών Πληροφοριών (ΔΔΣΠ) |
| Διεύθυνση Ασφαλείας και Αντιπληροφοριών |
| ΣΤΓ 1020 |
| Χολαργός — Αθήνα |
| Ελλάδα |
| Τηλέφωνα: | (30-210) 657 20 09 (ώρες γραφείου)
  (30-210) 657 20 10 (ώρες γραφείου) |
| Φαξ | (30-210) 642 64 32
  (30-210) 652 76 12 |

Γενικό Επιτελείο Εθνικής Αμύνης (ΓΕΕΘΑ)

Διακλαδική Διεύθυνση Στρατιωτικών Πληροφοριών (ΔΔΣΠ)

Διεύθυνση Ασφαλείας και Αντιπληροφοριών

ΣΤΓ 1020

Χολαργός — Αθήνα

Ελλάδα

Τηλέφωνα:

(30-210) 657 20 09 (ώρες γραφείου)

(30-210) 657 20 10 (ώρες γραφείου)

Φαξ

(30-210) 642 64 32

(30-210) 652 76 12

| Hellenic National Defence General Staff (HNDGS) |
| --- |
| Military Intelligence Sectoral Directorate |
| Security Counterintelligence Directorate |
| GR-STG 1020 |
| Holargos — Athens |
| Τηλέφωνα: | (30-210) 657 20 09 (ώρες γραφείου)
  (30-210) 657 20 10 (ώρες γραφείου) |
| Φαξ | (30-210) 642 64 32
  (30-210) 652 76 12 |

Hellenic National Defence General Staff (HNDGS)

Military Intelligence Sectoral Directorate

Security Counterintelligence Directorate

GR-STG 1020

Holargos — Athens

Τηλέφωνα:

(30-210) 657 20 09 (ώρες γραφείου)

(30-210) 657 20 10 (ώρες γραφείου)

Φαξ

(30-210) 642 64 32

(30-210) 652 76 12

HISPAANIA

| Autoridad Nacional de Seguridad |
| --- |
| Oficina Nacional de Seguridad |
| Avenida Padre Huidobro s/n |
| Carretera Nacional Radial VI, km 8,5 |
| E-28023 Madrid |
| Tel. | (34) 913 72 57 07
  (34) 913 72 50 27 |

Autoridad Nacional de Seguridad

Oficina Nacional de Seguridad

Avenida Padre Huidobro s/n

Carretera Nacional Radial VI, km 8,5

E-28023 Madrid

Tel.

(34) 913 72 57 07

(34) 913 72 50 27

Fax (34) 913 72 58 08

PRANTSUSMAA

| Secrétariat général de la défense nationale |
| --- |
| Service de sécurité de défense (SGDN/SSD) |
| 51, boulevard de la Tour-Maubourg |
| F-75700 Paris 07 SP |
| Tél. (33) 171 75 81 77 |
| Fax (33) 171 75 82 00 |

Secrétariat général de la défense nationale

Service de sécurité de défense (SGDN/SSD)

51, boulevard de la Tour-Maubourg

F-75700 Paris 07 SP

Tél. (33) 171 75 81 77

Fax (33) 171 75 82 00

IIRIMAA

| National Security Authority |
| --- |
| Department of Foreign Affairs |
| 80 St Stephens Green |
| Dublin 2 |
| Telephone: + 353-1-478 08 22 |
| Fax + 353-1-478 14 84 |

National Security Authority

Department of Foreign Affairs

80 St Stephens Green

Dublin 2

Telephone: + 353-1-478 08 22

Fax + 353-1-478 14 84

ITAALIA

| Presidenza del Consiglio dei Ministri |
| --- |
| Autorità Nazionale per la Sicurezza |
| Cesis III Reparto (UCSi) |
| Via di Santa Susanna, 15 |
| I-1187 Roma |
| Tel. (39) 06 61 17 42 66 |
| Fax (39) 06 488 52 73 |

Presidenza del Consiglio dei Ministri

Autorità Nazionale per la Sicurezza

Cesis III Reparto (UCSi)

Via di Santa Susanna, 15

I-1187 Roma

Tel. (39) 06 61 17 42 66

Fax (39) 06 488 52 73

KÜPROS

| Υπουργείο Άμυνας |
| --- |
| Στρατιωτικό Επιτελείο του Υπουργού |
| Εθνική Αρχή Ασφάλειας (ΕΑΑ) |
| Υπουργείο Άμυνας |
| Λεωφόρος Εμμανουήλ Ροΐδη 4 |
| 1432 Λευκωσία |
| Κύπρος |
| Τηλέφωνα: (357-22) 80 75 69, (357-22) 80 76 43, (357-22) 80 77 64, (357) 99 35 80 00 |
| Φαξ (357-22) 30 23 51 |

Υπουργείο Άμυνας

Στρατιωτικό Επιτελείο του Υπουργού

Εθνική Αρχή Ασφάλειας (ΕΑΑ)

Υπουργείο Άμυνας

Λεωφόρος Εμμανουήλ Ροΐδη 4

1432 Λευκωσία

Κύπρος

Τηλέφωνα: (357-22) 80 75 69, (357-22) 80 76 43, (357-22) 80 77 64, (357) 99 35 80 00

Φαξ (357-22) 30 23 51

| Ministry of Defence |
| --- |
| Minister’s Military Staff |
| National Security Authority (NSA) |
| 4 Emanuel Roidi street |
| CY-1432 Nicosia |
| Τηλέφωνα: (357-22) 80 75 69, (357-22) 80 76 43, (357-22) 80 77 64, (357) 99 35 80 00 |
| Φαξ (357-22) 30 23 51 |

Ministry of Defence

Minister’s Military Staff

National Security Authority (NSA)

4 Emanuel Roidi street

CY-1432 Nicosia

Τηλέφωνα: (357-22) 80 75 69, (357-22) 80 76 43, (357-22) 80 77 64, (357) 99 35 80 00

