# Europeiska unionens L 95/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 95 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången5 april 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 95

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången5 april 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 378/2007 av den 27 mars 2007 om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 379/2007 av den 4 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 380/2007 av den 4 april 2007 om fastställande av att vissa gränser inte längre är uppnådda i fråga om utfärdande av importlicenser för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 381/2007 av den 4 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 796/2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och av förordning (EG) nr 1973/2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller de stödsystem som avses i avdelning IV och IV a i den förordningen och användningen av uttagen mark för produktion av råvaror | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 382/2007 av den 4 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 753/2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter | 12 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 378/2007 av den 27 mars 2007 om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005

1

Kommissionens förordning (EG) nr 379/2007 av den 4 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

5

Kommissionens förordning (EG) nr 380/2007 av den 4 april 2007 om fastställande av att vissa gränser inte längre är uppnådda i fråga om utfärdande av importlicenser för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

7

*

Kommissionens förordning (EG) nr 381/2007 av den 4 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 796/2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och av förordning (EG) nr 1973/2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller de stödsystem som avses i avdelning IV och IV a i den förordningen och användningen av uttagen mark för produktion av råvaror

8

*

Kommissionens förordning (EG) nr 382/2007 av den 4 april 2007 om ändring av förordning (EG) nr 753/2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter

12

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2007/215/EG |
| | * | Rådets beslut av den 29 januari 2007 om ändring av beslut 2004/676/EG om tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån | 21 |
| | | 2007/216/EG |
| | * | Rådets beslut av den 29 januari 2007 om ändring av beslut 2004/677/EG vad gäller utstationeringsperiodens minsta längd för nationella experter och militärer som är utstationerade vid Europeiska försvarsbyrån | 24 |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/217/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 november 2006 om det statliga stöd som Frankrike har genomfört till förmån för nationella laboratoriet för metrologi och provning (LNE) (C24/2005)
  [delgivet med nr K(2006) 5477]

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2007/218/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 mars 2007 om ändring av beslut C(2006) 4332 slutligt om fastställande av en årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av gemenskapens åtagandebemyndiganden från Europeiska fiskerifonden
  [delgivet med nr K(2007) 1313] | 37 |
| | | 2007/219/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 mars 2007 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i Bulgarien och Rumänien
  [delgivet med nr K(2007) 1394] | 41 |
| | | 2007/220/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om ändring av beslut 2003/250/EG beträffande förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG när det gäller jordgubbsplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i Republiken Sydafrika
  [delgivet med nr K(2007) 1454] | 50 |
| | | 2007/221/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om ändring av beslut 2003/249/EG beträffande förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile
  [delgivet med nr K(2007) 1455] | 51 |
| | | 2007/222/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om inledande av verksamheten hos den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken | 52 |
| | | 2007/223/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om den inventering av produktionskapaciteten för vin som har lagts fram av Bulgarien i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1493/1999
  [delgivet med nr K(2007) 1469] | 53 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2007/215/EG

*

Rådets beslut av den 29 januari 2007 om ändring av beslut 2004/676/EG om tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån

21

2007/216/EG

*

Rådets beslut av den 29 januari 2007 om ändring av beslut 2004/677/EG vad gäller utstationeringsperiodens minsta längd för nationella experter och militärer som är utstationerade vid Europeiska försvarsbyrån

24

Kommissionen

2007/217/EG

*

Kommissionens beslut av den 22 november 2006 om det statliga stöd som Frankrike har genomfört till förmån för nationella laboratoriet för metrologi och provning (LNE) (C24/2005)
  [delgivet med nr K(2006) 5477]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 5477]

1

25

2007/218/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 mars 2007 om ändring av beslut C(2006) 4332 slutligt om fastställande av en årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av gemenskapens åtagandebemyndiganden från Europeiska fiskerifonden
  [delgivet med nr K(2007) 1313]

[delgivet med nr K(2007) 1313]

37

2007/219/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 mars 2007 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i Bulgarien och Rumänien
  [delgivet med nr K(2007) 1394]

[delgivet med nr K(2007) 1394]

41

2007/220/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om ändring av beslut 2003/250/EG beträffande förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG när det gäller jordgubbsplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i Republiken Sydafrika
  [delgivet med nr K(2007) 1454]

Fragaria

[delgivet med nr K(2007) 1454]

50

2007/221/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om ändring av beslut 2003/249/EG beträffande förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile
  [delgivet med nr K(2007) 1455]

Fragaria

[delgivet med nr K(2007) 1455]

51

2007/222/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om inledande av verksamheten hos den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken

52

2007/223/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 april 2007 om den inventering av produktionskapaciteten för vin som har lagts fram av Bulgarien i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1493/1999
  [delgivet med nr K(2007) 1469]

[delgivet med nr K(2007) 1469]

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 378/2007

av den 27 mars 2007

om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Vissa medlemsstater har särskilda problem att finansiera sina program för landsbygdsutveckling enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1). För att stärka sin politik för landsbygdsutveckling bör dessa medlemsstater ges möjlighet att tillämpa ett system för frivillig modulering. Denna möjlighet bör erbjudas de medlemsstater som redan tillämpar frivillig modulering enligt kommissionens förordning (EG) nr 1655/2004 av den 22 september 2004 om fastställande av bestämmelser för övergången från frivillig modulering enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1259/1999 till obligatorisk modulering enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (2) eller som har beviljats undantag från kravet på samfinansiering av gemenskapsstöd enligt artikel 70.4a i förordning (EG) nr 1698/2005. Den frivilliga moduleringen bör ta formen av minskat direktstöd enligt artikel 2 d i förordning (EG) nr 1782/2003 (3), där de medel som motsvarar minskningen används för att finansiera programmen för landsbygdsutveckling enligt förordning (EG) nr 1698/2005. Minskningar av direktstöd genom frivillig modulering bör ske utöver de minskningar som görs genom tillämpning av obligatorisk modulering enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(1)

Vissa medlemsstater har särskilda problem att finansiera sina program för landsbygdsutveckling enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1). För att stärka sin politik för landsbygdsutveckling bör dessa medlemsstater ges möjlighet att tillämpa ett system för frivillig modulering. Denna möjlighet bör erbjudas de medlemsstater som redan tillämpar frivillig modulering enligt kommissionens förordning (EG) nr 1655/2004 av den 22 september 2004 om fastställande av bestämmelser för övergången från frivillig modulering enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1259/1999 till obligatorisk modulering enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (2) eller som har beviljats undantag från kravet på samfinansiering av gemenskapsstöd enligt artikel 70.4a i förordning (EG) nr 1698/2005. Den frivilliga moduleringen bör ta formen av minskat direktstöd enligt artikel 2 d i förordning (EG) nr 1782/2003 (3), där de medel som motsvarar minskningen används för att finansiera programmen för landsbygdsutveckling enligt förordning (EG) nr 1698/2005. Minskningar av direktstöd genom frivillig modulering bör ske utöver de minskningar som görs genom tillämpning av obligatorisk modulering enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003.

| (2) | För att underlätta det administrativa genomförandet bör reglerna för den frivilliga moduleringen anpassas till dem som gäller för obligatorisk modulering enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003, inklusive beräkningsgrunden. |
| --- | --- |

(2)

För att underlätta det administrativa genomförandet bör reglerna för den frivilliga moduleringen anpassas till dem som gäller för obligatorisk modulering enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003, inklusive beräkningsgrunden.

| (3) | Av hänsyn till små jordbrukares särskilda situation bör ett kompletterande stödbelopp beviljas i de fall frivillig modulering tillämpas, vilket är fallet vid obligatorisk modulering. Det kompletterande beloppet bör vara lika med det belopp som uppstår genom tillämpning av frivillig modulering för ett belopp upp till 5 000 EUR i direktstöd, inom de gränser som fastställs av kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Av hänsyn till små jordbrukares särskilda situation bör ett kompletterande stödbelopp beviljas i de fall frivillig modulering tillämpas, vilket är fallet vid obligatorisk modulering. Det kompletterande beloppet bör vara lika med det belopp som uppstår genom tillämpning av frivillig modulering för ett belopp upp till 5 000 EUR i direktstöd, inom de gränser som fastställs av kommissionen.

| (4) | Vad gäller de medlemsstater där frivillig modulering redan tillämpas bör det nya system för frivillig modulering som föreskrivs i denna förordning i minsta möjliga mån avvika från den befintliga mekanismen, så att man undviker onödiga administrativa bördor som stör de arrangemang för genomförandet som har tillämpats under flera år och som jordbrukarna i praktiken och ekonomiskt har anpassat sig till. Det förefaller därför lämpligt att de medlemsstater som tillämpar frivillig modulering när denna förordning träder i kraft ges rätt att behålla vissa väl etablerade mönster i sina nu gällande system, samtidigt som omotiverad ojämlik behandling av jordbrukarna undviks. För att säkerställa att de nya arrangemangen överensstämmer med genomförandemönstret för systemet med samlat gårdsstöd bör dessutom regionalt differentierade procentsatser för frivillig modulering endast kunna tillämpas av medlemsstater som tillämpar systemet för samlat gårdsstöd på regional nivå enligt artikel 58 i förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Vad gäller de medlemsstater där frivillig modulering redan tillämpas bör det nya system för frivillig modulering som föreskrivs i denna förordning i minsta möjliga mån avvika från den befintliga mekanismen, så att man undviker onödiga administrativa bördor som stör de arrangemang för genomförandet som har tillämpats under flera år och som jordbrukarna i praktiken och ekonomiskt har anpassat sig till. Det förefaller därför lämpligt att de medlemsstater som tillämpar frivillig modulering när denna förordning träder i kraft ges rätt att behålla vissa väl etablerade mönster i sina nu gällande system, samtidigt som omotiverad ojämlik behandling av jordbrukarna undviks. För att säkerställa att de nya arrangemangen överensstämmer med genomförandemönstret för systemet med samlat gårdsstöd bör dessutom regionalt differentierade procentsatser för frivillig modulering endast kunna tillämpas av medlemsstater som tillämpar systemet för samlat gårdsstöd på regional nivå enligt artikel 58 i förordning (EG) nr 1782/2003.

| (5) | De medel som härrör från tillämpningen av frivillig modulering får inte omfattas av taken för EJFLU-bidraget enligt förordning (EG) nr 1698/2005. Det bör därför ges möjlighet till undantag från den förordningen. De regler för förhandsfinansiering som gäller för EJFLU enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4) bör inte gälla dessa medel. |
| --- | --- |

(5)

De medel som härrör från tillämpningen av frivillig modulering får inte omfattas av taken för EJFLU-bidraget enligt förordning (EG) nr 1698/2005. Det bör därför ges möjlighet till undantag från den förordningen. De regler för förhandsfinansiering som gäller för EJFLU enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4) bör inte gälla dessa medel.

| (6) | För att kunna fatta välgrundade beslut om tillämpningen av frivillig modulering bör medlemsstaterna noga bedöma de potentiella konsekvenserna av en sådan modulering, särskilt vad gäller den ekonomiska situationen för de jordbrukare som omfattas av en sådan modulering och dess inverkan på deras relativa position inom jordbrukssektorn. Konsekvenserna av genomförandet av frivillig modulering bör nära övervakas av de medlemsstater som tillämpar frivillig modulering. Kommissionen bör underrättas om konsekvensbedömningen och övervakningsresultaten som underlag för eventuella ytterligare politiska åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

För att kunna fatta välgrundade beslut om tillämpningen av frivillig modulering bör medlemsstaterna noga bedöma de potentiella konsekvenserna av en sådan modulering, särskilt vad gäller den ekonomiska situationen för de jordbrukare som omfattas av en sådan modulering och dess inverkan på deras relativa position inom jordbrukssektorn. Konsekvenserna av genomförandet av frivillig modulering bör nära övervakas av de medlemsstater som tillämpar frivillig modulering. Kommissionen bör underrättas om konsekvensbedömningen och övervakningsresultaten som underlag för eventuella ytterligare politiska åtgärder.

| (7) | Den frivilliga moduleringen bör ses i det vidare perspektivet gemenskapsfinansiering av landsbygdsutveckling. Dess bidrag bör bland annat analyseras mot bakgrund av medlemsstaternas konsekvensbedömningar. På grundval av denna analys kommer kommissionen att före utgången av 2008 förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om dittills gjorda erfarenheter av genomförandet. |
| --- | --- |

(7)

Den frivilliga moduleringen bör ses i det vidare perspektivet gemenskapsfinansiering av landsbygdsutveckling. Dess bidrag bör bland annat analyseras mot bakgrund av medlemsstaternas konsekvensbedömningar. På grundval av denna analys kommer kommissionen att före utgången av 2008 förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om dittills gjorda erfarenheter av genomförandet.

| (8) | De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

| (9) | De belopp som härrör från tillämpningen av frivillig modulering bör tas i beaktande vid fastställande av det årliga tak för utgifter som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket, och en möjlighet att anta föreskrifter som särskilt gäller frivillig modulering bör införas i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

(9)

De belopp som härrör från tillämpningen av frivillig modulering bör tas i beaktande vid fastställande av det årliga tak för utgifter som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket, och en möjlighet att anta föreskrifter som särskilt gäller frivillig modulering bör införas i förordning (EG) nr 1290/2005.

| (10) | Förordning (EG) nr 1290/2005 bör följaktligen ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 1290/2005 bör följaktligen ändras i enlighet därmed.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

FRIVILLIG MODULERING

Artikel 1

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003 får de medlemsstater

| a) | där, vid ikraftträdandet av denna förordning, systemet med ytterligare sänkningar av beloppen för direktstöd enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 1655/2004 tillämpas, eller |
| --- | --- |

a)

där, vid ikraftträdandet av denna förordning, systemet med ytterligare sänkningar av beloppen för direktstöd enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 1655/2004 tillämpas, eller

| b) | som har beviljats undantag från kravet på samfinansiering av gemenskapsstöd enligt artikel 70.4a i förordning (EG) nr 1698/2005, |
| --- | --- |

b)

som har beviljats undantag från kravet på samfinansiering av gemenskapsstöd enligt artikel 70.4a i förordning (EG) nr 1698/2005,

tillämpa en minskning, nedan kallad ”frivillig modulering”, av alla direktstöd, i den mening som avses i artikel 2 d i förordning (EG) nr 1782/2003, som beviljas på deras territorium under ett visst kalenderår enligt artikel 2 e i den förordningen under perioden 2007–2012.

2.   De nettobelopp som härrör från tillämpningen av frivillig modulering skall i de medlemsstater där de uppkommit vara tillgängliga som gemenskapsstöd för åtgärder inom landsbygdsutvecklingsprogram som finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005.

3.   Minskningar genom frivillig modulering skall göras på samma beräkningsgrund som för modulering enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003. Kompletterande belopp som beviljas jordbrukare enligt artikel 12 i den förordningen får inte omfattas av sådana minskningar.

Om minskningar genom frivillig modulering tillämpas, skall jordbrukare som får direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 beviljas ett kompletterande stödbelopp som skall vara lika med det belopp som uppstår genom tillämpning av den procentuella minskningen för belopp upp till 5 000 EUR i direktstöd. Det kompletterande beloppet får inte omfattas av minskningar genom frivillig modulering eller av modulering enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003.

De sammanlagda kompletterande stödbelopp härrörande från tillämpningen av andra stycket som får beviljas i en medlemsstat under ett kalenderår får inte överskrida de tak som fastställs av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 144.2 i förordning (EG) nr 1782/2003. Medlemsstaterna skall vid behov göra en linjär procentuell justering av kompletterande stödbelopp för att taken inte skall överskridas.

4.   Varje medlemsstat skall tillämpa en enda procentsats för frivillig modulering per kalenderår. Satsen får ändras successivt i enlighet med förutbestämda steg. Minskningssatsen får vara högst 20 %.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall inom två månader efter det att denna förordning har trätt i kraft besluta om och meddela kommissionen den årliga procentsats för frivillig modulering som kommer att tillämpas under perioden 2007–2012.

2.   De medlemsstater som avser att tillämpa frivillig modulering skall bedöma konsekvenserna av dess tillämpning, särskilt för de berörda jordbrukarnas ekonomiska situation och därvid beakta behovet att undvika omotiverad ojämlik behandling av jordbrukare.

De medlemsstater som avser att tillämpa regionalt differentierade procentsatser enligt artikel 3.1 skall också bedöma konsekvenserna av sådana differentierade procentsatser och därvid beakta behovet att undvika omotiverad ojämlik behandling av jordbrukare.

De berörda medlemsstaterna skall överlämna sina konsekvensbedömningar till kommissionen tillsammans med det meddelande som avses i punkt 1.

Artikel 3

1.   Varje medlemsstat där systemet med ytterligare sänkningar av direktstödet enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 1655/2004 tillämpas när den här förordningen träder i kraft och systemet med samlat gårdsstöd tillämpas på regional nivå enligt artikel 58 i förordning (EG) nr 1782/2003 får under perioden 2007–2012 välja att

| a) | genom undantag från artikel 1.3 inte tillämpa bestämmelserna i andra stycket i den punkten,
  och/eller |
| --- | --- |

a)

genom undantag från artikel 1.3 inte tillämpa bestämmelserna i andra stycket i den punkten,

och/eller

| b) | genom undantag från artikel 1.4 tillämpa regionalt differentierade procentsatser enligt objektiva kriterier. Den maximala procentsatsen för var och en av regionerna i varje berörd medlemsstat skall vara 20 %. |
| --- | --- |

b)

genom undantag från artikel 1.4 tillämpa regionalt differentierade procentsatser enligt objektiva kriterier. Den maximala procentsatsen för var och en av regionerna i varje berörd medlemsstat skall vara 20 %.

2.   Genom undantag från artikel 2.1 skall varje medlemsstat som tillämpar regionalt differentierade procentsatser för frivillig modulering enligt punkt 1 i denna artikel inom två månader efter det att denna förordning har trätt i kraft överlämna följande information för perioden 2007–2012 till kommissionen för granskning:

| a) | De årliga procentsatserna för frivillig modulering för varje region och för hela territoriet. |
| --- | --- |

a)

De årliga procentsatserna för frivillig modulering för varje region och för hela territoriet.

| b) | De sammanlagda årliga belopp som skall sänkas enligt frivillig modulering. |
| --- | --- |

b)

De sammanlagda årliga belopp som skall sänkas enligt frivillig modulering.

| c) | I förekommande fall de sammanlagda årliga kompletterande belopp som erfordras för att täcka det kompletterande stödbelopp som avses i artikel 1.3 andra stycket. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall de sammanlagda årliga kompletterande belopp som erfordras för att täcka det kompletterande stödbelopp som avses i artikel 1.3 andra stycket.

| d) | Statistik och andra stödjande uppgifter som har använts för att fastställa de belopp som avses i leden b och c. |
| --- | --- |

d)

Statistik och andra stödjande uppgifter som har använts för att fastställa de belopp som avses i leden b och c.

3.   Medlemsstaterna skall vid behov tillställa kommissionen uppdaterade uppgifter om de belopp som avses i punkt 2 b och c. Dessa uppdaterade uppgifter skall sändas till kommissionen före den 31 december året före det kalenderår som beloppen avser enligt artikel 2 e i förordning (EG) nr 1782/2003.

4.   Om kommissionen begär förtydliganden av de uppgifter som har lämnats enligt punkterna 2 och 3, skall medlemsstaterna besvara denna begäran inom en månad.

Artikel 4

1.   De nettobelopp som härrör från tillämpningen av frivillig modulering skall fastställas av kommissionen på grundval av

| a) | en beräkning, om en enda nationell procentsats för frivillig modulering har tillämpats, |
| --- | --- |

a)

en beräkning, om en enda nationell procentsats för frivillig modulering har tillämpats,

| b) | när det gäller medlemsstater som tillämpar regionalt differentierade procentsatser, de belopp för tillämpningen som medlemsstaterna har meddelat enligt artikel 3.2 eller de uppdaterade belopp som avses i artikel 3.3. |
| --- | --- |

b)

när det gäller medlemsstater som tillämpar regionalt differentierade procentsatser, de belopp för tillämpningen som medlemsstaterna har meddelat enligt artikel 3.2 eller de uppdaterade belopp som avses i artikel 3.3.

Dessa nettobelopp skall läggas till i den fördelning per år och medlemsstat som avses i artikel 69.4 och 69.5 i förordning (EG) nr 1698/2005.

2.   Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa de övre gränser som avses i artikel 70.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 för nettobelopp som läggs till i fördelningen per år och per medlemsstat enligt punkt 1 i den här artikeln.

Artikel 25 i förordning (EG) nr 1290/2005 skall inte tillämpas för de nettobelopp som läggs till fördelningen per år och per medlemsstat enligt punkt 1 i den här artikeln.

Artikel 5

De medlemsstater som tillämpar frivillig modulering och kommissionen skall nära följa konsekvenserna av genomförandet av den frivilliga moduleringen, särskilt vad gäller jordbruksföretagens ekonomiska situation och med beaktande av behovet att undvika omotiverad ojämlik behandling av jordbrukarna. Dessa medlemsstater skall därför lämna in en rapport till kommissionen senast den 30 september 2008.

Artikel 6

Tillämpningsföreskrifter för detta kapitel skall antas

| a) | i enlighet med det förfarande som avses i artikel 90.2 i förordning (EG) nr 1698/2005, vilket bland annat skall omfatta bestämmelser för integrering av frivillig modulering i programmen för landsbygdsutveckling, eller i tillämpliga fall, |
| --- | --- |

a)

i enlighet med det förfarande som avses i artikel 90.2 i förordning (EG) nr 1698/2005, vilket bland annat skall omfatta bestämmelser för integrering av frivillig modulering i programmen för landsbygdsutveckling, eller i tillämpliga fall,

| b) | i enlighet med det förfarande som avses i artikel 41.2 i förordning (EG) nr 1290/2005, vilket särskilt skall omfatta bestämmelser för den finansiella förvaltningen av frivillig modulering och införlivande av systemet för ytterligare sänkningar av beloppen för direktstöd enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 1655/2004 i det system som föreskrivs i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

i enlighet med det förfarande som avses i artikel 41.2 i förordning (EG) nr 1290/2005, vilket särskilt skall omfatta bestämmelser för den finansiella förvaltningen av frivillig modulering och införlivande av systemet för ytterligare sänkningar av beloppen för direktstöd enligt artikel 1 i förordning (EG) nr 1655/2004 i det system som föreskrivs i den här förordningen.

Artikel 7

Kommissionen skall före den 31 december 2008 förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om tillämpningen av frivillig modulering, vid behov åtföljd av lämpliga förslag.

KAPITEL II

ÄNDRING AV FÖRORDNING (EG) NR 1290/2005 OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 8

Förordning (EG) nr 1290/2005 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 12 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen skall fastställa de belopp som med tillämpning av artikel 10.2 och artiklarna 143d och 143e i förordning (EG) nr 1782/2003 och artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 378/2007 (6) skall ställas till förfogande för EJFLU. |
| --- | --- |

1.

I artikel 12 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Kommissionen skall fastställa de belopp som med tillämpning av artikel 10.2 och artiklarna 143d och 143e i förordning (EG) nr 1782/2003 och artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 378/2007 (6) skall ställas till förfogande för EJFLU.

| 2. | I det inledande stycket i artikel 42 skall andra meningen ersättas med följande:
  ”Dessa föreskrifter skall särskilt omfatta följande:” |
| --- | --- |

2.

I det inledande stycket i artikel 42 skall andra meningen ersättas med följande:

”Dessa föreskrifter skall särskilt omfatta följande:”

Artikel 9

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 mars 2007.

På rådets vägnar

P. STEINBRÜCK

Ordförande

---

(1)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2012/2006 (EGT L 384, 29.12.2006, s. 8).

1

(2)  EUT L 298, 23.9.2004, s. 3.

2

(3)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2013/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 13).

3

(4)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 320/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 42).

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

5

(6)  EUT L 95, 5.4.2007, s. 1.”

6

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 379/2007

av den 4 april 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 5 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 4 april 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 190,7 |
| MA | 114,8 |
| SN | 320,6 |
| TN | 135,4 |
| TR | 187,5 |
| ZZ | 189,8 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 148,2 |
| ZZ | 142,9 |
| 0709 90 70 | MA | 75,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 95,6 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| ZZ | 242,2 |
| 0805 10 20 | CU | 39,6 |
| EG | 45,5 |
| IL | 67,3 |
| MA | 42,8 |
| TN | 64,4 |
| TR | 52,3 |
| ZZ | 52,0 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,8 |
| ZZ | 57,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,3 |
| BR | 74,0 |
| CA | 104,6 |
| CL | 89,5 |
| CN | 97,5 |
| NZ | 126,8 |
| US | 120,8 |
| UY | 80,2 |
| ZA | 87,6 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 20 50 | AR | 76,2 |
| CL | 104,4 |
| CN | 54,2 |
| UY | 68,0 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 78,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

190,7

MA

114,8

SN

320,6

TN

135,4

TR

187,5

ZZ

189,8

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

148,2

ZZ

142,9

0709 90 70

MA

75,6

TR

115,6

ZZ

95,6

0709 90 80

EG

242,2

ZZ

242,2

0805 10 20

CU

39,6

EG

45,5

IL

67,3

MA

42,8

TN

64,4

TR

52,3

ZZ

52,0

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,8

ZZ

57,1

0808 10 80

AR

82,3

BR

74,0

CA

104,6

CL

89,5

CN

97,5

NZ

126,8

US

120,8

UY

80,2

ZA

87,6

ZZ

95,9

0808 20 50

AR

76,2

CL

104,4

CN

54,2

UY

68,0

ZA

87,0

ZZ

78,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 380/2007

av den 4 april 2007

om fastställande av att vissa gränser inte längre är uppnådda i fråga om utfärdande av importlicenser för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 av den 28 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/07, 2007/08 och 2008/09 för import och raffinering av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal (2), särskilt artikel 5.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt den registrering som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 950/2006 finns det fortfarande sockerkvantiteter med löpnummer 09.4318 som är tillgängliga för de leveranskrav i fråga om förmånssocker som fastställts i enlighet med artikel 24 i förordning (EG) nr 950/2006. |
| --- | --- |

(1)

Enligt den registrering som avses i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 950/2006 finns det fortfarande sockerkvantiteter med löpnummer 09.4318 som är tillgängliga för de leveranskrav i fråga om förmånssocker som fastställts i enlighet med artikel 24 i förordning (EG) nr 950/2006.

| (2) | Kommissionen bör därför tillkännage att de berörda gränserna inte längre är uppnådda. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bör därför tillkännage att de berörda gränserna inte längre är uppnådda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gränserna är inte längre uppnådda i fråga om de leveranskrav som avser förmånssocker med löpnummer 09.4318 i enlighet med artikel 24 i förordning (EG) nr 950/2006.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2011/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2031/2006 (EUT L 414, 30.12.2006, s. 43).

2

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 381/2007

av den 4 april 2007

om ändring av förordning (EG) nr 796/2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och av förordning (EG) nr 1973/2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller de stödsystem som avses i avdelning IV och IV a i den förordningen och användningen av uttagen mark för produktion av råvaror

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (1), särskilt artikel 52.2 och artikel 145 c, d och j, och

av följande skäl:

| (1) | Definitionen av stödberättigande hektar inom ramen för det samlade gårdsstödet i artikel 44 i förordning (EG) nr 1782/2003 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 2012/2006 (2) så att alla arealer med olivträd nu är stödberättigande. |
| --- | --- |

(1)

Definitionen av stödberättigande hektar inom ramen för det samlade gårdsstödet i artikel 44 i förordning (EG) nr 1782/2003 ändrades genom rådets förordning (EG) nr 2012/2006 (2) så att alla arealer med olivträd nu är stödberättigande.

| (2) | Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003, i dess ändrade lydelse genom förordning (EG) nr 2012/2006, är det frivilligt att använda det geografiska informationssystemet för olivodling för de medlemsstater som inte tillämpar stödet för olivodlingar enligt avdelning IV, kapitel 10b i den förordningen. Till följd av den ändringen bör även artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (3), ändras när det gäller innehållet i den samlade ansökan för olivskiften och bilaga XXIV.1 och 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 (4) när det gäller definitionen av stödberättigande olivträd och beräkningen av antalet stödberättigande hektar för användning av stödrättigheter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003, i dess ändrade lydelse genom förordning (EG) nr 2012/2006, är det frivilligt att använda det geografiska informationssystemet för olivodling för de medlemsstater som inte tillämpar stödet för olivodlingar enligt avdelning IV, kapitel 10b i den förordningen. Till följd av den ändringen bör även artikel 12 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (3), ändras när det gäller innehållet i den samlade ansökan för olivskiften och bilaga XXIV.1 och 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 (4) när det gäller definitionen av stödberättigande olivträd och beräkningen av antalet stödberättigande hektar för användning av stödrättigheter.

| (3) | I artikel 33 i förordning (EG) nr 796/2004 fastställs föreskrifter för tillämpningen av förordning (EG) nr 1782/2003, bland annat när det gäller villkoren för kontroll av halten av tetrahydrokannabinol (THC) i hampa. Från 2007 och framåt kommer produktion av hampa för annan användning än som fibrer att tillåtas för markanvändning inom ramen för det samlade gårdsstödet, i enlighet med avdelning III kapitel 4 i förordning (EG) nr 1782/2003. Följaktligen bör artikel 33 och bilaga II i förordning (EG) nr 796/2004 ändras. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 33 i förordning (EG) nr 796/2004 fastställs föreskrifter för tillämpningen av förordning (EG) nr 1782/2003, bland annat när det gäller villkoren för kontroll av halten av tetrahydrokannabinol (THC) i hampa. Från 2007 och framåt kommer produktion av hampa för annan användning än som fibrer att tillåtas för markanvändning inom ramen för det samlade gårdsstödet, i enlighet med avdelning III kapitel 4 i förordning (EG) nr 1782/2003. Följaktligen bör artikel 33 och bilaga II i förordning (EG) nr 796/2004 ändras.

| (4) | I enlighet med artikel 33.2 i förordning (EG) nr 796/2004 har medlemsstaterna meddelat kommissionen resultaten av de prover som tagits för att fastställa THC-halten i de hampsorter som odlades under 2006. Dessa resultat bör beaktas vid utarbetandet av förteckningen över hampsorter som berättigar till direktstöd under de kommande regleringsåren och förteckningen över sorter som tillfälligt godkänts för regleringsåret 2007/08. Vid kontrollen av THC-halten bör vissa av dessa sorter omfattas av förfarande B enligt bilaga I till förordning (EG) nr 796/2004. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 33.2 i förordning (EG) nr 796/2004 har medlemsstaterna meddelat kommissionen resultaten av de prover som tagits för att fastställa THC-halten i de hampsorter som odlades under 2006. Dessa resultat bör beaktas vid utarbetandet av förteckningen över hampsorter som berättigar till direktstöd under de kommande regleringsåren och förteckningen över sorter som tillfälligt godkänts för regleringsåret 2007/08. Vid kontrollen av THC-halten bör vissa av dessa sorter omfattas av förfarande B enligt bilaga I till förordning (EG) nr 796/2004.

| (5) | Från 2007 och framåt kommer stödet för energigrödor enligt avdelning IV kapitel 5 i förordning (EG) nr 1782/2003 att tillämpas i de nya medlemsstaterna inom ramen för det samlade gårdsstödet. Bestämmelserna för grupper av grödor när det gäller stöd till energigrödor bör också tillämpas för de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(5)

Från 2007 och framåt kommer stödet för energigrödor enligt avdelning IV kapitel 5 i förordning (EG) nr 1782/2003 att tillämpas i de nya medlemsstaterna inom ramen för det samlade gårdsstödet. Bestämmelserna för grupper av grödor när det gäller stöd till energigrödor bör också tillämpas för de nya medlemsstaterna.

| (6) | Artikel 6.3 i förordning (EG) nr 796/2004 upphävdes genom kommissionens förordning (EG) nr 263/2006 (5). Följaktligen bör artikel 136 i förordning (EG) nr 1973/2004 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 6.3 i förordning (EG) nr 796/2004 upphävdes genom kommissionens förordning (EG) nr 263/2006 (5). Följaktligen bör artikel 136 i förordning (EG) nr 1973/2004 ändras i enlighet med detta.

| (7) | Genom förordning (EG) nr 270/2007 ändras reglerna för möjliga användningar av sockerbetor för produktion av energiprodukter. Det är följaktligen lämpligt att anta samma villkor för odling av dessa växter på mark som är stödberättigande för arealuttag. |
| --- | --- |

(7)

Genom förordning (EG) nr 270/2007 ändras reglerna för möjliga användningar av sockerbetor för produktion av energiprodukter. Det är följaktligen lämpligt att anta samma villkor för odling av dessa växter på mark som är stödberättigande för arealuttag.

| (8) | Förordningarna (EG) nr 796/2004 och (EG) nr 1973/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordningarna (EG) nr 796/2004 och (EG) nr 1973/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De ändringar som införs genom rådets förordningar (EG) nr 953/2006 (6), (EG) nr 2012/2006 och (EG) nr 270/2007 är tillämpliga från och med den 1 januari 2007. Följaktligen bör motsvarande ändringar i denna förordning tillämpas från samma tidpunkt. |
| --- | --- |

(9)

De ändringar som införs genom rådets förordningar (EG) nr 953/2006 (6), (EG) nr 2012/2006 och (EG) nr 270/2007 är tillämpliga från och med den 1 januari 2007. Följaktligen bör motsvarande ändringar i denna förordning tillämpas från samma tidpunkt.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 796/2004 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 12.3 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”I de medlemsstater som använder det geografiska informationssystemet för olivodling i identifieringssystemet för jordbruksskiften enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall det grafiska materialet över olivskiftena som skickas till jordbrukare för varje olivskifte innehålla antalet stödberättigande olivträd och deras position på skiftet samt olivarealen uttryckt i GIS-olivhektar i enlighet med bilaga XXIV.3 till förordning (EG) nr 1973/2004.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 12.3 skall andra stycket ersättas med följande:

”I de medlemsstater som använder det geografiska informationssystemet för olivodling i identifieringssystemet för jordbruksskiften enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall det grafiska materialet över olivskiftena som skickas till jordbrukare för varje olivskifte innehålla antalet stödberättigande olivträd och deras position på skiftet samt olivarealen uttryckt i GIS-olivhektar i enlighet med bilaga XXIV.3 till förordning (EG) nr 1973/2004.”

| 2. | I artikel 33.4 och 33.5 första och andra stycket skall orden ”odlas för fiberproduktion” utgå. |
| --- | --- |

2.

I artikel 33.4 och 33.5 första och andra stycket skall orden ”odlas för fiberproduktion” utgå.

| 3. | Bilaga II skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilaga II skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 1973/2004 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 136 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 136
  Tillämpning av förordning (EG) nr 796/2004
  Utan att det påverkar tredje stycket i artikel 143b.6 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall förordning (EG) nr 796/2004 vara tillämplig på systemet för enhetlig arealersättning utom artikel 7, artikel 8.2 b och c, artikel 12.1 c och artikel 12.2, artikel 13.2–13.8, artikel 14.2 och 14.3, artiklarna 16 och 17, artikel 21.3, artikel 24.1 b, d och e, artikel 26.1 a, b och c, artikel 26.2 b, c och d, artikel 27.2 g och j, artikel 28.1 d, artikel 30.3, artikel 31, artiklarna 34–40, artikel 49.2, artikel 50.2, 50.4–6, artiklarna 51–64, artikel 69 och artikel 71.1 i denna.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 136 skall ersättas med följande:

”Artikel 136

Tillämpning av förordning (EG) nr 796/2004

Utan att det påverkar tredje stycket i artikel 143b.6 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall förordning (EG) nr 796/2004 vara tillämplig på systemet för enhetlig arealersättning utom artikel 7, artikel 8.2 b och c, artikel 12.1 c och artikel 12.2, artikel 13.2–13.8, artikel 14.2 och 14.3, artiklarna 16 och 17, artikel 21.3, artikel 24.1 b, d och e, artikel 26.1 a, b och c, artikel 26.2 b, c och d, artikel 27.2 g och j, artikel 28.1 d, artikel 30.3, artikel 31, artiklarna 34–40, artikel 49.2, artikel 50.2, 50.4–6, artiklarna 51–64, artikel 69 och artikel 71.1 i denna.”

| 2. | I artikel 143.2 skall led a ersättas med följande:






  ”a) | mellanprodukter som används för produktion av energiprodukter och eventuella del- eller biprodukter som innehåller socker används i enlighet med förordning (EG) nr 318/2006”. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 143.2 skall led a ersättas med följande:

”a)

mellanprodukter som används för produktion av energiprodukter och eventuella del- eller biprodukter som innehåller socker används i enlighet med förordning (EG) nr 318/2006”.

| 3. | Bilaga XXIV skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 b skall följande stycke läggas till:
  ”Alla planterade olivträd är stödberättigande för beräkning av antalet stödberättigande hektar enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 1782/2003 (användning av stödrättigheter).” |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga XXIV skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 b skall följande stycke läggas till:

”Alla planterade olivträd är stödberättigande för beräkning av antalet stödberättigande hektar enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 1782/2003 (användning av stödrättigheter).”

| b) | I punkt 3 skall fjärde stycket ersättas med följande:
  ”Samma metod skall tillämpas av de medlemsstater som använder det geografiska informationssystemet för olivodling i identifieringssystemet för jordbruksskiften enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003 för beräkning av antalet stödberättigande hektar enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 1782/2003 (användning av stödrättigheter).” |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 skall fjärde stycket ersättas med följande:

”Samma metod skall tillämpas av de medlemsstater som använder det geografiska informationssystemet för olivodling i identifieringssystemet för jordbruksskiften enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003 för beräkning av antalet stödberättigande hektar enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 1782/2003 (användning av stödrättigheter).”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.1 och 1.2 och artikel 2 skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Artikel 1.3 skall tillämpas från och med regleringsåret 2007/08.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2013/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 13).

1

(2)  EUT L 384, 29.12.2006, s. 8.

2

(3)  EUT L 141, 30.4.2004, s. 18. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2025/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 81).

3

(4)  EUT L 345, 20.11.2004, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 270/2007 (EUT L 75, 15.3.2007, s. 8).

4

(5)  EUT L 46, 16.2.2006, s. 24.

5

(6)  EUT L 175, 29.6.2006, s. 1.

6

---

BILAGA

”BILAGA II

HAMPSORTER SOM ÄR STÖDBERÄTTIGANDE FÖR DIREKTSTÖD

a)   Hampsorter

| | Beniko |
| --- | --- |

Beniko

| | Carmagnola |
| --- | --- |

Carmagnola

| | CS |
| --- | --- |

CS

| | Delta-Llosa |
| --- | --- |

Delta-Llosa

| | Delta 405 |
| --- | --- |

Delta 405

| | Dioica 88 |
| --- | --- |

Dioica 88

| | Epsilon 68 |
| --- | --- |

Epsilon 68

| | Fedora 17 |
| --- | --- |

Fedora 17

| | Felina 32 |
| --- | --- |

Felina 32

| | Felina 34 — Félina 34 |
| --- | --- |

Felina 34 — Félina 34

| | Ferimon — Férimon |
| --- | --- |

Ferimon — Férimon

| | Fibranova |
| --- | --- |

Fibranova

| | Fibrimon 24 |
| --- | --- |

Fibrimon 24

| | Futura 75 |
| --- | --- |

Futura 75

| | Juso 14 |
| --- | --- |

Juso 14

| | Kompolti |
| --- | --- |

Kompolti

| | Red Petiole |
| --- | --- |

Red Petiole

| | Santhica 23 |
| --- | --- |

Santhica 23

| | Santhica 27 |
| --- | --- |

Santhica 27

| | Silesia |
| --- | --- |

Silesia

| | Uso-31 |
| --- | --- |

Uso-31

b)   Hampsorter som godkänts för regleringsåret 2007/08

| | Bialobrzeskie |
| --- | --- |

Bialobrzeskie

| | Chamaeleon (1) |
| --- | --- |

Chamaeleon (1)

| | Cannakomp |
| --- | --- |

Cannakomp

| | Denise (2) |
| --- | --- |

Denise (2)

| | Diana (2) |
| --- | --- |

Diana (2)

| | Fasamo |
| --- | --- |

Fasamo

| | Fibriko TC |
| --- | --- |

Fibriko TC

| | Kompolti hibrid TC |
| --- | --- |

Kompolti hibrid TC

| | Lipko |
| --- | --- |

Lipko

| | Tiborszállási (1) |
| --- | --- |

Tiborszállási (1)

| | UNIKO-B |
| --- | --- |

UNIKO-B

| | Zenit (2) |
| --- | --- |

Zenit (2)

---

(1)  För regleringsåret 2007/08 skall förfarande B i bilaga I tillämpas.

1

(2)  Endast i Rumänien, såsom godkänts genom kommissionens beslut 2007/69/EG (EUT L 32, 6.2.2007, s. 167).”