Φαξ (357-22) 30 23 51

LÄTI

| National Security Authority of Constitution Protection |
| --- |
| Bureau of the Republic of Latvia |
| Miera iela 85 A |
| LV-1001 Rīga |
| Tālrunis: (371) 702 54 18 |
| Fakss: (371) 702 54 54 |

National Security Authority of Constitution Protection

Bureau of the Republic of Latvia

Miera iela 85 A

LV-1001 Rīga

Tālrunis: (371) 702 54 18

Fakss: (371) 702 54 54

LEEDU

| National Security Authority of the Republic of Lithuania |
| --- |
| Gedimino pr. 40/1 LTL-2600 Vilnius |
| Telefonas: (370) 5 266 32 05 |
| Faksas: (370) 5 266 32 00 |

National Security Authority of the Republic of Lithuania

Gedimino pr. 40/1 LTL-2600 Vilnius

Telefonas: (370) 5 266 32 05

Faksas: (370) 5 266 32 00

LUKSEMBURG

| Autorité nationale de sécurité |
| --- |
| Boîte postale 2379 |
| L-1023 Luxembourg |
| Tél. | (352) 47 82 210 central
  (352) 47 82 253 direct |

Autorité nationale de sécurité

Boîte postale 2379

L-1023 Luxembourg

Tél.

(352) 47 82 210 central

(352) 47 82 253 direct

Fax (352) 47 82 243

UNGARI

| Nemzeti Biztonsági Felügyelet |
| --- |
| Pf.: 2 |
| H-1357 Budapest |
| Telefon: (36-1) 346 96 52 |
| Fax: (36-1) 346 96 58 |

Nemzeti Biztonsági Felügyelet

Pf.: 2

H-1357 Budapest

Telefon: (36-1) 346 96 52

Fax: (36-1) 346 96 58

MALTA

| Ministeru tal-Ġustizzja u l-Affarijiet Interni |
| --- |
| P.O. Box 146 |
| MT-Valletta |
| Telefown: + 356/21 24 98 44 |
| Fax + 356/25 69 53 21 |

Ministeru tal-Ġustizzja u l-Affarijiet Interni

P.O. Box 146

MT-Valletta

Telefown: + 356/21 24 98 44

Fax + 356/25 69 53 21

MADALMAAD

| Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties |
| --- |
| Postbus 20010 |
| NL-2500 EA Den Haag |
| Telefoon: + 31/70/320 44 00 |
| Fax 31/70/320 07 33 |

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties

Postbus 20010

NL-2500 EA Den Haag

Telefoon: + 31/70/320 44 00

Fax 31/70/320 07 33

| Ministerie van Defensie |
| --- |
| Beveiligingsautoriteit |
| Postbus 20701 |
| NL-2500 ES Den Haag |
| Telefoon: + 31/70/318 70 60 |
| Fax 31/70/318 75 22 |

Ministerie van Defensie

Beveiligingsautoriteit

Postbus 20701

NL-2500 ES Den Haag

Telefoon: + 31/70/318 70 60

Fax 31/70/318 75 22

AUSTRIA

| Informationssicherheitskommission |
| --- |
| Bundeskanzleramt |
| Ballhausplatz 2 |
| A-1014 Wien |
| Telefon (43-1) 531 15 25 94 |
| Fax (43-1) 531 15 26 15 |

Informationssicherheitskommission

Bundeskanzleramt

Ballhausplatz 2

A-1014 Wien

Telefon (43-1) 531 15 25 94

Fax (43-1) 531 15 26 15

POOLA

| Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego – ABW |
| --- |
| Departament Ochrony Informacji Niejawnych |
| ul. Rakowiecka 2 A |
| 00-993 Warszawa |
| Polska |
| Tel.: (48-22) 585 73 60 |
| Faks: (48-22) 585 85 09 |

Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego – ABW

Departament Ochrony Informacji Niejawnych

ul. Rakowiecka 2 A

00-993 Warszawa

Polska

Tel.: (48-22) 585 73 60

Faks: (48-22) 585 85 09

| Służba Kontrwywiadu Wojskowego |
| --- |
| Biuro Ochrony Informacji Niejawnych |
| ul. Oczki 1 |
| 02-007 Warszawa |
| Polska |
| Tel.: (48-22) 684 12 47 |
| Faks: (48-22) 684 10 76 |

Służba Kontrwywiadu Wojskowego

Biuro Ochrony Informacji Niejawnych

ul. Oczki 1

02-007 Warszawa

Polska

Tel.: (48-22) 684 12 47

Faks: (48-22) 684 10 76

PORTUGAL

| Presidência do Conselho de Ministros |
| --- |
| Autoridade Nacional de Segurança |
| Avenida Ilha da Madeira, 1 |
| P-1400-204 Lisboa |
| Tel.: (+351) 21 301 17 10 |
| Fax: (+351) 21 303 17 11 |

Presidência do Conselho de Ministros

Autoridade Nacional de Segurança

Avenida Ilha da Madeira, 1

P-1400-204 Lisboa

Tel.: (+351) 21 301 17 10

Fax: (+351) 21 303 17 11

RUMEENIA

| Romanian ANS – ORNISS |
| --- |
| Strada Mureș nr. 4 |
| RO-012275 București |
| Telefon: (40-21) 224 58 30 |
| Fax: (40-21) 224 07 14 |

Romanian ANS – ORNISS

Strada Mureș nr. 4

RO-012275 București

Telefon: (40-21) 224 58 30

Fax: (40-21) 224 07 14

SLOVEENIA

| Urad Vlade RS za varovanje tajnih podatkov |
| --- |
| Gregorčičeva 27 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel. (386-1) 478 13 90 |
| Faks (386-1) 478 13 99 |