2

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 382/2007

av den 4 april 2007

om ändring av förordning (EG) nr 753/2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artikel 53, och

av följande skäl:

| (1) | Vissa tekniska ändringar behöver göras i kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 (2) på grund av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Vissa tekniska ändringar behöver göras i kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 (2) på grund av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen.

| (2) | I artikel 28 i förordning (EG) nr 753/2002 föreskrivs särskilda bestämmelser för bordsviner med geografisk beteckning och där förtecknas också de benämningar som används i medlemsstaternas olika regioner för att beskriva sådana viner. Den förteckningen måste anpassas genom att de benämningar som används i Bulgarien och Rumänien läggs till. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 28 i förordning (EG) nr 753/2002 föreskrivs särskilda bestämmelser för bordsviner med geografisk beteckning och där förtecknas också de benämningar som används i medlemsstaternas olika regioner för att beskriva sådana viner. Den förteckningen måste anpassas genom att de benämningar som används i Bulgarien och Rumänien läggs till.

| (3) | Förteckningen över traditionella benämningar, som anges i artikel 29 i förordning (EG) nr 753/2002, och förteckningen över kompletterande traditionella benämningar, som det hänvisas till i artikel 23 i den förordningen, måste anpassas med de rätta benämningar som används i Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

(3)

Förteckningen över traditionella benämningar, som anges i artikel 29 i förordning (EG) nr 753/2002, och förteckningen över kompletterande traditionella benämningar, som det hänvisas till i artikel 23 i den förordningen, måste anpassas med de rätta benämningar som används i Bulgarien och Rumänien.

| (4) | I bilaga II till förordning (EG) nr 753/2002 förtecknas druvsorter och synonymer till dessa som omfattar en geografisk beteckning och som kan förekomma i märkningen av viner. Denna bilaga måste anpassas med de rätta benämningar som var i bruk i Bulgarien och Rumänien vid det datum då den här förordningen börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(4)

I bilaga II till förordning (EG) nr 753/2002 förtecknas druvsorter och synonymer till dessa som omfattar en geografisk beteckning och som kan förekomma i märkningen av viner. Denna bilaga måste anpassas med de rätta benämningar som var i bruk i Bulgarien och Rumänien vid det datum då den här förordningen börjar tillämpas.

| (5) | Namnet ”Tokaj” betecknar ett ”kvalitetsvin som framställts i ett specificerat område” med ursprung i en gränsregion mellan Ungern och Slovakien och utgör även en del av de italienska och franska druvsortsbenämningarna ”Tocai italico”, ”Tocai friulano” och ”Tokay pinot gris”. Den samtidiga förekomsten av dessa tre druvsortsbenämningar och den geografiska beteckningen är tidsbegränsade till och med den 31 mars 2007 och följer av det bilaterala avtalet av den 23 november 1993 mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Ungern, som sedan den 1 maj 2004 har blivit en del av EU:s regelverk. Från och med den 1 april 2007 avförs dessa tre druvsortsbenämningar från bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, och när det gäller druvsortsbenämningen ”Tocai friulano” har den nu ersatts av den nya druvsortsbenämningen ”Friulano”. |
| --- | --- |

(5)

Namnet ”Tokaj” betecknar ett ”kvalitetsvin som framställts i ett specificerat område” med ursprung i en gränsregion mellan Ungern och Slovakien och utgör även en del av de italienska och franska druvsortsbenämningarna ”Tocai italico”, ”Tocai friulano” och ”Tokay pinot gris”. Den samtidiga förekomsten av dessa tre druvsortsbenämningar och den geografiska beteckningen är tidsbegränsade till och med den 31 mars 2007 och följer av det bilaterala avtalet av den 23 november 1993 mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Ungern, som sedan den 1 maj 2004 har blivit en del av EU:s regelverk. Från och med den 1 april 2007 avförs dessa tre druvsortsbenämningar från bilaga II till kommissionens förordning (EG) nr 753/2002, och när det gäller druvsortsbenämningen ”Tocai friulano” har den nu ersatts av den nya druvsortsbenämningen ”Friulano”.

| (6) | I bilaga III till förordning (EG) nr 753/2002 förtecknas slutligen de traditionella benämningar som förekommer eller kan tänkas förekomma på märkningen av viner. Den bilagan måste anpassas för att ta hänsyn till dels nya traditionella benämningar från Cypern, dels traditionella benämningar som används i Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

(6)

I bilaga III till förordning (EG) nr 753/2002 förtecknas slutligen de traditionella benämningar som förekommer eller kan tänkas förekomma på märkningen av viner. Den bilagan måste anpassas för att ta hänsyn till dels nya traditionella benämningar från Cypern, dels traditionella benämningar som används i Bulgarien och Rumänien.

| (7) | Förordning (EG) nr 753/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EG) nr 753/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 753/2002 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 28 skall första stycket ändras på följande sätt:






  a) | Den tionde strecksatsen skall ersättas med följande:






  ”— | ’Τοπικός Οίνος’ eller ’(Regional Wine)’ i fråga om bordsviner med ursprung i Cypern”, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I artikel 28 skall första stycket ändras på följande sätt:

a)

Den tionde strecksatsen skall ersättas med följande:

”—

’Τοπικός Οίνος’ eller ’(Regional Wine)’ i fråga om bordsviner med ursprung i Cypern”,

| b) | Följande strecksatser skall läggas till:






  ”— | ’регионално вино’ i fråga om bordsviner med ursprung i Bulgarien, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande strecksatser skall läggas till:

”—

’регионално вино’ i fråga om bordsviner med ursprung i Bulgarien,

| — | ’Vin cu indicație geografică’ i fråga om bordsviner med ursprung i Rumänien.” |
| --- | --- |

—

’Vin cu indicație geografică’ i fråga om bordsviner med ursprung i Rumänien.”

| 2. | Artikel 29 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall följande led läggas till:






  ”q) | För Bulgarien:






  — | ’Гарантирано наименование за произход’ eller ’ГНП’, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 29 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall följande led läggas till:

”q)

För Bulgarien:

—

’Гарантирано наименование за произход’ eller ’ГНП’,

| — | ’Гарантирано и контролирано наименование за произход’ eller ’ГКНП’, |
| --- | --- |

—

’Гарантирано и контролирано наименование за произход’ eller ’ГКНП’,

| — | ’Благородно сладко вино’ eller ’БСВ’. |
| --- | --- |

—

’Благородно сладко вино’ eller ’БСВ’.

| r) | För Rumänien:






  — | ’Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C.’, åtföljt av:






  — | ’Cules la maturitate deplină – C.M.D.’, |
| --- | --- | --- | --- |

r)

För Rumänien:

—

’Vin cu denumire de origine controlată – D.O.C.’, åtföljt av:

—

’Cules la maturitate deplină – C.M.D.’,

| — | ’Cules târziu – C.T.’, |
| --- | --- |

—

’Cules târziu – C.T.’,

| — | ’Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.’ ” |
| --- | --- |

—

’Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.’ ”

| b) | I punkt 2 skall följande led läggas till:






  ”k) | För Bulgarien:






  — | ’Гарантирано наименование за произход’ eller ’ГНП’, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 skall följande led läggas till:

”k)

För Bulgarien:

—

’Гарантирано наименование за произход’ eller ’ГНП’,

| — | ’Гарантирано и контролирано наименование за произход’ eller ’ГКНП’. |
| --- | --- |

—

’Гарантирано и контролирано наименование за произход’ eller ’ГКНП’.

| l) | För Rumänien:






  — | ’Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.’ ” |
| --- | --- | --- |

l)

För Rumänien:

—

’Vin spumant cu denumire de origine controlată – D.O.C.’ ”

| 3. | Bilaga II skall ersättas med bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilaga II skall ersättas med bilaga I till denna förordning.

| 4. | Bilaga III skall ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga III skall ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 april 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 118, 4.5.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2016/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 38).

2

---

BILAGA I

”BILAGA II

Druvsorter och synonymer till dessa som omfattar en geografisk beteckning (1) och som i enlighet med artikel 19.2 får förekomma i märkningen av viner

| | Druvsort eller synonymer till denna | Länder som får använda detta druvsortnamn eller en av dess synonymer (2) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Agiorgitiko | Grekland° |
| 2 | Aglianico | Italien°, Grekland°, Malta° |
| 3 | Aglianicone | Italien° |
| 4 | Alicante Bouschet | Grekland°, Italien°, Portugal°, Algeriet°, Tunisien°, Förenta staterna°, Cypern°, Sydafrika

  Anmärkning: Namnet ’Alicante’ får inte användas utan annan angivelse som beteckning på ett vin. |
| 5 | Alicante Branco | Portugal° |
| 6 | Alicante Henri Bouschet | Frankrike°, Serbien (8), Montenegro (8) |
| 7 | Alicante | Italien° |
| 8 | Alikant Buse | Serbien (6), Montenegro (6) |
| 9 | Auxerrois | Sydafrika°, Australien°, Kanada°, Schweiz°, Belgien°, Tyskland°, Frankrike°, Luxemburg°, Nederländerna°, Förenade Kungariket° |
| 10 | Barbera Bianca | Italien° |
| 11 | Barbera | Sydafrika°, Argentina°, Australien°, Kroatien°, Mexiko°, Slovenien°, Uruguay°, Förenta staterna°, Grekland°, Italien°, Malta° |
| 12 | Barbera Sarda | Italien° |
| 13 | Blauburgunder | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (16-27-114), Österrike (14-16), Kanada (16-114), Chile (16-114), Italien (16-114) |
| 14 | Blauer Burgunder | Österrike (13-16), Serbien (24-114), Montenegro (24-114), Schweiz |
| 15 | Blauer Frühburgunder | Tyskland (57) |
| 16 | Blauer Spätburgunder | Tyskland (114), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-27-114), Österrike (13-14), Bulgarien (114), Kanada (13-114), Chile (13-114), Rumänien (114), Italien (13-114) |
| 17 | Blaufränkisch | Tjeckien (54), Österrike°, Tyskland, Slovenien (Modra frankinja, Frankinja), Ungern |
| 18 | Borba | Spanien° |
| 19 | Bosco | Italien° |
| 20 | Bragão | Portugal° |
| 21 | Budai | Ungern° |
| 22 | Burgundac beli | Serbien (135), Montenegro (135) |
| 23 | Burgundac Crni | Kroatien° |
| 24 | Burgundac crni | Serbien (14-114), Montenegro (14-114) |
| 25 | Burgundac sivi | Kroatien°, Serbien°, Montenegro° |
| 26 | Burgundec bel | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien° |
| 27 | Burgundec crn | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-16-114) |
| 28 | Burgundec siv | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien° |
| 29 | Busuioacă de Bohotin | Rumänien |
| 30 | Cabernet Moravia | Tjeckien° |
| 31 | Calabrese | Italien (89) |
| 32 | Campanário | Portugal° |
| 33 | Canari | Argentina° |
| 34 | Carignan Blanc | Frankrike° |
| 35 | Carignan | Sydafrika°, Argentina°, Australien (37), Chile (37), Kroatien°, Israel°, Marocko°, Nya Zeeland°, Tunisien°, Grekland°, Frankrike°, Portugal°, Malta° |
| 36 | Carignan Noir | Cypern° |
| 37 | Carignane | Australien (35), Chile (35), Mexiko, Turkiet, Förenta staterna |
| 38 | Carignano | Italien° |
| 39 | Chardonnay | Sydafrika°, Argentina (94), Australien (94), Bulgarien°, Kanada (94), Schweiz°, Chile (94), Tjeckien°, Kroatien°, Ungern (40), Indien, Israel°, Moldavien°, Mexiko (94), Nya Zeeland (94), Rumänien°, Ryssland°, San Marino°, Slovakien°, Slovenien°, Tunisien°, Förenta staterna (94), Uruguay°, Serbien, Montenegro, Zimbabwe°, Tyskland°, Frankrike, Grekland (94), Italien (94), Luxemburg° (94), Nederländerna (94), Förenade Kungariket, Spanien, Portugal, Österrike°, Belgien (94), Cypern°, Malta° |
| 40 | Chardonnay Blanc | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ungern (39) |
| 41 | Chardonnay Musqué | Kanada° |
| 42 | Chelva | Spanien° |
| 43 | Corinto Nero | Italien° |
| 44 | Cserszegi fűszeres | Ungern° |
| 45 | Děvín | Tjeckien° |
| 46 | Devín | Slovakien |
| 47 | Duna gyöngye | Ungern |
| 48 | Dunaj | Slovakien |
| 49 | Durasa | Italien° |
| 50 | Early Burgundy | Förenta staterna° |
| 51 | Fehér Burgundi, Burgundi | Ungern (132) |
| 52 | Findling | Tyskland°, Förenade Kungariket° |
| 53 | Frâncușă | Rumänien |
| 54 | Frankovka | Tjeckien° (17), Slovakien (55) |
| 55 | Frankovka modrá | Slovakien (54) |
| 56 | Friulano | Italien |
| 57 | Frühburgunder | Tyskland (15), Nederländerna° |
| 58 | Galbenă de Odobești | Rumänien |
| 59 | Girgenti | Malta (60, 61) |
| 60 | Ghirgentina | Malta (59, 61) |
| 61 | Girgentina | Malta (59, 60) |
| 62 | Graciosa | Portugal° |
| 63 | Grasă de Cotnari | Rumänien |
| 64 | Grauburgunder | Tyskland, Bulgarien, Ungern°, Rumänien (65) |
| 65 | Grauer Burgunder | Kanada, Rumänien (64), Tyskland, Österrike |
| 66 | Grossburgunder | Rumänien |
| 67 | Iona | Förenta staterna° |
| 68 | Kanzler | Förenade Kungariket°, Tyskland |
| 69 | Kardinal | Tyskland°, Bulgarien° |
| 70 | Kékfrankos | Ungern |
| 71 | Kisburgundi kék | Ungern (114) |
| 72 | Korinthiaki | Grekland° |
| 73 | Leira | Portugal° |
| 74 | Limnio | Grekland° |
| 75 | Maceratino | Italien° |
| 76 | Maratheftiko (Μαραθεύτικο) | Cypern |
| 77 | Mátrai muskotály | Ungern° |
| 78 | Medina | Ungern° |
| 79 | Monemvasia | Grekland |
| 80 | Montepulciano | Italien° |
| 81 | Moravia dulce | Spanien° |
| 82 | Moravia agria | Spanien° |
| 83 | Moslavac | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (84), Serbien°, Montenegro° |
| 84 | Mozler | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (83) |
| 85 | Mouratón | Spanien° |
| 86 | Müller-Thurgau | Sydafrika°, Österrike°, Tyskland, Kanada, Kroatien°, Ungern°, Serbien°, Montenegro°, Tjeckien°, Slovakien°, Slovenien°, Schweiz°, Luxemburg, Nederländerna°, Italien°, Belgien°, Frankrike°, Förenade Kungariket, Australien°, Bulgarien°, Förenta staterna°, Nya Zeeland°, Portugal |
| 87 | Muškát moravský | Tjeckien°, Slovakien |
| 88 | Nagyburgundi | Ungern° |
| 89 | Nero d‘Avola | Italien (31) |
| 90 | Olivella nera | Italien° |
| 91 | Orange Muscat | Australien°, Förenta staterna° |
| 92 | Pálava | Tjeckien, Slovakien |
| 93 | Pau Ferro | Portugal° |
| 94 | Pinot Chardonnay | Argentina (39), Australien (39), Kanada (39), Chile (39), Mexiko (39), Nya Zeeland (39), Förenta staterna (39), Turkiet°, Belgien (39), Grekland (39), Nederländerna, Italien (39) |
| 95 | Pölöskei muskotály | Ungern° |
| 96 | Portoghese | Italien° |
| 97 | Pozsonyi | Ungern (98) |
| 98 | Pozsonyi Fehér | Ungern (97) |
| 99 | Radgonska ranina | Slovenien° |
| 100 | Rajnai rizling | Ungern (103) |
| 101 | Rajnski rizling | Serbien (102-105-108), Montenegro (102-105-108) |
| 102 | Renski rizling | Serbien (101-105-108), Montenegro (101-105-108), Slovenien° (103) |
| 103 | Rheinriesling | Bulgarien°, Österrike, Tyskland (105), Ungern (100), Tjeckien (111), Italien (105), Grekland, Portugal, Slovenien (102) |
| 104 | Rhine Riesling | Sydafrika°, Australien°, Chile (106), Moldavien°, Nya Zeeland°, Cypern, Ungern° |
| 105 | Riesling renano | Tyskland (103), Serbien (101-102-108), Montenegro (101-102-108), Italien (103) |
| 106 | Riesling Renano | Chile (104), Malta° |
| 107 | Riminèse | Frankrike° |
| 108 | Rizling rajnski | Serbien (101-102-105), Montenegro (101-102-105) |
| 109 | Rizling Rajnski | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien°, Kroatien° |
| 110 | Rizling rýnsky | Slovakien° |
| 111 | Ryzlink rýnský | Tjeckien (103) |
| 112 | Santareno | Portugal° |
| 113 | Sciaccarello | Frankrike° |
| 114 | Spätburgunder | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-16-27), Serbien (14-24), Montenegro (14-24), Bulgarien (16), Kanada (13-16), Chile, Ungern (71), Moldavien°, Rumänien (16), Italien (13-16), Förenade Kungariket, Tyskland (16) |
| 115 | Štajerska Belina | Kroatien°, Slovenien° |
| 116 | Subirat | Spanien |
| 117 | Terrantez do Pico | Portugal° |
| 118 | Tintilla de Rota | Spanien° |
| 119 | Tinto de Pegões | Portugal° |
| 120 | Torrontés riojano | Argentina° |
| 121 | Trebbiano | Sydafrika°, Argentina°, Australien°, Kanada°, Cypern°, Kroatien°, Uruguay°, Förenta staterna, Israel, Italien, Malta |
| 122 | Trebbiano Giallo | Italien° |
| 123 | Trigueira | Portugal |
| 124 | Verdea | Italien° |
| 125 | Verdeca | Italien |
| 126 | Verdelho | Sydafrika°, Argentina, Australien, Nya Zeeland, Förenta staterna, Portugal |
| 127 | Verdelho Roxo | Portugal° |
| 128 | Verdelho Tinto | Portugal° |
| 129 | Verdello | Italien°, Spanien° |
| 130 | Verdese | Italien° |
| 131 | Verdejo | Spanien° |
| 132 | Weißburgunder | Sydafrika (134), Kanada, Chile (133), Ungern (51), Tyskland (133, 134), Österrike (133), Förenade Kungariket°, Italien |
| 133 | Weißer Burgunder | Tyskland (132, 134), Österrike (132), Chile (132), Schweiz°, Slovenien, Italien |
| 134 | Weissburgunder | Sydafrika (132), Tyskland (132, 133), Förenade Kungariket, Italien |
| 135 | Weisser Burgunder | Serbien (22), Montenegro (22) |
| 136 | Zalagyöngye | Ungern° |
| FÖRKLARING:








  — | : | Inom parentes | : | synonym för druvsorten. |
| — | : | ”°” | : | synonym saknas. |
| — | : | Fetstil | : | Kolumn 2 | : | namn på druvsort. |
| Kolumn 3 | : | land i vilket namnet motsvarar en druvsort och en hänvisning till druvsorten. |

Druvsort eller synonymer till denna

Länder som får använda detta druvsortnamn eller en av dess synonymer (2)

1

Agiorgitiko

Grekland°

2

Aglianico

Italien°, Grekland°, Malta°

3

Aglianicone

Italien°

4

Alicante Bouschet

Grekland°, Italien°, Portugal°, Algeriet°, Tunisien°, Förenta staterna°, Cypern°, Sydafrika

Anmärkning: Namnet ’Alicante’ får inte användas utan annan angivelse som beteckning på ett vin.

5

Alicante Branco

Portugal°

6

Alicante Henri Bouschet

Frankrike°, Serbien (8), Montenegro (8)

7

Alicante

Italien°

8

Alikant Buse

Serbien (6), Montenegro (6)

9

Auxerrois

Sydafrika°, Australien°, Kanada°, Schweiz°, Belgien°, Tyskland°, Frankrike°, Luxemburg°, Nederländerna°, Förenade Kungariket°

10

Barbera Bianca

Italien°

11

Barbera

Sydafrika°, Argentina°, Australien°, Kroatien°, Mexiko°, Slovenien°, Uruguay°, Förenta staterna°, Grekland°, Italien°, Malta°

12

Barbera Sarda

Italien°

13

Blauburgunder

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (16-27-114), Österrike (14-16), Kanada (16-114), Chile (16-114), Italien (16-114)

14

Blauer Burgunder

Österrike (13-16), Serbien (24-114), Montenegro (24-114), Schweiz

15

Blauer Frühburgunder

Tyskland (57)

16

Blauer Spätburgunder

Tyskland (114), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-27-114), Österrike (13-14), Bulgarien (114), Kanada (13-114), Chile (13-114), Rumänien (114), Italien (13-114)

17

Blaufränkisch

Tjeckien (54), Österrike°, Tyskland, Slovenien (Modra frankinja, Frankinja), Ungern

18

Borba

Spanien°

19

Bosco

Italien°

20

Bragão

Portugal°

21

Budai

Ungern°

22

Burgundac beli

Serbien (135), Montenegro (135)

23

Burgundac Crni

Kroatien°

24

Burgundac crni

Serbien (14-114), Montenegro (14-114)

25

Burgundac sivi

Kroatien°, Serbien°, Montenegro°

26

Burgundec bel

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien°

27

Burgundec crn

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-16-114)

28

Burgundec siv

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien°

29

Busuioacă de Bohotin

Rumänien

30

Cabernet Moravia

Tjeckien°

31

Calabrese

Italien (89)

32

Campanário

Portugal°

33

Canari

Argentina°

34

Carignan Blanc

Frankrike°

35

Carignan

Sydafrika°, Argentina°, Australien (37), Chile (37), Kroatien°, Israel°, Marocko°, Nya Zeeland°, Tunisien°, Grekland°, Frankrike°, Portugal°, Malta°

36

Carignan Noir

Cypern°

37

Carignane

Australien (35), Chile (35), Mexiko, Turkiet, Förenta staterna

38

Carignano

Italien°

39

Chardonnay

Sydafrika°, Argentina (94), Australien (94), Bulgarien°, Kanada (94), Schweiz°, Chile (94), Tjeckien°, Kroatien°, Ungern (40), Indien, Israel°, Moldavien°, Mexiko (94), Nya Zeeland (94), Rumänien°, Ryssland°, San Marino°, Slovakien°, Slovenien°, Tunisien°, Förenta staterna (94), Uruguay°, Serbien, Montenegro, Zimbabwe°, Tyskland°, Frankrike, Grekland (94), Italien (94), Luxemburg° (94), Nederländerna (94), Förenade Kungariket, Spanien, Portugal, Österrike°, Belgien (94), Cypern°, Malta°

40

Chardonnay Blanc

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ungern (39)

41

Chardonnay Musqué

Kanada°

42

Chelva

Spanien°

43

Corinto Nero

Italien°

44

Cserszegi fűszeres

Ungern°

45

Děvín

Tjeckien°

46

Devín

Slovakien

47

Duna gyöngye

Ungern

48

Dunaj

Slovakien

49

Durasa

Italien°

50

Early Burgundy

Förenta staterna°

51

Fehér Burgundi, Burgundi

Ungern (132)

52

Findling

Tyskland°, Förenade Kungariket°

53

Frâncușă

Rumänien

54

Frankovka

Tjeckien° (17), Slovakien (55)

55

Frankovka modrá

Slovakien (54)

56

Friulano

Italien

57

Frühburgunder

Tyskland (15), Nederländerna°

58

Galbenă de Odobești

Rumänien

59

Girgenti

Malta (60, 61)

60

Ghirgentina

Malta (59, 61)

61

Girgentina

Malta (59, 60)

62

Graciosa

Portugal°

63

Grasă de Cotnari

Rumänien

64

Grauburgunder

Tyskland, Bulgarien, Ungern°, Rumänien (65)

65

Grauer Burgunder

Kanada, Rumänien (64), Tyskland, Österrike

66

Grossburgunder

Rumänien

67

Iona

Förenta staterna°

68

Kanzler

Förenade Kungariket°, Tyskland

69

Kardinal

Tyskland°, Bulgarien°

70

Kékfrankos

Ungern

71

Kisburgundi kék

Ungern (114)

72

Korinthiaki

Grekland°

73

Leira

Portugal°

74

Limnio

Grekland°

75

Maceratino

Italien°

76

Maratheftiko (Μαραθεύτικο)

Cypern

77

Mátrai muskotály

Ungern°

78

Medina

Ungern°

79

Monemvasia

Grekland

80

Montepulciano

Italien°

81

Moravia dulce

Spanien°

82

Moravia agria

Spanien°

83

Moslavac

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (84), Serbien°, Montenegro°

84

Mozler

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (83)

85

Mouratón

Spanien°

86

Müller-Thurgau

Sydafrika°, Österrike°, Tyskland, Kanada, Kroatien°, Ungern°, Serbien°, Montenegro°, Tjeckien°, Slovakien°, Slovenien°, Schweiz°, Luxemburg, Nederländerna°, Italien°, Belgien°, Frankrike°, Förenade Kungariket, Australien°, Bulgarien°, Förenta staterna°, Nya Zeeland°, Portugal

87

Muškát moravský

Tjeckien°, Slovakien

88

Nagyburgundi

Ungern°

89

Nero d‘Avola

Italien (31)

90

Olivella nera

Italien°

91

Orange Muscat

Australien°, Förenta staterna°

92

Pálava

Tjeckien, Slovakien

93

Pau Ferro

Portugal°

94

Pinot Chardonnay

Argentina (39), Australien (39), Kanada (39), Chile (39), Mexiko (39), Nya Zeeland (39), Förenta staterna (39), Turkiet°, Belgien (39), Grekland (39), Nederländerna, Italien (39)

95

Pölöskei muskotály

Ungern°

96

Portoghese

Italien°

97

Pozsonyi

Ungern (98)

98

Pozsonyi Fehér

Ungern (97)

99

Radgonska ranina

Slovenien°

100

Rajnai rizling

Ungern (103)

101

Rajnski rizling

Serbien (102-105-108), Montenegro (102-105-108)

102

Renski rizling

Serbien (101-105-108), Montenegro (101-105-108), Slovenien° (103)

103

Rheinriesling

Bulgarien°, Österrike, Tyskland (105), Ungern (100), Tjeckien (111), Italien (105), Grekland, Portugal, Slovenien (102)

104

Rhine Riesling

Sydafrika°, Australien°, Chile (106), Moldavien°, Nya Zeeland°, Cypern, Ungern°

105

Riesling renano

Tyskland (103), Serbien (101-102-108), Montenegro (101-102-108), Italien (103)

106

Riesling Renano

Chile (104), Malta°

107

Riminèse

Frankrike°

108

Rizling rajnski

Serbien (101-102-105), Montenegro (101-102-105)

109

Rizling Rajnski

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien°, Kroatien°

110

Rizling rýnsky

Slovakien°

111

Ryzlink rýnský

Tjeckien (103)

112

Santareno

Portugal°

113

Sciaccarello

Frankrike°

114

Spätburgunder

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-16-27), Serbien (14-24), Montenegro (14-24), Bulgarien (16), Kanada (13-16), Chile, Ungern (71), Moldavien°, Rumänien (16), Italien (13-16), Förenade Kungariket, Tyskland (16)

115

Štajerska Belina

Kroatien°, Slovenien°

116

Subirat

Spanien

117

Terrantez do Pico

Portugal°

118

Tintilla de Rota

Spanien°

119

Tinto de Pegões

Portugal°

120

Torrontés riojano

Argentina°

121

Trebbiano

Sydafrika°, Argentina°, Australien°, Kanada°, Cypern°, Kroatien°, Uruguay°, Förenta staterna, Israel, Italien, Malta

122

Trebbiano Giallo

Italien°

123

Trigueira

Portugal

124

Verdea

Italien°

125

Verdeca

Italien

126

Verdelho

Sydafrika°, Argentina, Australien, Nya Zeeland, Förenta staterna, Portugal

127

Verdelho Roxo

Portugal°

128

Verdelho Tinto

Portugal°

129

Verdello

Italien°, Spanien°

130

Verdese

Italien°

131

Verdejo

Spanien°

132

Weißburgunder

Sydafrika (134), Kanada, Chile (133), Ungern (51), Tyskland (133, 134), Österrike (133), Förenade Kungariket°, Italien

133

Weißer Burgunder

Tyskland (132, 134), Österrike (132), Chile (132), Schweiz°, Slovenien, Italien

134

Weissburgunder

Sydafrika (132), Tyskland (132, 133), Förenade Kungariket, Italien

135

Weisser Burgunder

Serbien (22), Montenegro (22)

136

Zalagyöngye

Ungern°

FÖRKLARING:

—

:

Inom parentes

:

synonym för druvsorten.

—

:

”°”

:

synonym saknas.

—

:

Fetstil

:

Kolumn 2

:

namn på druvsort.

Kolumn 3

:

land i vilket namnet motsvarar en druvsort och en hänvisning till druvsorten.

—

:

Normal stil

:

| Kolumn 2 | : | namn på synonym till en druvsort. |
| --- | --- | --- |
| Kolumn 3 | : | namn på land som använder synonymen till en druvsort.” |

Kolumn 2

:

namn på synonym till en druvsort.

Kolumn 3

:

namn på land som använder synonymen till en druvsort.”

---

(1)  Dessa namn eller deras synonymer motsvarar helt eller delvis, i översättning eller med en adjektivform, geografiska beteckningar som används för att beteckna ett vin.

1

(2)  För de berörda staterna medges undantagen enligt denna bilaga endast för viner med geografisk beteckning som framställs i de administrativa enheter i vilka odling av de berörda druvsorterna är tillåten vid den tidpunkt då den här förordningen träder i kraft och enligt de villkor för framställning och presentation av dessa viner som fastställts av de berörda medlemsstaterna.

2

FÖRKLARING:

| — | : | Inom parentes | : | synonym för druvsorten. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ”°” | : | synonym saknas. |
| — | : | Fetstil | : | Kolumn 2 | : | namn på druvsort. |
| Kolumn 3 | : | land i vilket namnet motsvarar en druvsort och en hänvisning till druvsorten. |

—

:

Inom parentes

:

synonym för druvsorten.

—

:

”°”

:

synonym saknas.

—

:

Fetstil

:

Kolumn 2

:

namn på druvsort.

Kolumn 3

:

land i vilket namnet motsvarar en druvsort och en hänvisning till druvsorten.

—

:

Normal stil

:

| Kolumn 2 | : | namn på synonym till en druvsort. |
| --- | --- | --- |
| Kolumn 3 | : | namn på land som använder synonymen till en druvsort.” |

Kolumn 2

:

namn på synonym till en druvsort.

Kolumn 3

:

namn på land som använder synonymen till en druvsort.”

---

BILAGA II

Bilaga III till förordning (EG) nr 753/2002 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande rader skall införas före raderna som avser Tjeckien:










  ”BULGARIEN |
| --- | --- |
| Särskilda traditionella benämningar enligt artikel 29 |
| Гарантирано наименование за произход (ГНП)
  (guaranteed appellation of origin) | Alla | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| ”Гарантирано и контролирано наименование за произход” eller ”ГКНП”,
  (guaranteed appellation of origin) | Alla | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| Благородно сладко вино (БСВ)
  (noble sweet wine) | Alla | Kvalitetslikörvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| Termer enligt artikel 28 |
| регионално вино
  (Regional wine) | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | bulgariskt | 2007 | |
| Kompletterande traditionella benämningar enligt artikel 23 |
| Ново
  (young) | Alla | Kvalitetsvin fso
  Bordsvin med geografisk beteckning | bulgariskt | 2007 | |
| Премиум
  (premium) | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | bulgariskt | 2007 | |
| Резерва
  (reserve) | Alla | Kvalitetsvin fso
  Bordsvin med geografisk beteckning | bulgariskt | 2007 | |
| Премиум резерва
  (premium reserve) | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | bulgariskt | 2007 | |
| Специална резерва
  (special reserve) | Alla | Kvalitetsvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| Специална селекция
  (special selection) | Alla | Kvalitetsvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| Колекционно
  (collection) | Alla | Kvalitetsvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| Премиум оук, или първо зареждане в бъчва
  (premium oak) | Alla | Kvalitetsvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| Беритба на презряло грозде
  (vintage of overripe grapes) | Alla | Kvalitetsvin fso | bulgariskt | 2007 | |
| Розенталер
  (Rosenthaler) | Alla | Kvalitetsvin fso | bulgariskt | 2007” | |

1.

Följande rader skall införas före raderna som avser Tjeckien:

”BULGARIEN

Särskilda traditionella benämningar enligt artikel 29

Гарантирано наименование за произход (ГНП)

(guaranteed appellation of origin)

Alla

Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso

bulgariskt

2007

”Гарантирано и контролирано наименование за произход” eller ”ГКНП”,

(guaranteed appellation of origin)

Alla

Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso

bulgariskt

2007

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

Alla

Kvalitetslikörvin fso

bulgariskt

2007

Termer enligt artikel 28

регионално вино

(Regional wine)

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

bulgariskt

2007

Kompletterande traditionella benämningar enligt artikel 23

Ново

(young)

Alla

Kvalitetsvin fso

Bordsvin med geografisk beteckning

bulgariskt

2007

Премиум

(premium)

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

bulgariskt

2007

Резерва

(reserve)

Alla

Kvalitetsvin fso

Bordsvin med geografisk beteckning

bulgariskt

2007

Премиум резерва

(premium reserve)

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

bulgariskt

2007

Специална резерва

(special reserve)

Alla

Kvalitetsvin fso

bulgariskt

2007

Специална селекция

(special selection)

Alla

Kvalitetsvin fso

bulgariskt

2007

Колекционно

(collection)

Alla

Kvalitetsvin fso

bulgariskt

2007

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

Alla

Kvalitetsvin fso

bulgariskt

2007

Беритба на презряло грозде

(vintage of overripe grapes)

Alla

Kvalitetsvin fso

bulgariskt

2007

Розенталер

(Rosenthaler)

Alla

Kvalitetsvin fso

bulgariskt

2007”

| 2. | De rader som avser Cypern skall ersättas med följande:










  ”CYPERN |
| --- | --- |
| Särskilda traditionella benämningar enligt artikel 29 |
| Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης
  (ΟΕΟΠ) | Alla | Kvalitetsvin fso | grekiskt | | |
| Termer enligt artikel 28 |
| Τοπικός Οίνος
  (Regional Wine) | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | grekiskt | | |
| Kompletterande traditionella benämningar enligt artikel 23 |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | grekiskt | | |
| Κτήμα (Ktima) | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | grekiskt | | |
| Αμπελώνας (-ες)
  (Ampelonas (-es)) | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | grekiskt | 2006 | |
| Μονή (Moni) | Alla | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | grekiskt | 2006” | |

2.

De rader som avser Cypern skall ersättas med följande:

”CYPERN

Särskilda traditionella benämningar enligt artikel 29

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης

(ΟΕΟΠ)

Alla

Kvalitetsvin fso

grekiskt

Termer enligt artikel 28

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

grekiskt

Kompletterande traditionella benämningar enligt artikel 23

Μοναστήρι (Monastiri)

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

grekiskt

Κτήμα (Ktima)

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

grekiskt

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

grekiskt

2006

Μονή (Moni)

Alla

Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning

grekiskt

2006”

| 3. | Följande rader skall införas efter raderna som avser Portugal:










  ”RUMÄNIEN |
| --- | --- |
| Särskilda traditionella benämningar enligt artikel 29 |
| Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.) | Alla | Kvalitetsvin fso | rumänskt | 2007 | |
| Cules la maturitate deplină
  (C.M.D.) | Alla | Kvalitetsvin fso | rumänskt | 2007 | |
| Cules târziu (C.T.) | Alla | Kvalitetsvin fso | rumänskt | 2007 | |
| Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) | Alla | Kvalitetsvin fso | rumänskt | 2007 | |
| Termer enligt artikel 28 |
| Vin cu indicație geografică | Alla | Bordsvin med geografisk beteckning | rumänskt | 2007 | |
| Kompletterande traditionella benämningar enligt artikel 23 |
| Rezervă | Alla | Kvalitetsvin fso | rumänskt | 2007 | |
| Vin de vinotecă | Alla | Kvalitetsvin fso | rumänskt | 2007” | |

3.

Följande rader skall införas efter raderna som avser Portugal:

”RUMÄNIEN

Särskilda traditionella benämningar enligt artikel 29

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

Alla

Kvalitetsvin fso

rumänskt

2007

Cules la maturitate deplină

(C.M.D.)

Alla

Kvalitetsvin fso

rumänskt

2007

Cules târziu (C.T.)

Alla

Kvalitetsvin fso

rumänskt

2007

Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.)

Alla

Kvalitetsvin fso

rumänskt

2007

Termer enligt artikel 28

Vin cu indicație geografică

Alla

Bordsvin med geografisk beteckning

rumänskt

2007

Kompletterande traditionella benämningar enligt artikel 23

Rezervă

Alla

Kvalitetsvin fso

rumänskt

2007

Vin de vinotecă

Alla

Kvalitetsvin fso

rumänskt

2007”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/21

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 januari 2007

om ändring av beslut 2004/676/EG om tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån

(2007/215/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2004/551/GUSP av den 12 juli 2004 om inrättande av en europeisk försvarsbyrå (1), särskilt artikel 11.3 punkt 3.1,

med beaktande av rådets beslut 2004/676/EG av den 24 september 2004 om tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån (2), särskilt artikel 170.2,

med beaktande av förslaget från Europeiska försvarsbyråns styrelse, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en mer harmoniserad strategi för mänskliga resurser i den europeiska förvaltningen bör bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån anpassas till motsvarande bestämmelser i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, särskilt när det gäller bestämmelser om flyttningsbidrag, avgångsvederlag, barntillägg, iakttagande av principen om icke-diskriminering och förmåner för anställda som utnämns till enhetschefer, direktörer eller generaldirektörer. Av samma skäl är det nödvändigt att ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av dessa bestämmelser i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en mer harmoniserad strategi för mänskliga resurser i den europeiska förvaltningen bör bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån anpassas till motsvarande bestämmelser i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, särskilt när det gäller bestämmelser om flyttningsbidrag, avgångsvederlag, barntillägg, iakttagande av principen om icke-diskriminering och förmåner för anställda som utnämns till enhetschefer, direktörer eller generaldirektörer. Av samma skäl är det nödvändigt att ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av dessa bestämmelser i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

| (2) | Bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån bör anpassas till motsvarande bestämmelser i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, samtidigt som de rättigheter som de anställda vid Europeiska försvarsbyrån förvärvat innan dessa ändringar träder i kraft respekteras och hänsyn tas till deras berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(2)

Bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån bör anpassas till motsvarande bestämmelser i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, samtidigt som de rättigheter som de anställda vid Europeiska försvarsbyrån förvärvat innan dessa ändringar träder i kraft respekteras och hänsyn tas till deras berättigade förväntningar.

| (3) | Sedan tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån ursprungligen antogs 2004 har flera inkonsekvenser upptäckts i texten. Det är nödvändigt att korrigera dessa. |
| --- | --- |

(3)

Sedan tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån ursprungligen antogs 2004 har flera inkonsekvenser upptäckts i texten. Det är nödvändigt att korrigera dessa.

| (4) | Tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån enligt beslut 2004/676/EG bör därför ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(4)

Tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån enligt beslut 2004/676/EG bör därför ändras i enlighet därmed.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2004/676/EG skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 5.4 första stycket skall ersättas med följande:
  ”4.   Vid tillämpningen av punkt 1 skall en person anses vara funktionshindrad om personen har en fysisk eller psykisk funktionsnedsättning som är eller kan bli permanent. Funktionsnedsättningen skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 37.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 5.4 första stycket skall ersättas med följande:

”4.   Vid tillämpningen av punkt 1 skall en person anses vara funktionshindrad om personen har en fysisk eller psykisk funktionsnedsättning som är eller kan bli permanent. Funktionsnedsättningen skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 37.”

| 2. | Artikel 10.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   En tillfälligt anställd får inte utan anställningsmyndighetens medgivande ta emot hedersbetygelser, ordnar, förmåner, gåvor eller ersättning av något slag från någon regering eller annan källa utanför byrån, utom för tjänster som han gjort antingen före sin anställning eller under särskild ledighet för militärtjänstgöring eller annan nationell tjänstgöring och med avseende på sådan tjänst.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 10.2 skall ersättas med följande:

”2.   En tillfälligt anställd får inte utan anställningsmyndighetens medgivande ta emot hedersbetygelser, ordnar, förmåner, gåvor eller ersättning av något slag från någon regering eller annan källa utanför byrån, utom för tjänster som han gjort antingen före sin anställning eller under särskild ledighet för militärtjänstgöring eller annan nationell tjänstgöring och med avseende på sådan tjänst.”

| 3. | Artikel 21 andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Bestämmelserna i föregående stycke skall inte tillämpas på en tillfälligt anställd eller tidigare tillfälligt anställd som vittnar inför överklagandenämnden eller disciplinnämnden i ett ärende som rör en tillfälligt anställd eller tidigare tillfälligt anställd.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 21 andra stycket skall ersättas med följande:

”Bestämmelserna i föregående stycke skall inte tillämpas på en tillfälligt anställd eller tidigare tillfälligt anställd som vittnar inför överklagandenämnden eller disciplinnämnden i ett ärende som rör en tillfälligt anställd eller tidigare tillfälligt anställd.”

| 4. | Artikel 27.1 b skall ersättas med följande:






  ”b) | Den tillfälligt anställde har tidigare lämnat samma information till byrån och har avvaktat under den tid som denna, med beaktande av hur komplicerat ärendet är, har fastställt för att vidta lämpliga åtgärder. Den tillfälligt anställde skall vederbörligen informeras om denna tidsfrist inom 60 dagar.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 27.1 b skall ersättas med följande:

”b)

Den tillfälligt anställde har tidigare lämnat samma information till byrån och har avvaktat under den tid som denna, med beaktande av hur komplicerat ärendet är, har fastställt för att vidta lämpliga åtgärder. Den tillfälligt anställde skall vederbörligen informeras om denna tidsfrist inom 60 dagar.”

| 5. | Artikel 36 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall följande stycke läggas till:
  ”Inga tjänster skall vara förbehållna medborgare från en viss medlemsstat.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 36 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall följande stycke läggas till:

”Inga tjänster skall vara förbehållna medborgare från en viss medlemsstat.”

| b) | Punkt 2 e skall ersättas med följande:






  ”e) | kan styrka att han har fördjupade kunskaper i ett av de deltagande medlemsstaternas språk och sådana tillfredsställande kunskaper i ett annat av de deltagande medlemsstaternas språk som krävs för att kunna utföra arbetsuppgifterna.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 e skall ersättas med följande:

”e)

kan styrka att han har fördjupade kunskaper i ett av de deltagande medlemsstaternas språk och sådana tillfredsställande kunskaper i ett annat av de deltagande medlemsstaternas språk som krävs för att kunna utföra arbetsuppgifterna.”

| 6. | Artikel 39 skall ändras på följande sätt:






  a) | Nuvarande punkt 2 skall betecknas punkt 3. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 39 skall ändras på följande sätt:

a)

Nuvarande punkt 2 skall betecknas punkt 3.

| b) | Följande nya punkt 2 skall läggas till:
  ”2.   En tillfälligt anställd som varit placerad i en löneklass i sin lönegrad i två år skall automatiskt flyttas upp till nästa klass i den lönegraden.
  När en tjänsteman har tillsatts som enhetschef, direktör eller generaldirektör skall tjänstemannen, under förutsättning att denne har skött sina nya arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt under de första nio månaderna, retroaktivt flyttas upp en löneklass i sin lönegrad från och med det att tillsättningen får verkan. Detta skall innebära en ökning av grundmånadslönen som motsvarar procentsatsen mellan första och andra löneklassen i varje lönegrad.” |
| --- | --- |

b)

Följande nya punkt 2 skall läggas till:

”2.   En tillfälligt anställd som varit placerad i en löneklass i sin lönegrad i två år skall automatiskt flyttas upp till nästa klass i den lönegraden.

När en tjänsteman har tillsatts som enhetschef, direktör eller generaldirektör skall tjänstemannen, under förutsättning att denne har skött sina nya arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt under de första nio månaderna, retroaktivt flyttas upp en löneklass i sin lönegrad från och med det att tillsättningen får verkan. Detta skall innebära en ökning av grundmånadslönen som motsvarar procentsatsen mellan första och andra löneklassen i varje lönegrad.”

| 7. | I artikel 40 skall andra stycket utgå. |
| --- | --- |

7.

I artikel 40 skall andra stycket utgå.

| 8. | I artikel 59 skall punkt 9 utgå. |
| --- | --- |

8.

I artikel 59 skall punkt 9 utgå.

| 9. | Artikel 63.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Det flyttningsbidrag som föreskrivs i artikel 6 i bilaga V skall beviljas en tillfälligt anställd som fullgjort fyra års tjänstgöring. En tillfälligt anställd som fullgjort mer än ett års men mindre än fyra års tjänstgöring skall vara berättigad till ett flyttningsbidrag som är proportionellt till tjänstgöringens längd, varvid delar av år inte beaktas.” |
| --- | --- |

9.

Artikel 63.2 skall ersättas med följande:

”2.   Det flyttningsbidrag som föreskrivs i artikel 6 i bilaga V skall beviljas en tillfälligt anställd som fullgjort fyra års tjänstgöring. En tillfälligt anställd som fullgjort mer än ett års men mindre än fyra års tjänstgöring skall vara berättigad till ett flyttningsbidrag som är proportionellt till tjänstgöringens längd, varvid delar av år inte beaktas.”

| 10. | I bilaga V skall följande artikel läggas till:
  ”Artikel 2a
  Trots artikel 2.1 skall beloppen för barntillägg ersättas med följande belopp för följande perioder:






  1.2.2007–31.12.2007 | 302,35 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.1.2008–31.12.2008 | 315,53 EUR |

10.