Urad Vlade RS za varovanje tajnih podatkov

Gregorčičeva 27

SI-1000 Ljubljana

Tel. (386-1) 478 13 90

Faks (386-1) 478 13 99

SLOVAKKIA

| Národný bezpečnostný úrad |
| --- |
| (National Security Authority) |
| Budatínska 30 |
| P.O. Box 16 |
| 850 07 Bratislava 57 |
| Slovenská republika |
| Tel.: (421-2) 68 69 23 14 |
| Fax: (421-2) 63 82 40 05 |

Národný bezpečnostný úrad

(National Security Authority)

Budatínska 30

P.O. Box 16

850 07 Bratislava 57

Slovenská republika

Tel.: (421-2) 68 69 23 14

Fax: (421-2) 63 82 40 05

SOOME

| Kansallinen turvallisuusviranomainen |
| --- |
| Ulkoasiainministeriö/Turvallisuusyksikkö |
| Kanavakatu 3 A |
| PL 176 |
| FI-00161 Helsinki |
| P. (358-9) 16 05 55 10 |
| F. (358-9) 16 05 55 16 |

Kansallinen turvallisuusviranomainen

Ulkoasiainministeriö/Turvallisuusyksikkö

Kanavakatu 3 A

PL 176

FI-00161 Helsinki

P. (358-9) 16 05 55 10

F. (358-9) 16 05 55 16

ROOTSI

| Utrikesdepartementet |
| --- |
| SSSB |
| S-103 39 Stockholm |
| Telefon (46-8) 405 54 44 |
| Fax (46-8) 723 11 76 |

Utrikesdepartementet

SSSB

S-103 39 Stockholm

Telefon (46-8) 405 54 44

Fax (46-8) 723 11 76

ÜHENDKUNINGRIIK

| UK National Security Authority |
| --- |
| PO Box 49359 |
| GB-London SW1P 1LU |
| Telephone: + 44-020 7930 8768 |
| Fax + 44-020 7821 8604 |

UK National Security Authority

PO Box 49359

GB-London SW1P 1LU

Telephone: + 44-020 7930 8768

Fax + 44-020 7821 8604

2. liide

Salastatuse tasemete võrdlus

| EUROOPA LIIDU SALASTATUSE TASE | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE | CONFIDENTIEL UE | RESTREINT UE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte Verspreiding |
| Bulgaaria | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |
| Tšehhi Vabariik | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Taani | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Saksamaa | Streng geheim | Geheim | VS (1) — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Eesti | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Kreeka | Άκρως Απόρρητο
  Abr: ΑΑΠ | Απόρρητο
  Abr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό
  Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης
  Abr: (ΠΧ) |
| Hispaania | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Prantsusmaa | Très Secret Défense (2) | Secret Défense | Confidentiel Défense | Néant (3) |
| Iirimaa | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| Itaalia | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Küpros | Άκρως Απόρρητο
  Αbr: (AΑΠ) | Απόρρητο
  Αbr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό
  Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης
  Αbr: (ΠΧ) |
| Läti | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Leedu | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luksemburg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |
| Ungari | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Madalmaad | STG Zeer Geheim | STG Geheim | STG Confidentieel | Departementaalvertrouwelijk |
| Austria | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Poola | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Rumeenia | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Sloveenia | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovakkia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Soome | ERITTÄIN SALAINEN | SALAINEN | LUOTTAMUKSELLINEN | KÄYTTÖ RAJOITETTU |
| Rootsi | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Ühendkuningriik | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| |
| NATO salastatuse tase | Cosmic Top Secret | NATO Secret | NATO Confidential | NATO Restricted |
| WEU salastatuse tase | Focal Top Secret | WEU Secret | WEU Confidential | WEU Restricted |

EUROOPA LIIDU SALASTATUSE TASE

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE

CONFIDENTIEL UE

RESTREINT UE

Belgia

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte Verspreiding

Bulgaaria

Cтpoгo ceкретно

Ceкретно

Поверително

За служебно ползване

Tšehhi Vabariik

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Taani

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Saksamaa

Streng geheim

Geheim

VS (1) — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Eesti

Täiesti salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Kreeka

Άκρως Απόρρητο

Abr: ΑΑΠ

Απόρρητο

Abr: (ΑΠ)

Εμπιστευτικό

Αbr: (ΕΜ)

Περιορισμένης Χρήσης

Abr: (ΠΧ)

Hispaania

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Prantsusmaa

Très Secret Défense (2)

Secret Défense

Confidentiel Défense

Néant (3)

Iirimaa

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

Itaalia

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Küpros

Άκρως Απόρρητο

Αbr: (AΑΠ)

Απόρρητο

Αbr: (ΑΠ)

Εμπιστευτικό

Αbr: (ΕΜ)

Περιορισμένης Χρήσης

Αbr: (ΠΧ)

Läti

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Leedu

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luksemburg

Très Secret Lux

Secret Lux

Confidentiel Lux

Restreint Lux

Ungari

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Madalmaad

STG Zeer Geheim

STG Geheim

STG Confidentieel

Departementaalvertrouwelijk

Austria

Streng Geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Poola

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugal

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Rumeenia

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Sloveenia

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovakkia

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Soome

ERITTÄIN SALAINEN

SALAINEN

LUOTTAMUKSELLINEN

KÄYTTÖ RAJOITETTU

Rootsi

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Ühendkuningriik

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

NATO salastatuse tase

Cosmic Top Secret

NATO Secret

NATO Confidential

NATO Restricted

WEU salastatuse tase

Focal Top Secret

WEU Secret

WEU Confidential

WEU Restricted

---

(1)  Saksamaa: VS = Verschlusssache

1

(2)  Prantsusmaa: salastatuse taset „Très Secret Défense”, mis hõlmab valitsuse prioriteetseid küsimusi, võib muuta ainult peaministri loal.