I bilaga V skall följande artikel läggas till:

”Artikel 2a

Trots artikel 2.1 skall beloppen för barntillägg ersättas med följande belopp för följande perioder:

1.2.2007–31.12.2007

302,35 EUR

1.1.2008–31.12.2008

315,53 EUR

Ovanstående belopp skall ses över vid varje översyn av lönerna enligt artikel 59 i tjänsteföreskrifterna.”

| 11. | I bilaga V skall artikel 3.2 ersättas med följande:
  ”2.   För varje underhållsberättigat barn enligt artikel 2.2 som inte har fyllt fem år eller ännu inte följer utbildning på heltid vid en primär- eller sekundärskola skall detta tillägg vara






  1.2.2007–31.8.2007 | 48,17 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.9.2007–31.8.2008 | 62,24 EUR |
| 1.9.2008 och därefter | 80,30 EUR |

11.

I bilaga V skall artikel 3.2 ersättas med följande:

”2.   För varje underhållsberättigat barn enligt artikel 2.2 som inte har fyllt fem år eller ännu inte följer utbildning på heltid vid en primär- eller sekundärskola skall detta tillägg vara

1.2.2007–31.8.2007

48,17 EUR

1.9.2007–31.8.2008

62,24 EUR

1.9.2008 och därefter

80,30 EUR

Ovanstående belopp skall ses över vid varje översyn av lönerna enligt artikel 59 i tjänsteföreskrifterna.”

| 12. | I bilaga VI skall artikel 1 ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  1.   En anställd vars tjänstgöring upphör av andra skäl än dödsfall eller invaliditet skall då han lämnar tjänsten ha rätt till följande:






  a) | Om han har fullgjort mindre än ett års tjänstgöring, utbetalning av ett avgångsvederlag som motsvarar tre gånger de belopp som hållits inne av grundlönen som avgift till avgångspensionen, efter avdrag för belopp som har utbetalats enligt artiklarna 90 och 131 i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- | --- |

12.

I bilaga VI skall artikel 1 ersättas med följande:

”Artikel 1

1.   En anställd vars tjänstgöring upphör av andra skäl än dödsfall eller invaliditet skall då han lämnar tjänsten ha rätt till följande:

a)

Om han har fullgjort mindre än ett års tjänstgöring, utbetalning av ett avgångsvederlag som motsvarar tre gånger de belopp som hållits inne av grundlönen som avgift till avgångspensionen, efter avdrag för belopp som har utbetalats enligt artiklarna 90 och 131 i tjänsteföreskrifterna.

| b) | I övriga fall skall han ha rätt






  1. | att få det försäkringstekniska värdet, uppräknat per dagen för överföringen, på sina pensionsrättigheter som han förvärvat inom byrån överfört till en förvaltnings eller organisations pensionsfond eller till den pensionsfond i vilken han förvärvar pensionsrättigheter på grundval av verksamhet som anställd eller egenföretagare, eller |
| --- | --- | --- |

b)

I övriga fall skall han ha rätt

1.

att få det försäkringstekniska värdet, uppräknat per dagen för överföringen, på sina pensionsrättigheter som han förvärvat inom byrån överfört till en förvaltnings eller organisations pensionsfond eller till den pensionsfond i vilken han förvärvar pensionsrättigheter på grundval av verksamhet som anställd eller egenföretagare, eller

| 2. | att få förmånernas försäkringstekniska värde inbetalt till valfri privat försäkring eller pensionsfond, på villkor att försäkringsbolaget eller fonden garanterar att






  i) | kapitalbeloppet inte kommer att återbetalas, |
| --- | --- | --- |

2.

att få förmånernas försäkringstekniska värde inbetalt till valfri privat försäkring eller pensionsfond, på villkor att försäkringsbolaget eller fonden garanterar att

i)

kapitalbeloppet inte kommer att återbetalas,

| ii) | ett månatligt belopp kommer att betalas ut tidigast från 60 års ålder och senast från 65 års ålder, |
| --- | --- |

ii)

ett månatligt belopp kommer att betalas ut tidigast från 60 års ålder och senast från 65 års ålder,

| iii) | det finns bestämmelser för efterlevandes rättigheter, |
| --- | --- |

iii)

det finns bestämmelser för efterlevandes rättigheter,

| iv) | överföring till ett annat försäkringsbolag eller en annan fond bara kommer att tillåtas om den fonden uppfyller villkoren i leden i, ii och iii. |
| --- | --- |

iv)

överföring till ett annat försäkringsbolag eller en annan fond bara kommer att tillåtas om den fonden uppfyller villkoren i leden i, ii och iii.

2.   Med avvikelse från punkt 1 b skall en anställd som sedan han trädde i tjänst har gjort inbetalningar, för att skapa eller bibehålla pensionsrättigheter, till ett nationellt pensionssystem eller till en valfri privat försäkring eller pensionsfond som uppfyller villkoren i punkt 1, och vars tjänstgöring upphör av andra skäl än dödsfall eller invaliditet, ha rätt att då han lämnar tjänsten få ett avgångsvederlag som motsvarar det försäkringstekniska värdet av de pensionsrättigheter han förvärvat under tjänstgöring vid byrån. Inbetalningar som gjorts med tillämpning av artikel 90 eller artikel 131 för att skapa eller bibehålla pensionsrättigheter inom ett nationellt pensionssystem skall i så fall dras av från avgångsvederlaget.

3.   Om den anställdes tjänstgöring har upphört genom avsättning från tjänsten skall avgångsvederlaget eller det försäkringstekniska värde som skall överföras beräknas på grundval av det beslut som fattats enligt artikel 146 i tjänsteföreskrifterna.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas. Det skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 29 januari 2007.

På rådets vägnar

Horst SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  EUT L 245, 17.7.2004, s. 17.

1

(2)  EUT L 310, 7.10.2004, s. 9.

2

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/24

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 januari 2007

om ändring av beslut 2004/677/EG vad gäller utstationeringsperiodens minsta längd för nationella experter och militärer som är utstationerade vid Europeiska försvarsbyrån

(2007/216/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets beslut 2004/677/EG av den 24 september 2004 om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid Europeiska försvarsbyrån (1), särskilt artikel 33 andra stycket,

med beaktande av förslaget från Europeiska försvarsbyråns styrelse, och

av följande skäl:

Artikel 11.3 punkt 3.2 i rådets gemensamma åtgärd 2004/551/GUSP av den 12 juli 2004 om inrättande av en europeisk försvarsbyrå (2) fastställer att Europeiska försvarsbyråns personal består av nationella experter utstationerade av de deltagande medlemsstaterna för att antingen besätta tjänster inom byråns organisation eller för specifika uppgifter och projekt. Eftersom en utstationeringsperiod på minst sex månader tycks vara längre än vad som är nödvändigt i fråga om nationella experter som utstationerats för specifika uppgifter och projekt, bör rådets beslut 2004/677/EG ändras för att ge den flexibilitet som är nödvändig för utstationeringens minsta längd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2.1 i beslut 2004/677/EG skall ersättas med följande:

”1.   Utstationeringens längd får inte understiga två månader och inte överstiga tre år och får förlängas flera gånger men den sammanlagda längden får inte överstiga fyra år.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas. Det skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 29 januari 2007.

På rådets vägnar

Horst SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  EUT L 310, 7.10.2004, s. 64.

1

(2)  EUT L 245, 17.7.2004, s. 17.

2

---

Kommissionen

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 november 2006

om det statliga stöd som Frankrike har genomfört till förmån för nationella laboratoriet för metrologi och provning (LNE) (C24/2005)

[delgivet med nr K(2006) 5477]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/217/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom ett klagomål från en konkurrent underrättades kommissionen om att Frankrike hade genomfört statligt stöd till förmån för nationella laboratoriet för metrologi och provning (nedan kallat ”LNE”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom ett klagomål från en konkurrent underrättades kommissionen om att Frankrike hade genomfört statligt stöd till förmån för nationella laboratoriet för metrologi och provning (nedan kallat ”LNE”) (2).

| (2) | Genom skrivelser av den 3 september 2003, den 11 februari 2004 och den 7 juni 2004 uppmanade kommissionen de franska myndigheterna att lämna upplysningar om det statliga finansiella stödet till förmån för LNE. De franska myndigheterna lämnade upplysningar genom skrivelser av den 7 november 2003, den 5 april 2004 och den 6 augusti 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelser av den 3 september 2003, den 11 februari 2004 och den 7 juni 2004 uppmanade kommissionen de franska myndigheterna att lämna upplysningar om det statliga finansiella stödet till förmån för LNE. De franska myndigheterna lämnade upplysningar genom skrivelser av den 7 november 2003, den 5 april 2004 och den 6 augusti 2004.

| (3) | Genom en skrivelse av den 5 juli 2005 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende vissa åtgärder. Genom skrivelser av den 4 november 2005 och den 19 april 2006 lämnade Frankrike de upplysningar som begärts i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 5 juli 2005 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende vissa åtgärder. Genom skrivelser av den 4 november 2005 och den 19 april 2006 lämnade Frankrike de upplysningar som begärts i beslutet om att inleda förfarandet.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga.

| (5) | Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Frankrike som givits tillfälle att bemöta dem. Frankrikes kommentarer mottogs den 1 mars 2006. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Frankrike som givits tillfälle att bemöta dem. Frankrikes kommentarer mottogs den 1 mars 2006.

| (6) | Kommissionen sände kompletterande frågor den 6 juni 2006. De franska myndigheternas svar sändes den 2 augusti 2006 och diariefördes av kommissionen samma dag. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sände kompletterande frågor den 6 juni 2006. De franska myndigheternas svar sändes den 2 augusti 2006 och diariefördes av kommissionen samma dag.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   Stödmottagare

| (7) | Nationella provningslaboratoriet (Laboratoire national d’essais) inrättades 1901 vid den tekniska högskolan Cnam (Conservatoire National des Arts et Métiers), som en offentlig institution underställd utbildningsministeriets kontroll. År 1978 fick laboratoriet status som offentlig inrättning av industriell och kommersiell karaktär (EPIC), i enlighet med lag 78-23 av den 10 januari 1978 om skydd av och information till konsumenter av varor och tjänster. Genom denna text gavs laboratoriet ansvaret för att genomföra undersökningar, forskning, samråd, expertbedömningar, provning, kontroll och alla former av tekniskt bistånd för att bidra till skyddet av och informationen till konsumenterna eller till förbättring av produkters kvalitet. Det gavs också rätt att för ministeriernas räkning och på deras begäran undersöka metoder för de provningar som krävs för utarbetande av föreskrifter och standarder, samt att utfärda kvalifikationsintyg och för de offentliga myndigheternas räkning upprätthålla förbindelserna med de internationella organ som ansvarar för de aktuella områdena. År 2005 gavs laboratoriet ytterligare en uppgift: styrning av den nationella vetenskapliga metrologin (en roll som tidigare innehafts av den offentliga inrättningen Bureau national de métrologie – den nationella byrån för metrologi, nedan kallad ”BNM”). Samtidigt bytte laboratoriet namn till Laboratoire national de métrologie et d’essais (nationella byrån för metrologi och provning). |
| --- | --- |

(7)

Nationella provningslaboratoriet (Laboratoire national d’essais) inrättades 1901 vid den tekniska högskolan Cnam (Conservatoire National des Arts et Métiers), som en offentlig institution underställd utbildningsministeriets kontroll. År 1978 fick laboratoriet status som offentlig inrättning av industriell och kommersiell karaktär (EPIC), i enlighet med lag 78-23 av den 10 januari 1978 om skydd av och information till konsumenter av varor och tjänster. Genom denna text gavs laboratoriet ansvaret för att genomföra undersökningar, forskning, samråd, expertbedömningar, provning, kontroll och alla former av tekniskt bistånd för att bidra till skyddet av och informationen till konsumenterna eller till förbättring av produkters kvalitet. Det gavs också rätt att för ministeriernas räkning och på deras begäran undersöka metoder för de provningar som krävs för utarbetande av föreskrifter och standarder, samt att utfärda kvalifikationsintyg och för de offentliga myndigheternas räkning upprätthålla förbindelserna med de internationella organ som ansvarar för de aktuella områdena. År 2005 gavs laboratoriet ytterligare en uppgift: styrning av den nationella vetenskapliga metrologin (en roll som tidigare innehafts av den offentliga inrättningen Bureau national de métrologie – den nationella byrån för metrologi, nedan kallad ”BNM”). Samtidigt bytte laboratoriet namn till Laboratoire national de métrologie et d’essais (nationella byrån för metrologi och provning).

| (8) | Vid sidan av sitt uppdrag att tillhandahålla tjänster för de offentliga förvaltningarna erbjuder LNE en mängd företagstjänster som utförs i alla faser av produkternas livscykel inom laboratoriets fyra huvudsakliga kompetensområden: mätning, provning, certifiering och utbildning. Laboratoriet förfogar över resurser för att genomföra standardiserade eller skräddarsydda provningsprogram på ett stort antal områden (4). Dess kunder är industriföretag, distributionsfirmor, offentliga organ, konsumentorganisationer, juridiska experter och domstolar, försäkringsbolag och förvaltningar (5). |
| --- | --- |

(8)

Vid sidan av sitt uppdrag att tillhandahålla tjänster för de offentliga förvaltningarna erbjuder LNE en mängd företagstjänster som utförs i alla faser av produkternas livscykel inom laboratoriets fyra huvudsakliga kompetensområden: mätning, provning, certifiering och utbildning. Laboratoriet förfogar över resurser för att genomföra standardiserade eller skräddarsydda provningsprogram på ett stort antal områden (4). Dess kunder är industriföretag, distributionsfirmor, offentliga organ, konsumentorganisationer, juridiska experter och domstolar, försäkringsbolag och förvaltningar (5).

| (9) | LNE använder lokaler och utrustning både för att fullgöra det uppdrag man getts av staten och för att tillhandahålla tjänster för tredje parts räkning. |
| --- | --- |

(9)

LNE använder lokaler och utrustning både för att fullgöra det uppdrag man getts av staten och för att tillhandahålla tjänster för tredje parts räkning.

| (10) | LNE deltar i europeiska och internationella organisationer, såsom CEN (Europeiska standardiseringskommittén), EUROLAB (europeisk sammanslutning av nationella föreningar för laboratorier för mätning, provning och analys), EOTC (Europeiska provnings- och certifieringsorganisationen) och ILAC (International Laboratory Accreditation Committee). |
| --- | --- |

(10)

LNE deltar i europeiska och internationella organisationer, såsom CEN (Europeiska standardiseringskommittén), EUROLAB (europeisk sammanslutning av nationella föreningar för laboratorier för mätning, provning och analys), EOTC (Europeiska provnings- och certifieringsorganisationen) och ILAC (International Laboratory Accreditation Committee).

| (11) | Laboratoriet har 700 medarbetare i 30 tvärvetenskapliga arbetslag och förfogar över laboratorier med en yta av 55 000 m2, varav 10 000 m2 i Paris och 45 000 m2 i Trappes. |
| --- | --- |

(11)

Laboratoriet har 700 medarbetare i 30 tvärvetenskapliga arbetslag och förfogar över laboratorier med en yta av 55 000 m2, varav 10 000 m2 i Paris och 45 000 m2 i Trappes.

| (12) | LNE är företrätt i Asien (LNE-Asia i Hongkong (6)) och i Förenta staterna (filialen G-MED North America i Washington). Denna verksamhet är dock fortfarande blygsam till sin omfattning. |
| --- | --- |

(12)

LNE är företrätt i Asien (LNE-Asia i Hongkong (6)) och i Förenta staterna (filialen G-MED North America i Washington). Denna verksamhet är dock fortfarande blygsam till sin omfattning.

| (13) | År 2005 uppgick intäkterna till 65 miljoner euro och vinsten till 0,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(13)

År 2005 uppgick intäkterna till 65 miljoner euro och vinsten till 0,7 miljoner euro.

| (14) | Sedan 1997 omfattas det mandat som LNE getts av staten av målkontrakt, som ingås mellan de franska myndigheterna och laboratoriet för en fyraårsperiod. Det första målkontraktet gällde mellan 1997 och 2001 och det andra mellan 2001 och 2004. Det tredje kontraktet gäller perioden 2005–2008. |
| --- | --- |

(14)

Sedan 1997 omfattas det mandat som LNE getts av staten av målkontrakt, som ingås mellan de franska myndigheterna och laboratoriet för en fyraårsperiod. Det första målkontraktet gällde mellan 1997 och 2001 och det andra mellan 2001 och 2004. Det tredje kontraktet gäller perioden 2005–2008.

| (15) | Dessa kontrakt innefattar uppdraget som nationellt metrologiskt laboratorium, uppdraget som forskningsorgan, tekniskt bistånd till de offentliga myndigheterna samt stöd till företag när det gäller provning och bestyrkande av överensstämmelse. |
| --- | --- |

(15)

Dessa kontrakt innefattar uppdraget som nationellt metrologiskt laboratorium, uppdraget som forskningsorgan, tekniskt bistånd till de offentliga myndigheterna samt stöd till företag när det gäller provning och bestyrkande av överensstämmelse.

| (16) | Enligt dekret nr 78-280 av den 10 mars 1978 om LNE skall laboratoriets resurser bl.a. bestå av bidrag från staten, lokala myndigheter, offentliga inrättningar och alla offentliga eller privata organ (7). Med detta som utgångspunkt har LNE hittills beviljats driftsbidrag (8) och investeringsbidrag enligt följande:







  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | Driftsbidrag | Investeringsbidrag |
| 2005 | 14,7 | 6,9 |
| 2004 | 13,8 | 6,1 |
| 2003 | 13,0 | 5,5 |
| 2002 | 13,6 | 4,6 |
| 2001 | 12,6 | 4,6 |
| 2000 | 11,2 | 4,6 |
| 1999 | 10,8 | 4,4 |
| 1998 | 10,9 | 4,1 |
| 1997 | 10,9 | 4,2 |
| 1996 | 10,4 | 4,2 |
| 1995 | 10,7 | 4,1 |
| 1994 | 11,0 | 4,0 |
| 1993 | 10,6 | 3,8 |

(16)

Enligt dekret nr 78-280 av den 10 mars 1978 om LNE skall laboratoriets resurser bl.a. bestå av bidrag från staten, lokala myndigheter, offentliga inrättningar och alla offentliga eller privata organ (7). Med detta som utgångspunkt har LNE hittills beviljats driftsbidrag (8) och investeringsbidrag enligt följande:

(miljoner euro)

Driftsbidrag

Investeringsbidrag

2005

14,7

6,9

2004

13,8

6,1

2003

13,0

5,5

2002

13,6

4,6

2001

12,6

4,6

2000

11,2

4,6

1999

10,8

4,4

1998

10,9

4,1

1997

10,9

4,2

1996

10,4

4,2

1995

10,7

4,1

1994

11,0

4,0

1993

10,6

3,8

| (17) | Enligt de franska myndigheterna har driftsbidragen och investeringsbidragen beviljats av industriministeriet och BNM som ersättning för LNE:s allmännyttiga uppdrag. De utgör huvudsakligen bidrag för att täcka de kostnader som fullgörandet av uppdraget ger upphov till. Den rättsliga grunden för dessa bidrag är den budget som varje år röstas fram av det franska parlamentet. |
| --- | --- |

(17)

Enligt de franska myndigheterna har driftsbidragen och investeringsbidragen beviljats av industriministeriet och BNM som ersättning för LNE:s allmännyttiga uppdrag. De utgör huvudsakligen bidrag för att täcka de kostnader som fullgörandet av uppdraget ger upphov till. Den rättsliga grunden för dessa bidrag är den budget som varje år röstas fram av det franska parlamentet.

| (18) | I investeringsbidragen ingår bidrag med anknytning till byggandet av två laboratoriekomplex som går under benämningen ”Trappes 3” och ”Trappes 4” (fas 1 och 2) med hänsyn till var de är belägna. Dessa bidrag har beviljats av industri- och miljöministerierna, BNM, regionen Ile-de-France och Conseil général i Yvelines. |
| --- | --- |

(18)

I investeringsbidragen ingår bidrag med anknytning till byggandet av två laboratoriekomplex som går under benämningen ”Trappes 3” och ”Trappes 4” (fas 1 och 2) med hänsyn till var de är belägna. Dessa bidrag har beviljats av industri- och miljöministerierna, BNM, regionen Ile-de-France och Conseil général i Yvelines.

| (19) | En del av LNE:s resurser kommer också från dess kommersiella verksamhet. Omsättningen för det kommersiella området har utgjort mer än 50 % av LNE:s sammanlagda intäkter under hela den undersökta perioden, och 2005 var siffran 63 %. |
| --- | --- |

(19)

En del av LNE:s resurser kommer också från dess kommersiella verksamhet. Omsättningen för det kommersiella området har utgjort mer än 50 % av LNE:s sammanlagda intäkter under hela den undersökta perioden, och 2005 var siffran 63 %.

2.2   Berörda marknader

| 20) | LNE verkar på marknaderna för tjänster avseende provning, metrologi, certifiering, kalibrering, utbildning samt forskning och utveckling. LNE tillhandahåller sådana tjänster framför allt inom sektorerna för konsumtionsvaror, medicintekniska produkter/hälsa, material/förpackning/byggprodukter och industriprodukter. |
| --- | --- |

20)

LNE verkar på marknaderna för tjänster avseende provning, metrologi, certifiering, kalibrering, utbildning samt forskning och utveckling. LNE tillhandahåller sådana tjänster framför allt inom sektorerna för konsumtionsvaror, medicintekniska produkter/hälsa, material/förpackning/byggprodukter och industriprodukter.

| (21) | Dessa marknader är öppna för konkurrens i Europeiska gemenskapen. Framför allt konkurrerar LNE med andra organ på marknaden för sådan certifiering som krävs enligt EU-direktiven och med tusentals organ för bedömning av överensstämmelse, främst eftersom laboratoriet har rätt att utfärda de nationella standarder som upprättats av andra medlemsstaters myndigheter (t.ex. den tyska GS-märkningen). |
| --- | --- |

(21)

Dessa marknader är öppna för konkurrens i Europeiska gemenskapen. Framför allt konkurrerar LNE med andra organ på marknaden för sådan certifiering som krävs enligt EU-direktiven och med tusentals organ för bedömning av överensstämmelse, främst eftersom laboratoriet har rätt att utfärda de nationella standarder som upprättats av andra medlemsstaters myndigheter (t.ex. den tyska GS-märkningen).

2.3   Skälen till att förfarandet inleddes

| (22) | Efter sin inledande granskning konstaterade kommissionen att det i det skedet inte exakt kunde fastställas om ett antal uppdrag som LNE tilldelats kunde karakteriseras som allmännyttiga eller inte, och det gick inte heller att avgöra om verksamheten i fråga var av kommersiell art eller inte. |
| --- | --- |

(22)

Efter sin inledande granskning konstaterade kommissionen att det i det skedet inte exakt kunde fastställas om ett antal uppdrag som LNE tilldelats kunde karakteriseras som allmännyttiga eller inte, och det gick inte heller att avgöra om verksamheten i fråga var av kommersiell art eller inte.

| (23) | Kommissionen uttryckte därför tvivel om huruvida det drifts- och investeringsbidrag som LNE beviljats som ersättning för kostnader för dess icke-ekonomiska verksamhet eller investeringsprojekt eller för kostnader till följd av fullgörandet av ett uppdrag från staten var motiverat. Eftersom ingen bokföringsmässig åtskillnad gjorts mellan verksamheter av olika karaktär, som dessutom inte kunde avgränsas exakt, kunde LNE ha utnyttjat en del av de offentliga bidragen för sin konkurrensutsatta verksamhet. Detta skulle ha varit likvärdigt med en korssubventionering av verksamheten i fråga och utgjort ett statligt stöd enligt artikel 87 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen uttryckte därför tvivel om huruvida det drifts- och investeringsbidrag som LNE beviljats som ersättning för kostnader för dess icke-ekonomiska verksamhet eller investeringsprojekt eller för kostnader till följd av fullgörandet av ett uppdrag från staten var motiverat. Eftersom ingen bokföringsmässig åtskillnad gjorts mellan verksamheter av olika karaktär, som dessutom inte kunde avgränsas exakt, kunde LNE ha utnyttjat en del av de offentliga bidragen för sin konkurrensutsatta verksamhet. Detta skulle ha varit likvärdigt med en korssubventionering av verksamheten i fråga och utgjort ett statligt stöd enligt artikel 87 i EG-fördraget.

| (24) | Enligt kommissionen skulle den förmån som en korssubventionering inneburit för den konkurrensutsatta verksamheten ha gynnat LNE i samband med dess tjänster på de konkurrensutsatta marknaderna i EU. Handeln inom gemenskapen skulle därmed ha påverkats. |
| --- | --- |

(24)

Enligt kommissionen skulle den förmån som en korssubventionering inneburit för den konkurrensutsatta verksamheten ha gynnat LNE i samband med dess tjänster på de konkurrensutsatta marknaderna i EU. Handeln inom gemenskapen skulle därmed ha påverkats.

| (25) | Stödet skulle vara att betrakta som olagligt stöd enligt artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (9). |
| --- | --- |

(25)

Stödet skulle vara att betrakta som olagligt stöd enligt artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (9).

| (26) | De undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget skulle inte vara tillämpliga i detta fall. |
| --- | --- |

(26)

De undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget skulle inte vara tillämpliga i detta fall.

| (27) | Vad beträffar artikel 86.2 i EG-fördraget gäller den endast ekonomisk verksamhet som omfattas av ett allmännyttigt uppdrag som fullgörs för statens räkning. Efter en inledande analys av ärendet ansåg kommissionen dock att det inte framgick av de uppgifter den i det skedet förfogade över att det uppdrag som LNE fått av staten inom ramen för målkontraktet kunde anses vara av obetingat ekonomisk karaktär. De konkurrensutsatta tjänster som LNE tillhandahöll tycktes inte heller omfattas av ett tydligt allmännyttigt uppdrag. Kommissionen ansåg därför att åtgärderna i fråga inte i detta skede kunde betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden med åberopande av artikel 86.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(27)

Vad beträffar artikel 86.2 i EG-fördraget gäller den endast ekonomisk verksamhet som omfattas av ett allmännyttigt uppdrag som fullgörs för statens räkning. Efter en inledande analys av ärendet ansåg kommissionen dock att det inte framgick av de uppgifter den i det skedet förfogade över att det uppdrag som LNE fått av staten inom ramen för målkontraktet kunde anses vara av obetingat ekonomisk karaktär. De konkurrensutsatta tjänster som LNE tillhandahöll tycktes inte heller omfattas av ett tydligt allmännyttigt uppdrag. Kommissionen ansåg därför att åtgärderna i fråga inte i detta skede kunde betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden med åberopande av artikel 86.2 i EG-fördraget.

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (28) | Följande tre berörda parter har lämnat synpunkter i samband med förfarandet:






  — | Företaget Emitech, genom en skrivelse av den 14 november 2005. |
| --- | --- | --- |

(28)

Följande tre berörda parter har lämnat synpunkter i samband med förfarandet:

—

Företaget Emitech, genom en skrivelse av den 14 november 2005.

| — | Laboratoriet Intertek Testing Services (Frankrike), genom en skrivelse av den 21 november 2005. |
| --- | --- |

—

Laboratoriet Intertek Testing Services (Frankrike), genom en skrivelse av den 21 november 2005.

| — | Laboratorierna Pourquery Analyses industrielles, genom en skrivelse av den 21 november 2005. |
| --- | --- |

—

Laboratorierna Pourquery Analyses industrielles, genom en skrivelse av den 21 november 2005.

| (29) | Dessa synpunkter, som i hög grad sammanfaller, sammanfattas och grupperas ämnesvis i skälen 30–32. |
| --- | --- |

(29)

Dessa synpunkter, som i hög grad sammanfaller, sammanfattas och grupperas ämnesvis i skälen 30–32.

| (30) | För det första skulle det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats inte vara klart definierat. Det skulle därför vara omöjligt för LNE:s konkurrenter att avgöra var gränsen gick mellan eventuella skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och kommersiell verksamhet. Konkurrenterna skulle inte heller ha någon möjlighet att på ett objektivt och öppet sätt kontrollera om LNE använder bidragen från staten endast för tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster. Bidrag skulle bl.a. ha betalats ut av lokala myndigheter, exempelvis för en utbyggnad av anläggningen i Trappe, där kommersiell verksamhet bedrivs. Vidare skulle LNE inte längre fullgöra vissa uppdrag, t.ex. att företräda de offentliga myndigheterna i internationella organ (INTERTEK anger som exempel deltagande i AFNOR och CEN utan ersättning från staten). För övrigt skulle det aktuella stödet ha beviljats LNE utan förhandsanmälan. Det skulle alltså vara olagligt och därmed ogiltigt. |
| --- | --- |

(30)

För det första skulle det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats inte vara klart definierat. Det skulle därför vara omöjligt för LNE:s konkurrenter att avgöra var gränsen gick mellan eventuella skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och kommersiell verksamhet. Konkurrenterna skulle inte heller ha någon möjlighet att på ett objektivt och öppet sätt kontrollera om LNE använder bidragen från staten endast för tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster. Bidrag skulle bl.a. ha betalats ut av lokala myndigheter, exempelvis för en utbyggnad av anläggningen i Trappe, där kommersiell verksamhet bedrivs. Vidare skulle LNE inte längre fullgöra vissa uppdrag, t.ex. att företräda de offentliga myndigheterna i internationella organ (INTERTEK anger som exempel deltagande i AFNOR och CEN utan ersättning från staten). För övrigt skulle det aktuella stödet ha beviljats LNE utan förhandsanmälan. Det skulle alltså vara olagligt och därmed ogiltigt.

| (31) | För det andra skulle LNE, till följd av sin status som offentligt företag, erhålla ett antal selektiva förmåner, t.ex. bilförsäkring och, mer generellt, betalningsbefrielse för försäkringar, särskilda arbetsrättsliga bestämmelser, bl.a. i fråga om pensioner och arbetslöshetsförsäkring, rätt att använda statens brevhuvud och logotyper, utnyttjande av sin officiella profil eller sin ställning som officiellt laboratorium, generellt godkännande när det gäller skattereduktion för forskning samt kostnadsfri arkivering. Vidare skulle LNE gynnas av tullförvaltningen, som påstods utnyttja LNE:s tjänster eller tvinga företagen att uteslutande anlita LNE och inte något annat laboratorium. |
| --- | --- |

(31)

För det andra skulle LNE, till följd av sin status som offentligt företag, erhålla ett antal selektiva förmåner, t.ex. bilförsäkring och, mer generellt, betalningsbefrielse för försäkringar, särskilda arbetsrättsliga bestämmelser, bl.a. i fråga om pensioner och arbetslöshetsförsäkring, rätt att använda statens brevhuvud och logotyper, utnyttjande av sin officiella profil eller sin ställning som officiellt laboratorium, generellt godkännande när det gäller skattereduktion för forskning samt kostnadsfri arkivering. Vidare skulle LNE gynnas av tullförvaltningen, som påstods utnyttja LNE:s tjänster eller tvinga företagen att uteslutande anlita LNE och inte något annat laboratorium.

| (32) | För det tredje skulle de statliga bidragen snedvrida konkurrensen, framför allt på internationell nivå. LNE påstods dessutom ha många anläggningar utomlands. |
| --- | --- |

(32)

För det tredje skulle de statliga bidragen snedvrida konkurrensen, framför allt på internationell nivå. LNE påstods dessutom ha många anläggningar utomlands.

4.   KOMMENTARER FRÅN FRANKRIKE

| (33) | Genom två skrivelser av den 4 november 2005 och den 19 april 2006 delgav Frankrike kommissionen sina kommentarer till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande om det finansiella stödet till LNE och lämnade kompletterande upplysningar om redovisningen av LNE:s verksamhet. |
| --- | --- |

(33)

Genom två skrivelser av den 4 november 2005 och den 19 april 2006 delgav Frankrike kommissionen sina kommentarer till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande om det finansiella stödet till LNE och lämnade kompletterande upplysningar om redovisningen av LNE:s verksamhet.

| (34) | För det första betonade Frankrike att kriterierna i artikel 4.2 a och b i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (10), är uppfyllda. LNE är därmed befriat från skyldigheten att upprätta och bevara separat bokföring. |
| --- | --- |

(34)

För det första betonade Frankrike att kriterierna i artikel 4.2 a och b i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (10), är uppfyllda. LNE är därmed befriat från skyldigheten att upprätta och bevara separat bokföring.

| (35) | De franska myndigheterna underströk dock att LNE sedan 1990 har kostnadsbokföring. År 2005 gjordes en översyn av denna med hänsyn till målkontraktet mellan staten och LNE för 2005–2008. Bokföringen medger fullständig åtskillnad mellan det kommersiella och det offentliga området och visar framför allt lönsamheten för de kommersiella tjänster som tillhandahålls av LNE, utan hänsyn till det årliga bidrag som beviljas och reserveras för det allmännyttiga uppdraget. |
| --- | --- |

(35)

De franska myndigheterna underströk dock att LNE sedan 1990 har kostnadsbokföring. År 2005 gjordes en översyn av denna med hänsyn till målkontraktet mellan staten och LNE för 2005–2008. Bokföringen medger fullständig åtskillnad mellan det kommersiella och det offentliga området och visar framför allt lönsamheten för de kommersiella tjänster som tillhandahålls av LNE, utan hänsyn till det årliga bidrag som beviljas och reserveras för det allmännyttiga uppdraget.

| (36) | Den metod som används är fullkostnadsmetoden: LNE är organiserat i analyscentrer som direkt eller indirekt bidrar till dess olika uppdrag och verksamheter. Kostnader och intäkter fördelas så exakt som möjligt:






  — | Driftsavdelningarna, eller de huvudsakliga analyscentren, är 80 till antalet och har omkring 500 anställda. |
| --- | --- | --- |

(36)

Den metod som används är fullkostnadsmetoden: LNE är organiserat i analyscentrer som direkt eller indirekt bidrar till dess olika uppdrag och verksamheter. Kostnader och intäkter fördelas så exakt som möjligt:

—

Driftsavdelningarna, eller de huvudsakliga analyscentren, är 80 till antalet och har omkring 500 anställda.

| — | Funktionsavdelningarna och kostnadscentren utgörs av ett fyrtiotal stödcentrer med 200 anställda. |
| --- | --- |

—

Funktionsavdelningarna och kostnadscentren utgörs av ett fyrtiotal stödcentrer med 200 anställda.

| (37) | De anställda vid LNE registrerar sin arbetstid med hjälp av ett datainmatningsprogram. Beroende på verksamhetens art är det frågan om direkt arbetstid (driftsavdelningarna) eller indirekt arbetstid (driftsavdelningarna och funktionsavdelningarna), och de allmänna kostnaderna utgörs av stödcentrens kostnader (funktionsavdelningar och kostnadscentrer). |
| --- | --- |

(37)

De anställda vid LNE registrerar sin arbetstid med hjälp av ett datainmatningsprogram. Beroende på verksamhetens art är det frågan om direkt arbetstid (driftsavdelningarna) eller indirekt arbetstid (driftsavdelningarna och funktionsavdelningarna), och de allmänna kostnaderna utgörs av stödcentrens kostnader (funktionsavdelningar och kostnadscentrer).

| (38) | Stödcentrens kostnader fördelas sedan på de huvudsakliga centren på grundval av flera arbetsenheter eller fördelningsnycklar (antal anställda, lönesumma, antal datorarbetsplatser, lokalyta, värme- och luftkonditioneringssystemens kvalitet). |
| --- | --- |

(38)

Stödcentrens kostnader fördelas sedan på de huvudsakliga centren på grundval av flera arbetsenheter eller fördelningsnycklar (antal anställda, lönesumma, antal datorarbetsplatser, lokalyta, värme- och luftkonditioneringssystemens kvalitet).

| (39) | I ett andra skede fördelas de huvudsakliga analyscentrens fullständiga kostnader på verksamheten på grundval av två kostnadsfaktorer:






  — | Den direkta arbetstid som registrerats av varje anställd. |
| --- | --- | --- |

(39)

I ett andra skede fördelas de huvudsakliga analyscentrens fullständiga kostnader på verksamheten på grundval av två kostnadsfaktorer:

—

Den direkta arbetstid som registrerats av varje anställd.

| — | Utnyttjandegraden för utrustningen. |
| --- | --- |

—

Utnyttjandegraden för utrustningen.

| (40) | Syftet med denna andra faktor är att på ett lämpligt sätt fördela avskrivnings- och infrastrukturkostnaderna på LNE:s verksamhet (infrastrukturkostnaderna består av de indirekta kostnaderna för underhåll, verkstäder och fastighetsförvaltning). |
| --- | --- |

(40)

Syftet med denna andra faktor är att på ett lämpligt sätt fördela avskrivnings- och infrastrukturkostnaderna på LNE:s verksamhet (infrastrukturkostnaderna består av de indirekta kostnaderna för underhåll, verkstäder och fastighetsförvaltning).

| (41) | För ett huvudsakligt analyscenter (genomsnittlig driftsavdelning med sex personer) beräknas en utnyttjandegrad för varje område, varvid utnyttjandegraden viktas med hänsyn till utrustningens värde. Kostnaderna för avskrivning och infrastruktur, som direkt hänger samman med utrustningen, kan alltså, med utgångspunkt i utnyttjandegraden, tillskrivas det kommersiella respektive det offentliga området. |
| --- | --- |

(41)

För ett huvudsakligt analyscenter (genomsnittlig driftsavdelning med sex personer) beräknas en utnyttjandegrad för varje område, varvid utnyttjandegraden viktas med hänsyn till utrustningens värde. Kostnaderna för avskrivning och infrastruktur, som direkt hänger samman med utrustningen, kan alltså, med utgångspunkt i utnyttjandegraden, tillskrivas det kommersiella respektive det offentliga området.

| (42) | Analyscentrets indirekta kostnader och andra allmänna kostnader fördelas på den kommersiella eller offentliga verksamheten i förhållande till den direkta arbetstid som registrerats av de anställda vid avdelningen. |
| --- | --- |

(42)

Analyscentrets indirekta kostnader och andra allmänna kostnader fördelas på den kommersiella eller offentliga verksamheten i förhållande till den direkta arbetstid som registrerats av de anställda vid avdelningen.

| (43) | År 2005 möjliggjorde den faktiska utnyttjandegraden för utrustningen på det kommersiella och det offentliga området en individuell fördelning av infrastruktur- och avskrivningskostnaderna för varje utrustning i förhållande till utnyttjandet. Summan av denna individuella fördelning utgör den sammanlagda siffran för 2005. |
| --- | --- |

(43)

År 2005 möjliggjorde den faktiska utnyttjandegraden för utrustningen på det kommersiella och det offentliga området en individuell fördelning av infrastruktur- och avskrivningskostnaderna för varje utrustning i förhållande till utnyttjandet. Summan av denna individuella fördelning utgör den sammanlagda siffran för 2005.

| (44) | För åren 1993–2004 kunde denna individuella fördelning inte göras. Man valde därför att tillämpa en övergripande indikator på utnyttjandegraden. Denna övergripande indikator erhölls genom viktning av de individuella utnyttjandegraderna för varje utrustning på grundval av utrustningens värde. Värdet på denna indikator för 2005 är 44 % för det kommersiella området och 56 % för det offentliga området. Uppgift om utnyttjandegraden har lämnats av varje arbetslag för laboratoriets viktigaste utrustningar med ett anskaffningsvärde på minst 7 500 euro. Det handlar om nästan 1 200 utrustningar som står för 70 % av värdet av all LNE:s materiel och utrustning. |
| --- | --- |

(44)

För åren 1993–2004 kunde denna individuella fördelning inte göras. Man valde därför att tillämpa en övergripande indikator på utnyttjandegraden. Denna övergripande indikator erhölls genom viktning av de individuella utnyttjandegraderna för varje utrustning på grundval av utrustningens värde. Värdet på denna indikator för 2005 är 44 % för det kommersiella området och 56 % för det offentliga området. Uppgift om utnyttjandegraden har lämnats av varje arbetslag för laboratoriets viktigaste utrustningar med ett anskaffningsvärde på minst 7 500 euro. Det handlar om nästan 1 200 utrustningar som står för 70 % av värdet av all LNE:s materiel och utrustning.

| (45) | Frankrike har dock i sina beräkningar av kostnadernas fördelning, och vid uppskattningen av resultatet för det offentliga och det kommersiella området, tillämpat en försiktigare fördelning på 50/50, i stället för 56/44. Detta motsvarar en säkerhetsmarginal på omkring 10 % (6 procentenheter av 56). |
| --- | --- |

(45)

Frankrike har dock i sina beräkningar av kostnadernas fördelning, och vid uppskattningen av resultatet för det offentliga och det kommersiella området, tillämpat en försiktigare fördelning på 50/50, i stället för 56/44. Detta motsvarar en säkerhetsmarginal på omkring 10 % (6 procentenheter av 56).

| (46) | Byggnaderna ingår inte i urvalet enligt ovan, men om utnyttjandegraden beräknas med utgångspunkt i kostnadsbokföringen blir fördelningen 2/3 mot 1/3 till förmån för det offentliga området. |
| --- | --- |

(46)

Byggnaderna ingår inte i urvalet enligt ovan, men om utnyttjandegraden beräknas med utgångspunkt i kostnadsbokföringen blir fördelningen 2/3 mot 1/3 till förmån för det offentliga området.

| (47) | LNE:s bokföring för perioden 1993–2004 kunde därmed omarbetas i enlighet med kommissionens krav så att de allmänna fasta produktionskostnaderna kunde fördelas på det kommersiella respektive det offentliga området, trots att de i bokföringen betraktats som ”blandade” utgifter. Den metod som valts bygger på en princip som utvecklats på grundval av den internationella redovisningsstandarden IAS 2, enligt vilken allmänna fasta produktionskostnader skall fördelas på produktionskostnaderna med utgångspunkt i produktionsanläggningarnas normala kapacitet. |
| --- | --- |

(47)

LNE:s bokföring för perioden 1993–2004 kunde därmed omarbetas i enlighet med kommissionens krav så att de allmänna fasta produktionskostnaderna kunde fördelas på det kommersiella respektive det offentliga området, trots att de i bokföringen betraktats som ”blandade” utgifter. Den metod som valts bygger på en princip som utvecklats på grundval av den internationella redovisningsstandarden IAS 2, enligt vilken allmänna fasta produktionskostnader skall fördelas på produktionskostnaderna med utgångspunkt i produktionsanläggningarnas normala kapacitet.

| (48) | För det andra erinrade Frankrike om verksamheten med anknytning till det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats och förtydligade att LNE har status som EPIC och omfattas av principen om specificering, som gäller alla offentliga inrättningar som skapats specifikt för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst. Frankrike hävdade därefter, med hänvisning till EG-domstolens rättspraxis (11), att företaget LNE:s allmännyttiga uppdrag består i att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att LNE tillämpar metoder som inte skulle vara nödvändiga om man enbart såg till sitt kommersiella intresse. Det uppdrag som anges i målkontraktet 2005/2008 är alltså av specifik ekonomisk karaktär. I rättspraxis (12) betonas, å ena sidan, att företag som har anförtrotts uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall ha erhållit detta uppdrag genom en av en offentlig myndighet vidtagen åtgärd, med tydlig bestämning av skyldigheterna och, å andra sidan, att en medlemsstats definition av dessa tjänster inte kan ifrågasättas av kommissionen annat än om ett uppenbart fel begåtts. Frankrike ansåg att företag med status som EPIC per definition uppfyller de ovannämnda kriterierna. |
| --- | --- |