2

(3)  Prantsusmaa ei kasuta oma siseriiklikus süsteemis salastatuse taset „DIFFUSION RESTREINTE”. Märgistust „RESTREINT UE” kandvaid dokumente menetleb ja kaitseb Prantsusmaa kooskõlas oma kehtivate siseriiklike õigus- ja haldusnormidega, mis ei ole nõukogu julgeolekueeskirjadest sugugi vähem ranged.

3

---

Komisjon

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/30

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuni 2007,

millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 2565 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/439/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, (1) eelkõige selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks.

| (2) | Komisjoni otsusega 2004/452/EÜ (3) on kehtestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2004/452/EÜ (3) on kehtestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil.

| (3) | Yorgi Ülikooli Atkinsoni humanitaar- ja kutseõppe teaduskonna sotsiaalteaduste osakonna Kanada uuringute õppetool (Ontario, Kanada) (The Kanada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University) loetakse nõutud tingimustele vastavaks asutuseks ja tuleks seega lisada komisjoni määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punkti c alusel asjaomasesse asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide nimekirja. |
| --- | --- |

(3)

Yorgi Ülikooli Atkinsoni humanitaar- ja kutseõppe teaduskonna sotsiaalteaduste osakonna Kanada uuringute õppetool (Ontario, Kanada) (The Kanada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University) loetakse nõutud tingimustele vastavaks asutuseks ja tuleks seega lisada komisjoni määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punkti c alusel asjaomasesse asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide nimekirja.

| (4) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/452/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3).

2

(3)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/229/EÜ (ELT L 99, 14.4.2007, lk 11).

3

---

LISA

„LISA

ASUTUSED, MILLE TEADLASTELE VÕIMALDATAKSE JUURDEPÄÄS KONFIDENTSIAALSETELE ANDMETELE TEADUSLIKUL EESMÄRGIL

Euroopa Keskpank

Hispaania Keskpank

Itaalia Keskpank

Cornelli Ülikool, (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

New Yorgi Ülikooli Baruchi kolledži politoloogia osakond (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Saksamaa Keskpank

Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tööhõive analüüsi üksus

Tel Avivi Ülikool (Iisrael)

Maailmapank

Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskus (Center of Health and Wellbeing – CHW), New Jersey, Ameerika Ühendriigid

Chicago Ülikool (University of Chicago – UofC), Illinois, Ameerika Ühendriigid

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)

Kanada statistikaameti pere- ja tööhõiveuuringute osakond (Family and Labour Studies Division of Statistics), Ottawa, Ontario, Kanada

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi ökonomeetria ja pettusevastase tegevuse statistikaalase toetuse üksus

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi Euroopa teadusruumi toetusüksus

Yorgi Ülikooli Atkinsoni humanitaar- ja kutseõppe teaduskonna sotsiaalteaduste osakonna Kanada uuringute õppetool (Ontario, Kanada) (The Kanada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York)”

---

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/32

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuni 2007,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/704/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustus, mille võtmiseks on tehtud ettepanek seoses Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate magneesiumtelliste importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

(2007/440/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) („algmäärus”), eriti selle artikleid 8 ja 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   OLEMASOLEVAD MEETMED

| (1) | Oktoobris 2005 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1659/2005 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(1)

Oktoobris 2005 kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1659/2005 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumtelliste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (2) | Komisjon kiitis otsusega 2005/704/EÜ (3) heaks äriühingu Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd. (edaspidi „äriühing”) pakutud hinnakohustuse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kiitis otsusega 2005/704/EÜ (3) heaks äriühingu Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd. (edaspidi „äriühing”) pakutud hinnakohustuse.

B.   HINNAKOHUSTUSE RIKKUMINE

1.   Hinnakohustus

a)   Äriühingu kohustused seoses hinnakohustusega

| (3) | Äriühing nõustus hinnakohustuse raames muu hulgas mitte müüma vaatlusalust toodet Euroopa Ühendusse hinnakohustuses kehtestatud teatavatest miinimumhindadest madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing nõustus hinnakohustuse raames muu hulgas mitte müüma vaatlusalust toodet Euroopa Ühendusse hinnakohustuses kehtestatud teatavatest miinimumhindadest madalama hinnaga.

| (4) | Samuti peab äriühing hinnakohustuse tingimuste kohaselt saatma komisjonile kvartaliaruannete vormis korrapäraselt üksikasjalikku teavet vaatlusaluse toote müügi kohta Euroopa Ühendusse. |
| --- | --- |

(4)

Samuti peab äriühing hinnakohustuse tingimuste kohaselt saatma komisjonile kvartaliaruannete vormis korrapäraselt üksikasjalikku teavet vaatlusaluse toote müügi kohta Euroopa Ühendusse.

| (5) | Hinnakohustusest kinnipidamise tagamiseks kohustus äriühing lubama ka kohapealseid kontrollkäike oma valdustesse, et kontrollida kvartaliaruannetes esitatud andmete täpsust ja õigsust, ning edastama komisjonile kogu vajamineva teabe. |
| --- | --- |

(5)

Hinnakohustusest kinnipidamise tagamiseks kohustus äriühing lubama ka kohapealseid kontrollkäike oma valdustesse, et kontrollida kvartaliaruannetes esitatud andmete täpsust ja õigsust, ning edastama komisjonile kogu vajamineva teabe.

b)   Muud hinnakohustuse sätted

| (6) | Hinnakohustuses on sätestatud, et Euroopa Komisjoni heakskiit hinnakohustusele rajaneb vastastikusel usaldusel, seepärast piisab Euroopa Komisjoniga sõlmitud usaldusliku suhte vähimastki rikkumisest, et komisjon hinnakohustuse koheselt tühistaks. |
| --- | --- |

(6)

Hinnakohustuses on sätestatud, et Euroopa Komisjoni heakskiit hinnakohustusele rajaneb vastastikusel usaldusel, seepärast piisab Euroopa Komisjoniga sõlmitud usaldusliku suhte vähimastki rikkumisest, et komisjon hinnakohustuse koheselt tühistaks.

| (7) | Samuti on hinnakohustuses sätestatud, et Euroopa Komisjon võib tühistada hinnakohustuse juhul, kui selle heakskiitmise ajal valitsenud olukorras, mille alusel heakskiitev otsus vastu võeti, toimuvad hinnakohustuse rakendamisperioodil mis tahes muutused. |
| --- | --- |

(7)

Samuti on hinnakohustuses sätestatud, et Euroopa Komisjon võib tühistada hinnakohustuse juhul, kui selle heakskiitmise ajal valitsenud olukorras, mille alusel heakskiitev otsus vastu võeti, toimuvad hinnakohustuse rakendamisperioodil mis tahes muutused.