(48)

För det andra erinrade Frankrike om verksamheten med anknytning till det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats och förtydligade att LNE har status som EPIC och omfattas av principen om specificering, som gäller alla offentliga inrättningar som skapats specifikt för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst. Frankrike hävdade därefter, med hänvisning till EG-domstolens rättspraxis (11), att företaget LNE:s allmännyttiga uppdrag består i att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att LNE tillämpar metoder som inte skulle vara nödvändiga om man enbart såg till sitt kommersiella intresse. Det uppdrag som anges i målkontraktet 2005/2008 är alltså av specifik ekonomisk karaktär. I rättspraxis (12) betonas, å ena sidan, att företag som har anförtrotts uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall ha erhållit detta uppdrag genom en av en offentlig myndighet vidtagen åtgärd, med tydlig bestämning av skyldigheterna och, å andra sidan, att en medlemsstats definition av dessa tjänster inte kan ifrågasättas av kommissionen annat än om ett uppenbart fel begåtts. Frankrike ansåg att företag med status som EPIC per definition uppfyller de ovannämnda kriterierna.

| (49) | För det tredje hävdade Frankrike att den ersättning som LNE beviljats för skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte utgjorde ett förbjudet statligt stöd. De fyra kumulativa villkoren enligt Altmarkdomen (13) är uppfyllda. Analysen visar dessutom att gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (14) (nedan kallade ”rambestämmelserna”) följts. Dessutom skulle en eventuell påföljd för Frankrike stå i strid med kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (15). Enligt artikel 2.1 a i detta beslut är sådan ersättning förenlig med den gemensamma marknaden på vissa villkor som uppfylls av LNE. |
| --- | --- |

(49)

För det tredje hävdade Frankrike att den ersättning som LNE beviljats för skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte utgjorde ett förbjudet statligt stöd. De fyra kumulativa villkoren enligt Altmarkdomen (13) är uppfyllda. Analysen visar dessutom att gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (14) (nedan kallade ”rambestämmelserna”) följts. Dessutom skulle en eventuell påföljd för Frankrike stå i strid med kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (15). Enligt artikel 2.1 a i detta beslut är sådan ersättning förenlig med den gemensamma marknaden på vissa villkor som uppfylls av LNE.

| (50) | Bidragen från de lokala myndigheterna och staten för anläggningarna i Trappes har använts för finansiering av de resurser som krävs för fullgörandet av LNE:s allmännyttiga uppdrag. |
| --- | --- |

(50)

Bidragen från de lokala myndigheterna och staten för anläggningarna i Trappes har använts för finansiering av de resurser som krävs för fullgörandet av LNE:s allmännyttiga uppdrag.

| (51) | På grundval av en analys av de berörda marknaderna ville Frankrike dessutom visa att det, vid tidpunkten för klagomålet, inte förekom några olagliga korssubventioner, dvs. bidrag som gjorde det möjligt för LNE att tillämpa rovpriser inom de berörda kommersiella sektorerna. |
| --- | --- |

(51)

På grundval av en analys av de berörda marknaderna ville Frankrike dessutom visa att det, vid tidpunkten för klagomålet, inte förekom några olagliga korssubventioner, dvs. bidrag som gjorde det möjligt för LNE att tillämpa rovpriser inom de berörda kommersiella sektorerna.

| (52) | Slutligen ansåg Frankrike att LNE:s marknadsandel, som uppskattades till 4,2 % på nationell nivå och 1 % på EU-nivå, inte var betydande. |
| --- | --- |

(52)

Slutligen ansåg Frankrike att LNE:s marknadsandel, som uppskattades till 4,2 % på nationell nivå och 1 % på EU-nivå, inte var betydande.

| (53) | För det fjärde uppgav Frankrike att den handelsrabatt som ges till små och medelstora företag i Ile-de-France ingår i ett system som kommissionen godkände 1989 (16) och som alla laboratorier, även de klagande, kan ansluta sig till. De bidrag som beviljats av regionen Ile-de-France sedan 1995 uppgår till 61 000 euro. De faktiska mottagarna av dessa bidrag har varit de berörda små och medelstora företagen. Frankrike har för övrigt inte hittat något som tyder på ett påstått bidrag från miljö- och energihushållningsbyrån (ADEME) till LNE. |
| --- | --- |

(53)

För det fjärde uppgav Frankrike att den handelsrabatt som ges till små och medelstora företag i Ile-de-France ingår i ett system som kommissionen godkände 1989 (16) och som alla laboratorier, även de klagande, kan ansluta sig till. De bidrag som beviljats av regionen Ile-de-France sedan 1995 uppgår till 61 000 euro. De faktiska mottagarna av dessa bidrag har varit de berörda små och medelstora företagen. Frankrike har för övrigt inte hittat något som tyder på ett påstått bidrag från miljö- och energihushållningsbyrån (ADEME) till LNE.

| (54) | För det femte påpekade Frankrike att generaldirektoratet för tullar och indirekta skatter (DGDDI) för sina provningar anlitar sina egna laboratorier eller dem som tillhör generaldirektoratet för konkurrens, konsumtion och bedrägeribekämpning (DGCCRF) om dessa har den tekniska specialkompetensen (många tester av leksaker görs exempelvis av ett av tullförvaltningens laboratorier). I annat fall anlitar DGDDI externa laboratorier, bl.a. LNE. Valet av laboratorium görs på grundval av laboratoriets kompetens när det gäller tillämpning av bestämmelserna i fråga. DGDDI kan t.ex. anlita det nationella forsknings- och säkerhetsinstitutet (INRS) när det gäller skyddsmasker eller vetenskapliga och tekniska byggnadscentret (CSTB) när det gäller byggprodukter. |
| --- | --- |

(54)

För det femte påpekade Frankrike att generaldirektoratet för tullar och indirekta skatter (DGDDI) för sina provningar anlitar sina egna laboratorier eller dem som tillhör generaldirektoratet för konkurrens, konsumtion och bedrägeribekämpning (DGCCRF) om dessa har den tekniska specialkompetensen (många tester av leksaker görs exempelvis av ett av tullförvaltningens laboratorier). I annat fall anlitar DGDDI externa laboratorier, bl.a. LNE. Valet av laboratorium görs på grundval av laboratoriets kompetens när det gäller tillämpning av bestämmelserna i fråga. DGDDI kan t.ex. anlita det nationella forsknings- och säkerhetsinstitutet (INRS) när det gäller skyddsmasker eller vetenskapliga och tekniska byggnadscentret (CSTB) när det gäller byggprodukter.

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

| (55) | Förfarandet avser de årliga driftsbidrag och de investeringsbidrag som LNE beviljats av de offentliga myndigheterna mellan 1993 och 2005. |
| --- | --- |

(55)

Förfarandet avser de årliga driftsbidrag och de investeringsbidrag som LNE beviljats av de offentliga myndigheterna mellan 1993 och 2005.

5.1   Fastställande av statligt stöd

| (56) | Konkurrensreglerna gäller inte icke-ekonomisk verksamhet. Först och främst bör det alltså bedömas om LNE:s verksamhet på det offentliga området (17) är av ekonomisk karaktär eller inte. |
| --- | --- |

(56)

Konkurrensreglerna gäller inte icke-ekonomisk verksamhet. Först och främst bör det alltså bedömas om LNE:s verksamhet på det offentliga området (17) är av ekonomisk karaktär eller inte.

| (57) | Ekonomisk verksamhet utgörs av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad (18). Enligt generaladvokat Jacobs förslag till avgörande i mål C-222/04 är det bästa testet vid bedömningen av om en verksamhet är ekonomisk till sin karaktär huruvida den, åtminstone i princip, kan bedrivas av ett privat företag i vinstsyfte. |
| --- | --- |

(57)

Ekonomisk verksamhet utgörs av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad (18). Enligt generaladvokat Jacobs förslag till avgörande i mål C-222/04 är det bästa testet vid bedömningen av om en verksamhet är ekonomisk till sin karaktär huruvida den, åtminstone i princip, kan bedrivas av ett privat företag i vinstsyfte.

| (58) | Kommissionen anser i detta avseende att det arbete i form av undersökningar, forskning, samråd, expertbedömningar, provning, kontroll och alla former av tekniskt bistånd för att bidra till skyddet av och informationen till konsumenterna eller till förbättring av produkters kvalitet som LNE utför inom ramen för sitt allmännyttiga uppdrag är likvärdigt med utbjudande av tjänster på marknaderna i fråga, och att dessa tjänster i princip skulle kunna erbjudas av ett företag i vinstsyfte. De uppgifter som staten anförtrott LNE är alltså av ekonomisk karaktär (19). |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen anser i detta avseende att det arbete i form av undersökningar, forskning, samråd, expertbedömningar, provning, kontroll och alla former av tekniskt bistånd för att bidra till skyddet av och informationen till konsumenterna eller till förbättring av produkters kvalitet som LNE utför inom ramen för sitt allmännyttiga uppdrag är likvärdigt med utbjudande av tjänster på marknaderna i fråga, och att dessa tjänster i princip skulle kunna erbjudas av ett företag i vinstsyfte. De uppgifter som staten anförtrott LNE är alltså av ekonomisk karaktär (19).

| (59) | Enligt artikel 87.1 utgör en åtgärd statligt stöd om följande fyra kumulativa villkor är uppfyllda. För det första skall det handla om ett ingripande från staten eller med hjälp av statliga medel. För det andra skall åtgärden innebära att mottagaren får en förmån. För det tredje skall den snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag. För det fjärde skall åtgärden kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(59)

Enligt artikel 87.1 utgör en åtgärd statligt stöd om följande fyra kumulativa villkor är uppfyllda. För det första skall det handla om ett ingripande från staten eller med hjälp av statliga medel. För det andra skall åtgärden innebära att mottagaren får en förmån. För det tredje skall den snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag. För det fjärde skall åtgärden kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (60) | Statliga budgetanslag utgör givetvis statliga medel. |
| --- | --- |

(60)

Statliga budgetanslag utgör givetvis statliga medel.

| (61) | Den offentliga inrättningen BNM kontrollerades av staten (20) innan den införlivades med LNE 2005. LNE:s medel med anknytning till kontrakt med BNM är alltså statliga medel. |
| --- | --- |

(61)

Den offentliga inrättningen BNM kontrollerades av staten (20) innan den införlivades med LNE 2005. LNE:s medel med anknytning till kontrakt med BNM är alltså statliga medel.

| (62) | Stöd som beviljas av regionala och lokala organ i medlemsstaterna, oavsett deras status och beteckning, skall granskas med avseende på stödets förenlighet med artikel 87 i fördraget (21). De bidrag som betalats ut av Conseil régional i Ile-de-France och av Conseil général i Yvelines utgör statliga medel. |
| --- | --- |

(62)

Stöd som beviljas av regionala och lokala organ i medlemsstaterna, oavsett deras status och beteckning, skall granskas med avseende på stödets förenlighet med artikel 87 i fördraget (21). De bidrag som betalats ut av Conseil régional i Ile-de-France och av Conseil général i Yvelines utgör statliga medel.

| (63) | Alla berörda åtgärder finansieras alltså med statliga medel. |
| --- | --- |

(63)

Alla berörda åtgärder finansieras alltså med statliga medel.

| (64) | Med förmåner enligt artikel 87.1 i EG-fördraget avses ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagens budget och som därigenom liknar en subvention (22). |
| --- | --- |

(64)

Med förmåner enligt artikel 87.1 i EG-fördraget avses ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar företagens budget och som därigenom liknar en subvention (22).

| (65) | Drifts- och investeringsbidrag minskar de kostnader som normalt belastar LNE:s budget. Dessa bidrag utgör därmed en förmån för LNE. |
| --- | --- |

(65)

Drifts- och investeringsbidrag minskar de kostnader som normalt belastar LNE:s budget. Dessa bidrag utgör därmed en förmån för LNE.

| (66) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som gynnar ”vissa företag eller viss produktion”, dvs. selektivt stöd, förbjudet. |
| --- | --- |

(66)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som gynnar ”vissa företag eller viss produktion”, dvs. selektivt stöd, förbjudet.

| 67) | Eftersom det bara är LNE som får del av de åtgärder som detta förfarande avser, är villkoret om selektivitet givetvis uppfyllt. |
| --- | --- |

67)

Eftersom det bara är LNE som får del av de åtgärder som detta förfarande avser, är villkoret om selektivitet givetvis uppfyllt.

| (68) | Dessutom bör det erinras om att stöd som syftar till att befria ett företag från kostnader det normalt skulle ha tvingats betala i samband med sin löpande förvaltning eller sin normala verksamhet i princip snedvrider konkurrensen (23). |
| --- | --- |

(68)

Dessutom bör det erinras om att stöd som syftar till att befria ett företag från kostnader det normalt skulle ha tvingats betala i samband med sin löpande förvaltning eller sin normala verksamhet i princip snedvrider konkurrensen (23).

| (69) | Åtgärderna i fråga, som gynnar LNE, riskerar därför att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(69)

Åtgärderna i fråga, som gynnar LNE, riskerar därför att snedvrida konkurrensen.

| (70) | Kommissionen konstaterar att handel mellan medlemsstaterna förekommer på de berörda marknaderna. LNE hade 2005 en omsättning på 4 miljoner euro i EU (utanför Frankrike) och 2,35 miljoner euro utanför EU. Enligt uppgift från Frankrike härrörde 13 % av LNE:s omsättning 2000 från handel utanför Frankrike, varav 9 % i EU och 4 % utanför. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen konstaterar att handel mellan medlemsstaterna förekommer på de berörda marknaderna. LNE hade 2005 en omsättning på 4 miljoner euro i EU (utanför Frankrike) och 2,35 miljoner euro utanför EU. Enligt uppgift från Frankrike härrörde 13 % av LNE:s omsättning 2000 från handel utanför Frankrike, varav 9 % i EU och 4 % utanför.

| (71) | För att villkoret gällande påverkan på handeln skall vara uppfyllt är kommissionen för övrigt inte skyldig att slå fast att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, utan endast att undersöka om stödet skulle kunna påverka handeln och snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(71)

För att villkoret gällande påverkan på handeln skall vara uppfyllt är kommissionen för övrigt inte skyldig att slå fast att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, utan endast att undersöka om stödet skulle kunna påverka handeln och snedvrida konkurrensen.

| (72) | I detta sammanhang är det tillräckligt att konstatera att de marknader där LNE verkar har en gränsöverskridande dimension och att LNE konkurrerar med företag som är etablerade i andra medlemsstater liksom med franska företag med internationell verksamhet på dessa marknader. I detta avseende har man gjort bedömningen att allt beviljande av stöd till ett företag som är verksamt på EU:s marknad kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (24). |
| --- | --- |

(72)

I detta sammanhang är det tillräckligt att konstatera att de marknader där LNE verkar har en gränsöverskridande dimension och att LNE konkurrerar med företag som är etablerade i andra medlemsstater liksom med franska företag med internationell verksamhet på dessa marknader. I detta avseende har man gjort bedömningen att allt beviljande av stöd till ett företag som är verksamt på EU:s marknad kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (24).

| (73) | Frankrikes påståenden om att handeln inte skulle påverkas eftersom LNE:s marknadsandelar är så små kunde följaktligen inte godtas, med tanke på att de beviljade beloppen inte alls är försumbara. |
| --- | --- |

(73)

Frankrikes påståenden om att handeln inte skulle påverkas eftersom LNE:s marknadsandelar är så små kunde följaktligen inte godtas, med tanke på att de beviljade beloppen inte alls är försumbara.

| (74) | Åtgärderna i fråga försvårar affärsverksamheten för aktörer i EU (25) som vill utvecklas i Frankrike. Utan det offentliga stödet skulle LNE:s verksamhet vara av mer begränsad omfattning, vilket skulle göra det möjligt för LNE:s konkurrenter att öka sin omsättning. |
| --- | --- |

(74)

Åtgärderna i fråga försvårar affärsverksamheten för aktörer i EU (25) som vill utvecklas i Frankrike. Utan det offentliga stödet skulle LNE:s verksamhet vara av mer begränsad omfattning, vilket skulle göra det möjligt för LNE:s konkurrenter att öka sin omsättning.

| (75) | Eftersom de aktuella åtgärderna stärker LNE:s position i handeln mellan medlemsstaterna i förhållande till andra konkurrerande aktörer, kan det sägas att de påverkar handeln mellan medlemsstaterna och skulle kunna snedvrida konkurrensen mellan dessa aktörer. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom de aktuella åtgärderna stärker LNE:s position i handeln mellan medlemsstaterna i förhållande till andra konkurrerande aktörer, kan det sägas att de påverkar handeln mellan medlemsstaterna och skulle kunna snedvrida konkurrensen mellan dessa aktörer.

| (76) | I juli 2003 fastslog domstolen i Altmarkdomen (26) att en statlig åtgärd inte omfattas av artikel 87.1 i fördraget i den mån som åtgärden skall anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det mottagande företaget har tillhandahållit för att fullgöra skyldigheter avseende allmännyttiga tjänster, när åtgärden i själva verket inte innebär att dessa företag gynnas ekonomiskt och således inte har som verkan att dessa företag får en mer fördelaktig konkurrensställning än konkurrerande företag. För detta krävs att de fyra villkor som nämns i domen är uppfyllda samtidigt. |
| --- | --- |

(76)

I juli 2003 fastslog domstolen i Altmarkdomen (26) att en statlig åtgärd inte omfattas av artikel 87.1 i fördraget i den mån som åtgärden skall anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det mottagande företaget har tillhandahållit för att fullgöra skyldigheter avseende allmännyttiga tjänster, när åtgärden i själva verket inte innebär att dessa företag gynnas ekonomiskt och således inte har som verkan att dessa företag får en mer fördelaktig konkurrensställning än konkurrerande företag. För detta krävs att de fyra villkor som nämns i domen är uppfyllda samtidigt.

| (77) | Frankrike ansåg att den ersättning som betalats ut till LNE för dess skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte utgör förbjudet statligt stöd, eftersom de fyra kumulativa villkor som domstolen nämner i detta sammanhang är uppfyllda. |
| --- | --- |

(77)

Frankrike ansåg att den ersättning som betalats ut till LNE för dess skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster inte utgör förbjudet statligt stöd, eftersom de fyra kumulativa villkor som domstolen nämner i detta sammanhang är uppfyllda.

| (78) | Kommissionen delar inte denna uppfattning. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen delar inte denna uppfattning.

| (79) | Enligt det fjärde villkor som nämns i Altmarkdomen skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött, välutrustat företag för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänster som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av skyldigheterna, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av skyldigheterna. |
| --- | --- |

(79)

Enligt det fjärde villkor som nämns i Altmarkdomen skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött, välutrustat företag för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänster som ålagts det skulle ha åsamkats vid fullgörandet av skyldigheterna, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av skyldigheterna.

| (80) | Frankrike, som med sin argumentation ville visa att det villkor som nämns i föregående punkt är uppfyllt, nöjde sig med att påpeka att undersökningen av kostnaderna för ett genomsnittligt företag bör ta hänsyn till mångfalden i det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats och som gäller både normativa tillämpningar och grundforskning inom olika sektorer (metrologi, hälsa, miljö, industri, konsumtionsvaror, byggprodukter, förpackning). |
| --- | --- |

(80)

Frankrike, som med sin argumentation ville visa att det villkor som nämns i föregående punkt är uppfyllt, nöjde sig med att påpeka att undersökningen av kostnaderna för ett genomsnittligt företag bör ta hänsyn till mångfalden i det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats och som gäller både normativa tillämpningar och grundforskning inom olika sektorer (metrologi, hälsa, miljö, industri, konsumtionsvaror, byggprodukter, förpackning).

| (81) | Frankrike har inte lämnat uppgift om någon undersökning av kostnaderna för ett ”genomsnittligt och välskött” företag. Man har inte heller förklarat varför LNE eventuellt inte skulle kunna jämföras med ett sådant genomsnittligt företag. |
| --- | --- |

(81)

Frankrike har inte lämnat uppgift om någon undersökning av kostnaderna för ett ”genomsnittligt och välskött” företag. Man har inte heller förklarat varför LNE eventuellt inte skulle kunna jämföras med ett sådant genomsnittligt företag.

| (82) | Kommissionen kan inte utan underlag göra den jämförelse som krävs enligt gemenskapens rättspraxis. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen kan inte utan underlag göra den jämförelse som krävs enligt gemenskapens rättspraxis.

| (83) | Kommissionen anser därför att det fjärde kriterium som anges i Altmarkdomen inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen anser därför att det fjärde kriterium som anges i Altmarkdomen inte är uppfyllt.

| (84) | Frankrikes oklara hänvisning till punkterna 13–17 i rambestämmelserna leder inte till att denna bedömning ändras på något sätt. |
| --- | --- |

(84)

Frankrikes oklara hänvisning till punkterna 13–17 i rambestämmelserna leder inte till att denna bedömning ändras på något sätt.

| (85) | Kommissionen anser, med hänsyn till alla överväganden enligt ovan, att budgetanslagen och de bidrag som betalats ut av de lokala myndigheterna i fråga utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen anser, med hänsyn till alla överväganden enligt ovan, att budgetanslagen och de bidrag som betalats ut av de lokala myndigheterna i fråga utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

5.2   Stödets olaglighet

| (86) | Kommissionen anser att det faktum att 1978 års dekret skulle ha kunnat utgöra en finansieringsordning saknar betydelse för detta förfarande. Detta dekret är i själva verket mycket allmänt, och besluten om de bidragsbelopp som staten och BNM beviljat LNE har fattats årligen, med motiveringar och på villkor som kunnat skilja sig åt i hög grad från ett år till ett annat. De årliga driftsbidrag och de investeringsbidrag som LNE beviljats utgör därför nytt, enskilt stöd. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen anser att det faktum att 1978 års dekret skulle ha kunnat utgöra en finansieringsordning saknar betydelse för detta förfarande. Detta dekret är i själva verket mycket allmänt, och besluten om de bidragsbelopp som staten och BNM beviljat LNE har fattats årligen, med motiveringar och på villkor som kunnat skilja sig åt i hög grad från ett år till ett annat. De årliga driftsbidrag och de investeringsbidrag som LNE beviljats utgör därför nytt, enskilt stöd.

| (87) | Detta stöd har genomförts utan förhandsanmälan till kommissionen. Det är därför olagligt. |
| --- | --- |

(87)

Detta stöd har genomförts utan förhandsanmälan till kommissionen. Det är därför olagligt.