2.   Kontrollkäik äriühingusse

| (8) | Eelnevaga seoses tehti äriühingu Hiina Rahvavabariigis asuvatesse valdustesse kontrollkäik. |
| --- | --- |

(8)

Eelnevaga seoses tehti äriühingu Hiina Rahvavabariigis asuvatesse valdustesse kontrollkäik.

| (9) | Kaks päeva enne kontrollkäiku esitas äriühing hinnakohustuse 2006. aasta teise ja kolmanda kvartali aruande läbivaadatud versioonid. Läbivaatamine hõlmas muu hulgas viie tehingu maksetähtaja pikendamist. Need maksetähtaja kohandused põhjustasidki hindade langemise alla minimaalset impordihinda. |
| --- | --- |

(9)

Kaks päeva enne kontrollkäiku esitas äriühing hinnakohustuse 2006. aasta teise ja kolmanda kvartali aruande läbivaadatud versioonid. Läbivaatamine hõlmas muu hulgas viie tehingu maksetähtaja pikendamist. Need maksetähtaja kohandused põhjustasidki hindade langemise alla minimaalset impordihinda.

| (10) | Lisaks tuvastati kontrollkäigul, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist toimusid Euroopa Ühendusega kauplemise struktuuris muutused. Olemasolevate meetmete kehtestamiseni viinud uurimisperioodil müüs äriühing ühendusse ainult vaatlusalust toodet. Pärast meetmete kehtestamist hakkas äriühing müüma ühenduse klientidele ka teisi tooteid. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks tuvastati kontrollkäigul, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist toimusid Euroopa Ühendusega kauplemise struktuuris muutused. Olemasolevate meetmete kehtestamiseni viinud uurimisperioodil müüs äriühing ühendusse ainult vaatlusalust toodet. Pärast meetmete kehtestamist hakkas äriühing müüma ühenduse klientidele ka teisi tooteid.

| (11) | Selline muutus kauplemise struktuuris mõjutab hinnakohustust, kuna sellega kaasneb tõsine ristkompenseerimise oht, s.t hinnakohustusega hõlmamata tooteid võidakse müüa kunstlikult madalate hindadega, et kompenseerida hinnakohustusega hõlmatud toote minimaalset impordihinda. |
| --- | --- |

(11)

Selline muutus kauplemise struktuuris mõjutab hinnakohustust, kuna sellega kaasneb tõsine ristkompenseerimise oht, s.t hinnakohustusega hõlmamata tooteid võidakse müüa kunstlikult madalate hindadega, et kompenseerida hinnakohustusega hõlmatud toote minimaalset impordihinda.

| (12) | Et tuvastada võimalikku kompenseerimist, paluti äriühingul esitada hinnakohustusega hõlmamata toote arvete koopiad, mis olid väljastatud teistele klientidele nii Euroopa Ühenduses kui ka väljaspool. |
| --- | --- |

(12)

Et tuvastada võimalikku kompenseerimist, paluti äriühingul esitada hinnakohustusega hõlmamata toote arvete koopiad, mis olid väljastatud teistele klientidele nii Euroopa Ühenduses kui ka väljaspool.

| (13) | Äriühing väitis, et teiste toodete hindade analüüsist pole ristkompenseerimise tuvastamisel kasu, sest toodete kvaliteet ja hinnad erinevad sõltuvalt kliendist. Selle küsimuse selgitamiseks paluti äriühingul esitada hinnakiri, kus tooted on liigitatud kvaliteedi ja klientide kaupa, kuid äriühing keeldus sellest, tuues põhjenduseks, et tegu on meetmetega hõlmamata tooteid puudutava konfidentsiaalse teabega. |
| --- | --- |

(13)

Äriühing väitis, et teiste toodete hindade analüüsist pole ristkompenseerimise tuvastamisel kasu, sest toodete kvaliteet ja hinnad erinevad sõltuvalt kliendist. Selle küsimuse selgitamiseks paluti äriühingul esitada hinnakiri, kus tooted on liigitatud kvaliteedi ja klientide kaupa, kuid äriühing keeldus sellest, tuues põhjenduseks, et tegu on meetmetega hõlmamata tooteid puudutava konfidentsiaalse teabega.

| (14) | Lõpuks esitas äriühing 2005. ja 2006. aastal väljastatud viie arve koopiad hinnakohustusega hõlmamata toodete kohta. Üks arve oli esitatud kliendile, kes ostis samaaegselt ka hinnakohustusega hõlmatud toodet, teise arve saajaks oli ühenduses asuv klient, kes ei ostnud äriühingult vaatlusalust toodet. Ülejäänud arved olid esitatud väljaspool ühendust asuvatele klientidele. |
| --- | --- |

(14)

Lõpuks esitas äriühing 2005. ja 2006. aastal väljastatud viie arve koopiad hinnakohustusega hõlmamata toodete kohta. Üks arve oli esitatud kliendile, kes ostis samaaegselt ka hinnakohustusega hõlmatud toodet, teise arve saajaks oli ühenduses asuv klient, kes ei ostnud äriühingult vaatlusalust toodet. Ülejäänud arved olid esitatud väljaspool ühendust asuvatele klientidele.

| (15) | Võttes arvesse viiele kliendile müüdud toodete kvaliteedierinevusi tuvastati, et ühenduses asuvalt kliendilt, kes ostis ka hinnakohustusega hõlmatud toodet, küsiti sama kvaliteediga toote eest tunduvalt madalamat hinda kui teiselt ühenduses asuvalt kliendilt, kes ei ostnud hinnakohustusega hõlmatud toodet. Sama hinnavahet täheldati ka teiste, ühendusest väljaspool asuvate klientide puhul. Selline hinnapoliitika oli selge märk, et ristkompenseerimine leidis tõepoolest aset. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse viiele kliendile müüdud toodete kvaliteedierinevusi tuvastati, et ühenduses asuvalt kliendilt, kes ostis ka hinnakohustusega hõlmatud toodet, küsiti sama kvaliteediga toote eest tunduvalt madalamat hinda kui teiselt ühenduses asuvalt kliendilt, kes ei ostnud hinnakohustusega hõlmatud toodet. Sama hinnavahet täheldati ka teiste, ühendusest väljaspool asuvate klientide puhul. Selline hinnapoliitika oli selge märk, et ristkompenseerimine leidis tõepoolest aset.

3.   Hinnapakkumise heakskiitmise tühistamise põhjused

| (16) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 9, ei täitnud äriühing oma kohustust järgida minimaalset impordihinda hinnakohustusega hõlmatud toote kõigi müügitehingute puhul. |
| --- | --- |

(16)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 9, ei täitnud äriühing oma kohustust järgida minimaalset impordihinda hinnakohustusega hõlmatud toote kõigi müügitehingute puhul.

| (17) | Lisaks tõi meetmete kehtestamise järgselt muutunud kauplemisstruktuur kaasa tõsise ristkompenseerimise ohu, mis takistab komisjoni hinnakohustusest kinnipidamist tõhusalt jälgimast ja muudab seega hinnakohustuse ebaotstarbekaks. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks tõi meetmete kehtestamise järgselt muutunud kauplemisstruktuur kaasa tõsise ristkompenseerimise ohu, mis takistab komisjoni hinnakohustusest kinnipidamist tõhusalt jälgimast ja muudab seega hinnakohustuse ebaotstarbekaks.

| (18) | Võib arvata, et muutunud kauplemisstruktuur võimaldas äriühingul kompenseerida ühenduse klientidele minimaalse impordihinnaga toimunud müüki kunstlikult madalate hindadega, mida küsiti hinnakohustusega hõlmamata toodete eest. |
| --- | --- |

(18)

Võib arvata, et muutunud kauplemisstruktuur võimaldas äriühingul kompenseerida ühenduse klientidele minimaalse impordihinnaga toimunud müüki kunstlikult madalate hindadega, mida küsiti hinnakohustusega hõlmamata toodete eest.

| (19) | Kõnealust muutust kauplemisstruktuuris tuleb käsitleda kui olulist muutust võrreldes olukorraga, mis valitses hinnakohustuse heakskiitmise ajal, ning põhjendustes 10–12 esitatud järeldusi arvestades peaks see viima hinnakohustuse tühistamiseni. |
| --- | --- |

(19)

Kõnealust muutust kauplemisstruktuuris tuleb käsitleda kui olulist muutust võrreldes olukorraga, mis valitses hinnakohustuse heakskiitmise ajal, ning põhjendustes 10–12 esitatud järeldusi arvestades peaks see viima hinnakohustuse tühistamiseni.

| (20) | Lisaks ei täitnud äriühing, keeldudes esitamast hinnakohustusega hõlmamata toodete hinnakirju, algmääruse artikli 8 lõikes 7 ja hinnakohustuses sätestatud asjakohase teabe esitamise kohustust. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks ei täitnud äriühing, keeldudes esitamast hinnakohustusega hõlmamata toodete hinnakirju, algmääruse artikli 8 lõikes 7 ja hinnakohustuses sätestatud asjakohase teabe esitamise kohustust.

| (21) | Samuti rikkus äriühingu tõrksus hinnakirjade esitamisel usalduslikku suhet, mis oli hinnakohustuse heakskiitmise aluseks. |
| --- | --- |

(21)

Samuti rikkus äriühingu tõrksus hinnakirjade esitamisel usalduslikku suhet, mis oli hinnakohustuse heakskiitmise aluseks.

4.   Kirjalikud esildised

a)   Proportsionaalsus

| (22) | Äriühing tunnistas, et hinnamoonutus leidis aset. Siiski kinnitas äriühing, et kõikide teiste tehingute hinnad järgisid rangelt minimaalset impordihinda. Lisaks väideti, et lõpphind ei kujunenud minimaalsest impordihinnast oluliselt madalamaks. Eelöeldut arvestades leidis äriühing, et hinnakohustuse tühistamine oleks asetleidnud rikkumistega ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(22)

Äriühing tunnistas, et hinnamoonutus leidis aset. Siiski kinnitas äriühing, et kõikide teiste tehingute hinnad järgisid rangelt minimaalset impordihinda. Lisaks väideti, et lõpphind ei kujunenud minimaalsest impordihinnast oluliselt madalamaks. Eelöeldut arvestades leidis äriühing, et hinnakohustuse tühistamine oleks asetleidnud rikkumistega ebaproportsionaalne.

| (23) | Mis puudutab proportsionaalsust, siis tuleb vastuseks neile väidetele rõhutada, et hinnakohustust võttes kohustus äriühing tagama, et kogu selle raames toimuva müügi netomüügihinnad oleksid hinnakohustuses sätestatud minimaalsete impordihindadega võrdsed või sellest kõrgemad. |
| --- | --- |

(23)

Mis puudutab proportsionaalsust, siis tuleb vastuseks neile väidetele rõhutada, et hinnakohustust võttes kohustus äriühing tagama, et kogu selle raames toimuva müügi netomüügihinnad oleksid hinnakohustuses sätestatud minimaalsete impordihindadega võrdsed või sellest kõrgemad.

| (24) | Pealegi ei ole algmääruses ei otseselt ega ka kaudselt nõutud, et hinnakohustuse rikkumine peab olema seotud müügi või minimaalse impordihinna teatava miinimumprotsendiga. |
| --- | --- |

(24)

Pealegi ei ole algmääruses ei otseselt ega ka kaudselt nõutud, et hinnakohustuse rikkumine peab olema seotud müügi või minimaalse impordihinna teatava miinimumprotsendiga.

| (25) | Seda seisukohta kinnitavad ka esimese astme kohtu lahendid, mille kohaselt piisab kohustuse mis tahes rikkumisest, et põhjendada kohustuse heakskiitmise tühistamist. (4) |
| --- | --- |

(25)

Seda seisukohta kinnitavad ka esimese astme kohtu lahendid, mille kohaselt piisab kohustuse mis tahes rikkumisest, et põhjendada kohustuse heakskiitmise tühistamist. (4)

| (26) | Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud väited proportsionaalsuse kohta komisjoni arvamust, et hinnakohustuse rikkumine leidis aset ja et hinnakohustuse tühistamine on rikkumisega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(26)

Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud väited proportsionaalsuse kohta komisjoni arvamust, et hinnakohustuse rikkumine leidis aset ja et hinnakohustuse tühistamine on rikkumisega proportsionaalne.

b)   Kaubandusstruktuuri muutus

| (27) | Mis puudutab kauplemisstruktuuri muutust, siis tunnistas äriühing, et ta ei muutnud oma kauplemisstruktuuri tahtlikult, et kompenseerida ühenduse klientidele minimaalse impordihinnaga toimunud müüki hinnakohustusega hõlmamata toodete eest küsitud kunstlikult madalate hindadega. |
| --- | --- |

(27)

Mis puudutab kauplemisstruktuuri muutust, siis tunnistas äriühing, et ta ei muutnud oma kauplemisstruktuuri tahtlikult, et kompenseerida ühenduse klientidele minimaalse impordihinnaga toimunud müüki hinnakohustusega hõlmamata toodete eest küsitud kunstlikult madalate hindadega.

| (28) | Äriühing väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tingitud hinnatõus ja sellele järgnenud vaatlusaluse toote müügi langus Euroopa Ühenduse turul ajendasid äriühingut välja töötama uusi tooteid meetmete rakendusalast väljaspool, et hoida ühendusega kauplemise taset. |
| --- | --- |

(28)

Äriühing väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tingitud hinnatõus ja sellele järgnenud vaatlusaluse toote müügi langus Euroopa Ühenduse turul ajendasid äriühingut välja töötama uusi tooteid meetmete rakendusalast väljaspool, et hoida ühendusega kauplemise taset.

| (29) | Vastuseks neile väidetele tuleb rõhutada, et kauplemisstruktuuri muutus iseenesest toob kaasa tõsise ristkompensatsiooni ohu, olgu selle põhjus milline tahes. Komisjon ei kiida tavaliselt hinnakohustust heaks, kui ristkompensatsiooni oht on kõrge. Seetõttu on kauplemisstruktuuri muutus hinnakohustuse rakendamisperioodil komisjonile juba iseenesest piisav põhjus hinnakohustuse tühistamiseks, sest see muudab hinnakohustuse järelevalve ebaotstarbekaks sõltumata sellest, kas ristkompenseerimine tegelikult toimus või mitte. |
| --- | --- |

(29)

Vastuseks neile väidetele tuleb rõhutada, et kauplemisstruktuuri muutus iseenesest toob kaasa tõsise ristkompensatsiooni ohu, olgu selle põhjus milline tahes. Komisjon ei kiida tavaliselt hinnakohustust heaks, kui ristkompensatsiooni oht on kõrge. Seetõttu on kauplemisstruktuuri muutus hinnakohustuse rakendamisperioodil komisjonile juba iseenesest piisav põhjus hinnakohustuse tühistamiseks, sest see muudab hinnakohustuse järelevalve ebaotstarbekaks sõltumata sellest, kas ristkompenseerimine tegelikult toimus või mitte.

| (30) | Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud sellekohased väited komisjoni arvamust, et kauplemisstruktuuri muutus suurendas märkimisväärselt ristkompenseerimise ohtu. |
| --- | --- |

(30)

Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud sellekohased väited komisjoni arvamust, et kauplemisstruktuuri muutus suurendas märkimisväärselt ristkompenseerimise ohtu.

c)   Kompenseerimisskeem

| (31) | Äriühing teatas lisaks, et uue tootega turule tulles on äris laialdaselt levinud ja mõistlik strateegia pakkuda klientidele soodsaid hindu ning et selle põhjal ei saa veel järeldada, nagu oleks toimunud ristkompenseerimine, eriti kuna uue toote müügimahud ei olnud kaugeltki nii suured, et need oleksid täielikult kompenseerinud hinnakohustusega hõlmatud toote müügis toimunud langust. |
| --- | --- |

(31)

Äriühing teatas lisaks, et uue tootega turule tulles on äris laialdaselt levinud ja mõistlik strateegia pakkuda klientidele soodsaid hindu ning et selle põhjal ei saa veel järeldada, nagu oleks toimunud ristkompenseerimine, eriti kuna uue toote müügimahud ei olnud kaugeltki nii suured, et need oleksid täielikult kompenseerinud hinnakohustusega hõlmatud toote müügis toimunud langust.

| (32) | Selle väite vastuseks tuleb toonitada, et soodsat hinda pakuti ainult kliendile, kes ostis lisaks muudele toodetele ka hinnakohustusega hõlmatud toodet. Seda hinda ei pakutud teisele ELis asuvale kliendile, kes ei ostnud hinnakohustusega hõlmatud toodet. Tõsiasi, et teiselt ELis asuvalt kliendilt küsiti sama kvaliteediga toote eest väga kõrget hinda, seab need argumendid kahtluse alla ja kõneleb selle poolt, et ristkompenseerimine ikkagi toimus. |
| --- | --- |

(32)

Selle väite vastuseks tuleb toonitada, et soodsat hinda pakuti ainult kliendile, kes ostis lisaks muudele toodetele ka hinnakohustusega hõlmatud toodet. Seda hinda ei pakutud teisele ELis asuvale kliendile, kes ei ostnud hinnakohustusega hõlmatud toodet. Tõsiasi, et teiselt ELis asuvalt kliendilt küsiti sama kvaliteediga toote eest väga kõrget hinda, seab need argumendid kahtluse alla ja kõneleb selle poolt, et ristkompenseerimine ikkagi toimus.

| (33) | Lisaks tuleb rõhutada, et ristkompenseerimise tuvastamisel ei pea komisjon näitama oma seisukoha kaalukuse ja proportsionaalsuse põhjenduseks, et vaatlusaluse toote müügi langust kompenseeriti samaväärse tõusuga uute toodete müügis. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks tuleb rõhutada, et ristkompenseerimise tuvastamisel ei pea komisjon näitama oma seisukoha kaalukuse ja proportsionaalsuse põhjenduseks, et vaatlusaluse toote müügi langust kompenseeriti samaväärse tõusuga uute toodete müügis.

d)   Esitatav teave

| (34) | Lisaks vaidlustas äriühing selle, nagu oleks ta keeldunud esitamast hinnakohustusega hõlmamata toodete hinnakirju, ning väitis, et ühtne hinnakiri puudub, kuna eri klientidele eri piirkondades kehtivad erinevad hinnad. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks vaidlustas äriühing selle, nagu oleks ta keeldunud esitamast hinnakohustusega hõlmamata toodete hinnakirju, ning väitis, et ühtne hinnakiri puudub, kuna eri klientidele eri piirkondades kehtivad erinevad hinnad.

| (35) | Vastuseks sellele väitele tuleb meenutada, et äriühingul paluti just selle küsimuse selgitamiseks esitada olemasolevad hinnakirjad, kuid äriühing ei soovinud seda teha, väites, et need sisaldavad konfidentsiaalset teavet hinnakohustusega hõlmamata toodete kohta. |
| --- | --- |

(35)

Vastuseks sellele väitele tuleb meenutada, et äriühingul paluti just selle küsimuse selgitamiseks esitada olemasolevad hinnakirjad, kuid äriühing ei soovinud seda teha, väites, et need sisaldavad konfidentsiaalset teavet hinnakohustusega hõlmamata toodete kohta.

| (36) | Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud sellekohased väited komisjoni arvamust, et äriühing ei täitnud algmääruse artikli 8 lõikes 7 sätestatud kohustust võimaldada vajamineva teabe kontrollimist. |
| --- | --- |

(36)

Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud sellekohased väited komisjoni arvamust, et äriühing ei täitnud algmääruse artikli 8 lõikes 7 sätestatud kohustust võimaldada vajamineva teabe kontrollimist.

C.   OTSUSE 2005/704/EÜ KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (37) | Eelöeldut arvestades tuleks hinnakohustuse heakskiitmine tühistada ja otsus 2005/704/EÜ kehtetuks tunnistada. Sellest tulenevalt peaks äriühingult pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldama määruse (EÜ) nr 1659/2005 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, |
| --- | --- |

(37)

Eelöeldut arvestades tuleks hinnakohustuse heakskiitmine tühistada ja otsus 2005/704/EÜ kehtetuks tunnistada. Sellest tulenevalt peaks äriühingult pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldama määruse (EÜ) nr 1659/2005 artikli 1 lõikega 2 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2005/704/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. juuni 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 267, 12.10.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 267, 12.10.2005, lk 27.

3

(4)  Vt samal teemal kohtuasi T-51/96, Miwon v. nõukogu [EKL 2000, lk II-1841], lõige 52; kohtuasi T-340/99 Arne Mathisen AS v. nõukogu [EKL 2002, lk II-2905], lõige 80.

4

T-51/96, Miwon v. nõukogu

T-340/99 Arne Mathisen AS v. nõukogu

---

Parandused

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/36

---

Komisjoni 16. mai 2003. aasta otsuse 2003/369/EÜ (millega muudetakse otsust 85/377/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 127, 23. mai 2003
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 38. köide, lk 564)

Leheküljel 567 lisa tabeli viimase tulba kuues veerg asendatakse järgmisega:

„P1>2/3;

P11 + P12 + D/9 + D/22 ≤ 2/3”.

---

26.6.2007

| 26.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 164/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 164/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Laienemisele järgnenud olukorda arvestades on 27., 29. ja 30. detsembri 2006. aasta Euroopa Liidu Teataja mõned väljaanded avaldatud lihtsustatud kujul selle kuupäeva ametlikes keeltes.

Nendes Euroopa Liidu Teatajates ilmunud aktid otsustati parandustena uuesti avaldada Euroopa Liidu Teataja traditsioonilises esitluses.

Seda põhjusel, et Euroopa Liidu Teataja, mis sisaldab ainult neid parandusi, on avaldatud laienemiseelsetes keeltes. Aktide tõlked uute liikmesriikide keelde avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eriväljaandes, mis sisaldab institutsioonide ja Euroopa Keskpanga enne 1. jaanuari 2007 vastu võetud tekste.

Allpool on esitatud 27., 29. ja 30. detsembril 2006 avaldatud Euroopa Liidu Teatajate nimekiri ja neile vastavad parandused.

| 27. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

27. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| 29. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

29. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 387

L 34

| 30. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

30. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---