5.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

5.3.1   Undantag enligt artikel 87

| (88) | De undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget i fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, saknar givetvis relevans i detta fall. |
| --- | --- |

(88)

De undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget i fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, saknar givetvis relevans i detta fall.

| (89) | Vad beträffar undantagen enligt artikel 87.3 i fördraget konstaterar kommissionen att stödet i fråga inte är avsett att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning och att det inte utgör ett viktigt projekt av europeiskt intresse eller syftar till att avhjälpa en allvarlig störning i Frankrikes ekonomi. Det är inte heller avsett att främja kultur och bevara kulturarvet. När det gäller undantaget enligt artikel 87.3 c anser kommissionen att de tvivel som uttrycktes när förfarandet inleddes inte har skingrats: stödet i fråga är inte avsett att underlätta den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner eller för viss produktion. |
| --- | --- |

(89)

Vad beträffar undantagen enligt artikel 87.3 i fördraget konstaterar kommissionen att stödet i fråga inte är avsett att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning och att det inte utgör ett viktigt projekt av europeiskt intresse eller syftar till att avhjälpa en allvarlig störning i Frankrikes ekonomi. Det är inte heller avsett att främja kultur och bevara kulturarvet. När det gäller undantaget enligt artikel 87.3 c anser kommissionen att de tvivel som uttrycktes när förfarandet inleddes inte har skingrats: stödet i fråga är inte avsett att underlätta den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner eller för viss produktion.

| (90) | Det bör i detta sammanhang påpekas att varken de franska myndigheterna eller de berörda parterna har åberopat undantagen enligt artikel 87.2 och 87.3 i samband med det administrativa förfarandet. Frankrike menar framför allt att bestämmelserna i artikel 87 inte är tillämpliga eftersom de granskade åtgärderna inte anses ge upphov till någon snedvridning av konkurrensen och inte anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(90)

Det bör i detta sammanhang påpekas att varken de franska myndigheterna eller de berörda parterna har åberopat undantagen enligt artikel 87.2 och 87.3 i samband med det administrativa förfarandet. Frankrike menar framför allt att bestämmelserna i artikel 87 inte är tillämpliga eftersom de granskade åtgärderna inte anses ge upphov till någon snedvridning av konkurrensen och inte anses påverka handeln mellan medlemsstaterna.

5.3.2   Artikel 86.2

| (91) | Enligt artikel 86.2 skall företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse vara underkastade reglerna i fördraget, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(91)

Enligt artikel 86.2 skall företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse vara underkastade reglerna i fördraget, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse.

| (92) | Enligt punkt 26 i rambestämmelserna tillämpar kommissionen för oanmälda stöd bestämmelserna i dessa rambestämmelser om stödet har beviljats efter den 29 november 2005 och de bestämmelser som gällde då stödet beviljades i samtliga övriga fall. |
| --- | --- |

(92)

Enligt punkt 26 i rambestämmelserna tillämpar kommissionen för oanmälda stöd bestämmelserna i dessa rambestämmelser om stödet har beviljats efter den 29 november 2005 och de bestämmelser som gällde då stödet beviljades i samtliga övriga fall.

| (93) | Detta förfarande avser stöd som beviljats före den 29 november 2005. |
| --- | --- |

(93)

Detta förfarande avser stöd som beviljats före den 29 november 2005.

| (94) | Kommissionens meddelande om tjänster i allmänhetens intresse i Europa (27), som gällde då stödet beviljades, bör alltså tillämpas. Enligt detta utgår man, då konkurrensbestämmelserna skall tillämpas på stöd i form av ersättning för en allmännyttig tjänst, från följande tre grundprinciper:






  — | Reglerna är neutrala i fråga om huruvida de företag som utför tjänsterna är offentliga eller privata. |
| --- | --- | --- |

(94)

Kommissionens meddelande om tjänster i allmänhetens intresse i Europa (27), som gällde då stödet beviljades, bör alltså tillämpas. Enligt detta utgår man, då konkurrensbestämmelserna skall tillämpas på stöd i form av ersättning för en allmännyttig tjänst, från följande tre grundprinciper:

—

Reglerna är neutrala i fråga om huruvida de företag som utför tjänsterna är offentliga eller privata.

| — | Det är medlemsstaternas ansvar att avgöra om en tjänst ligger i allmänhetens intresse. Den lösning som utformas kan endast bli föremål för kontroll för att spåra uppenbara felaktigheter. |
| --- | --- |

—

Det är medlemsstaternas ansvar att avgöra om en tjänst ligger i allmänhetens intresse. Den lösning som utformas kan endast bli föremål för kontroll för att spåra uppenbara felaktigheter.

| — | De begränsningar som medlemsstatens ingrepp innebär för konkurrenspolitiken eller friheterna inom den inre marknaden måste vara proportionella, dvs. får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att garantera att tjänsten genomförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

—

De begränsningar som medlemsstatens ingrepp innebär för konkurrenspolitiken eller friheterna inom den inre marknaden måste vara proportionella, dvs. får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att garantera att tjänsten genomförs på ett effektivt sätt.

| (95) | Respekten för neutralitetsprincipen innebär inga svårigheter i detta fall. |
| --- | --- |

(95)

Respekten för neutralitetsprincipen innebär inga svårigheter i detta fall.

| (96) | När det gäller frågan om huruvida LNE:s allmännyttiga uppdrag bör betecknas som ett uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, är det kommissionens uppgift att bedöma den ekonomiska karaktären hos verksamheten i fråga och att kontrollera att medlemsstaten inte har begått några uppenbara fel när den betecknats som ett allmännyttigt uppdrag. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller frågan om huruvida LNE:s allmännyttiga uppdrag bör betecknas som ett uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, är det kommissionens uppgift att bedöma den ekonomiska karaktären hos verksamheten i fråga och att kontrollera att medlemsstaten inte har begått några uppenbara fel när den betecknats som ett allmännyttigt uppdrag.

| (97) | Det har redan slagits fast att LNE:s verksamhet på det offentliga området är av ekonomisk karaktär. |
| --- | --- |

(97)

Det har redan slagits fast att LNE:s verksamhet på det offentliga området är av ekonomisk karaktär.

| (98) | När det gäller frågan om det allmänna intresset har medlemsstaterna, utom när det gäller sektorer där denna fråga redan omfattas av bestämmelser på EU-nivå, stort utrymme för skönsmässig bedömning, med förbehåll för uppenbara felaktigheter som påpekas av kommissionen. |
| --- | --- |

(98)

När det gäller frågan om det allmänna intresset har medlemsstaterna, utom när det gäller sektorer där denna fråga redan omfattas av bestämmelser på EU-nivå, stort utrymme för skönsmässig bedömning, med förbehåll för uppenbara felaktigheter som påpekas av kommissionen.

| (99) | Kommissionen anser i det aktuella fallet att definitionen av LNE:s allmännyttiga uppdrag enligt grundtexten från 1978 och de tillägg som gjordes 2005 är tillräckligt tydlig (28) och alltså inte behäftad med några uppenbara felaktigheter i fråga om de franska myndigheternas bedömning. Företag som har anförtrotts uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall dessutom ha erhållit detta uppdrag genom en av en offentlig myndighet vidtagen åtgärd. I det aktuella fallet utgör lag 78–23 av den 10 januari 1978 och 2005 års dekret officiella åtgärder som har vidtagits av en offentlig myndighet. Vidare innehåller från och med 1997 de målkontrakt som medundertecknats av staten en utförlig och detaljerad redogörelse för LNE:s uppdrag. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen anser i det aktuella fallet att definitionen av LNE:s allmännyttiga uppdrag enligt grundtexten från 1978 och de tillägg som gjordes 2005 är tillräckligt tydlig (28) och alltså inte behäftad med några uppenbara felaktigheter i fråga om de franska myndigheternas bedömning. Företag som har anförtrotts uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall dessutom ha erhållit detta uppdrag genom en av en offentlig myndighet vidtagen åtgärd. I det aktuella fallet utgör lag 78–23 av den 10 januari 1978 och 2005 års dekret officiella åtgärder som har vidtagits av en offentlig myndighet. Vidare innehåller från och med 1997 de målkontrakt som medundertecknats av staten en utförlig och detaljerad redogörelse för LNE:s uppdrag.

| (100) | Kommentarerna från berörda parter, som i huvudsak går ut på att det inte skulle vara möjligt för LNE:s konkurrenter att avgöra var gränsen går mellan dess eventuella skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och dess kommersiella verksamhet, vederlägger inte denna slutsats. De gäller i själva verket kravet på bokföringsmässig åtskillnad mellan den verksamhet som avser tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse enligt ovan och den kommersiella verksamheten, för att undvika korssubventioner som är oförenliga med EG-fördraget. De sistnämnda frågorna behandlas nedan. |
| --- | --- |

(100)

Kommentarerna från berörda parter, som i huvudsak går ut på att det inte skulle vara möjligt för LNE:s konkurrenter att avgöra var gränsen går mellan dess eventuella skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och dess kommersiella verksamhet, vederlägger inte denna slutsats. De gäller i själva verket kravet på bokföringsmässig åtskillnad mellan den verksamhet som avser tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse enligt ovan och den kommersiella verksamheten, för att undvika korssubventioner som är oförenliga med EG-fördraget. De sistnämnda frågorna behandlas nedan.

| (101) | Proportionaliteten, som följer av artikel 86.2, innebär att de medel som används för att fullgöra det allmännyttiga uppdraget inte får ge upphov till onödig snedvridning av handeln. Det måste närmare bestämt säkras att begränsningarna av EG-fördragets bestämmelser inte går utöver vad som är absolut nödvändigt för att garantera att uppdraget fullgörs på ett tillfredsställande sätt. Tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse måste säkras, och de företag som tilldelats uppdraget måste kunna stå för de specifika kostnader och de nettokostnader som tillkommer till följd av detta uppdrag. |
| --- | --- |

(101)

Proportionaliteten, som följer av artikel 86.2, innebär att de medel som används för att fullgöra det allmännyttiga uppdraget inte får ge upphov till onödig snedvridning av handeln. Det måste närmare bestämt säkras att begränsningarna av EG-fördragets bestämmelser inte går utöver vad som är absolut nödvändigt för att garantera att uppdraget fullgörs på ett tillfredsställande sätt. Tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse måste säkras, och de företag som tilldelats uppdraget måste kunna stå för de specifika kostnader och de nettokostnader som tillkommer till följd av detta uppdrag.

| (102) | Kommissionen anser att stödet i fråga ligger inom ramarna för LNE:s allmännyttiga uppdrag. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen anser att stödet i fråga ligger inom ramarna för LNE:s allmännyttiga uppdrag.

| (103) | I detta sammanhang respekteras proportionalitetsprincipen om den årliga ersättning som betalas ut av de offentliga myndigheterna är mindre än eller lika stor som de nettokostnader som tillkommer för LNE i samband med tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Denna omständighet bekräftas om det, på grundval av en korrekt utförd kostnadsbokföring av intäkter och kostnader på det offentliga och det kommersiella området, konstateras att resultatet på det offentliga området, inklusive samtliga bidrag under räkenskapsåret, är negativt eller noll eller motsvarar en rimlig vinst, med hänsyn framför allt till verksamheten inom den sektor där LNE är verksamt. |
| --- | --- |

(103)

I detta sammanhang respekteras proportionalitetsprincipen om den årliga ersättning som betalas ut av de offentliga myndigheterna är mindre än eller lika stor som de nettokostnader som tillkommer för LNE i samband med tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Denna omständighet bekräftas om det, på grundval av en korrekt utförd kostnadsbokföring av intäkter och kostnader på det offentliga och det kommersiella området, konstateras att resultatet på det offentliga området, inklusive samtliga bidrag under räkenskapsåret, är negativt eller noll eller motsvarar en rimlig vinst, med hänsyn framför allt till verksamheten inom den sektor där LNE är verksamt.

| (104) | Kommissionen har granskat den metod som valts för LNE:s kostnadsbokföring, för att kontrollera om den verkligen gör det möjligt att identifiera alla intäkter och kostnader med anknytning till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse under perioden 1993–2005 (29). |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen har granskat den metod som valts för LNE:s kostnadsbokföring, för att kontrollera om den verkligen gör det möjligt att identifiera alla intäkter och kostnader med anknytning till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse under perioden 1993–2005 (29).

| (105) | LNE:s kostnadsbokföring för 2005 grundar sig på bokföring av de fullständiga kostnaderna, med utgångspunkt i en noggrann inventering av all verksamhet som genomförts av ett stort antal driftsavdelningar (80 stycken) och funktionsavdelningar (omkring 40 stycken). |
| --- | --- |

(105)

LNE:s kostnadsbokföring för 2005 grundar sig på bokföring av de fullständiga kostnaderna, med utgångspunkt i en noggrann inventering av all verksamhet som genomförts av ett stort antal driftsavdelningar (80 stycken) och funktionsavdelningar (omkring 40 stycken).

| (106) | LNE:s intäkter från det kommersiella området utgörs av omsättningen för de tjänster som utförts och andra intäkter, inklusive exempelvis tillhandahållande av personal mot betalning, frakt som fakturerats kunder och återföring av avsättningar för risker. |
| --- | --- |

(106)

LNE:s intäkter från det kommersiella området utgörs av omsättningen för de tjänster som utförts och andra intäkter, inklusive exempelvis tillhandahållande av personal mot betalning, frakt som fakturerats kunder och återföring av avsättningar för risker.

| (107) | Intäkterna på det offentliga området inkluderar omsättningen för ”undersökningar”, metrologikontraktet (utom BNM), diverse intäkter (t.ex. till följd av det internationella tekniska samarbetet), driftsbidragen och den andel av investeringsbidragen som förts över till resultaträkningen. |
| --- | --- |

(107)

Intäkterna på det offentliga området inkluderar omsättningen för ”undersökningar”, metrologikontraktet (utom BNM), diverse intäkter (t.ex. till följd av det internationella tekniska samarbetet), driftsbidragen och den andel av investeringsbidragen som förts över till resultaträkningen.

| (108) | Den andel av investeringsbidragen som förts över till resultaträkningen innefattar de investeringsbidrag som betalats ut av de lokala myndigheterna. Dessa bidrag, som använts för finansiering av de resurser som krävs för fullgörandet av det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats, ingår i analysen av den ersättning som LNE beviljats för att kunna betala kostnaderna för uppdraget att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Fördelningen 2/3 – 1/3 mellan det offentliga och det kommersiella området när det gäller avskrivning av byggnader överensstämmer med utnyttjandet av byggnaderna ”Trappes 3” och ”Trappes 4”. |
| --- | --- |

(108)

Den andel av investeringsbidragen som förts över till resultaträkningen innefattar de investeringsbidrag som betalats ut av de lokala myndigheterna. Dessa bidrag, som använts för finansiering av de resurser som krävs för fullgörandet av det allmännyttiga uppdrag som LNE tilldelats, ingår i analysen av den ersättning som LNE beviljats för att kunna betala kostnaderna för uppdraget att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Fördelningen 2/3 – 1/3 mellan det offentliga och det kommersiella området när det gäller avskrivning av byggnader överensstämmer med utnyttjandet av byggnaderna ”Trappes 3” och ”Trappes 4”.

| (109) | Utgifterna är av samma karaktär på det kommersiella och det offentliga området. De består i huvudsak av direkta arbetskraftskostnader, direkta kostnader för inköp/underentreprenad/omkostnader, direkta kostnader i samband med tjänsteresor, indirekta kostnader, allmänna omkostnader, kostnader för infrastruktur och avskrivningar. |
| --- | --- |

(109)

Utgifterna är av samma karaktär på det kommersiella och det offentliga området. De består i huvudsak av direkta arbetskraftskostnader, direkta kostnader för inköp/underentreprenad/omkostnader, direkta kostnader i samband med tjänsteresor, indirekta kostnader, allmänna omkostnader, kostnader för infrastruktur och avskrivningar.

| (110) | När det gäller avskrivnings- och infrastrukturkostnaderna för utrustning som används på både det kommersiella och det offentliga området, har de i kostnadsbokföringen behandlats med utgångspunkt i allmänt accepterade metoder, i förhållande till utnyttjandegraden. |
| --- | --- |

(110)

När det gäller avskrivnings- och infrastrukturkostnaderna för utrustning som används på både det kommersiella och det offentliga området, har de i kostnadsbokföringen behandlats med utgångspunkt i allmänt accepterade metoder, i förhållande till utnyttjandegraden.

| (111) | Kommissionen anser att det urval som gjorts, motsvarande 70 % av värdet av LNE:s materiel och utrustning, och som ligger till grund för uppskattningen av fördelningen till 44/56, är tillfredsställande. Tillämpningen av denna generella fördelningssiffra på den mest kostsamma utrustningen kan utvidgas till att även gälla billigare utrustning, som används som komplement till den tyngre utrustningen. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen anser att det urval som gjorts, motsvarande 70 % av värdet av LNE:s materiel och utrustning, och som ligger till grund för uppskattningen av fördelningen till 44/56, är tillfredsställande. Tillämpningen av denna generella fördelningssiffra på den mest kostsamma utrustningen kan utvidgas till att även gälla billigare utrustning, som används som komplement till den tyngre utrustningen.

| (112) | Fördelningen 44/56 är dessutom godtagbar för hela den undersökta perioden, eftersom verksamheten på det kommersiella området tenderar att öka (30). Det är därför rimligt att anta att den utnyttjandegrad för utrustningen på det offentliga området som konstaterades 2005 utgör ett minimum för perioden 1993–2004. |
| --- | --- |

(112)

Fördelningen 44/56 är dessutom godtagbar för hela den undersökta perioden, eftersom verksamheten på det kommersiella området tenderar att öka (30). Det är därför rimligt att anta att den utnyttjandegrad för utrustningen på det offentliga området som konstaterades 2005 utgör ett minimum för perioden 1993–2004.

| (113) | Kommissionen uppskattar dessutom att den säkerhetsmarginal på 10 % som de franska myndigheterna tillämpat för sina omarbetningar avseende perioden 1993–2004 innebär att de kostnader som avser det offentliga området inte överskattas och därmed att alltför stora bidrag, om sådana förekommer, inte är motiverade. De franska myndigheterna intar alltså en försiktig hållning. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen uppskattar dessutom att den säkerhetsmarginal på 10 % som de franska myndigheterna tillämpat för sina omarbetningar avseende perioden 1993–2004 innebär att de kostnader som avser det offentliga området inte överskattas och därmed att alltför stora bidrag, om sådana förekommer, inte är motiverade. De franska myndigheterna intar alltså en försiktig hållning.

| (114) | Kommissionen drar därför slutsatsen, å ena sidan, att LNE:s kostnadsbokföring uppfyller normalt accepterade standarder på området och inte uppvisar några anmärkningsvärda särdrag och, å andra sidan, att de omarbetningar som gjorts för att fastställa resultatet för varje område (31) under perioden 1993–2004 är godtagbara (32). |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen drar därför slutsatsen, å ena sidan, att LNE:s kostnadsbokföring uppfyller normalt accepterade standarder på området och inte uppvisar några anmärkningsvärda särdrag och, å andra sidan, att de omarbetningar som gjorts för att fastställa resultatet för varje område (31) under perioden 1993–2004 är godtagbara (32).

| (115) | De årliga resultaten för det offentliga området, där de offentliga bidragen ingår, enligt LNE:s kostnadsbokföring, är följande:







  (tusen euro) |
| --- | --- |
| | Resultat offentliga området | Resultat/omsättning offentliga området (33) |
| 2005 | (1 414) | (8,4 %) |
| 2004 | (851) | (5,1 %) |
| 2003 | (321) | (2,2 %) |
| 2002 | 204 | 1,3 % |
| 2001 | (186) | (1,3 %) |
| 2000 | (856) | (6,2 %) |
| 1999 | 65 | 0,5 % |
| 1998 | (459) | (3,5 %) |
| 1997 | 271 | 2,0 % |
| 1996 | (223) | (1,7 %) |
| 1995 | 56 | 0,4 % |
| 1994 | 178 | 1,3 % |
| 1993 | (41) | (0,3 %) |

(115)

De årliga resultaten för det offentliga området, där de offentliga bidragen ingår, enligt LNE:s kostnadsbokföring, är följande:

(tusen euro)

Resultat offentliga området

Resultat/omsättning offentliga området (33)

2005

(1 414)

(8,4 %)

2004

(851)

(5,1 %)

2003

(321)

(2,2 %)

2002

204

1,3 %

2001

(186)

(1,3 %)

2000

(856)

(6,2 %)

1999

65

0,5 %

1998

(459)

(3,5 %)

1997

271

2,0 %

1996

(223)

(1,7 %)

1995

56

0,4 %

1994

178

1,3 %

1993

(41)

(0,3 %)

| (116) | Sedan 1993 har resultatet på det offentliga området, dvs. den verksamhet som avser tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, oftast varit negativt, trots beviljandet av det aktuella stödet. När ett överskott uppträder motsvarar det högst 2 % av omsättningen på det offentliga området. Det viktade resultatet för perioden 1993–2005 är en förlust på 1,9 %. |
| --- | --- |

(116)

Sedan 1993 har resultatet på det offentliga området, dvs. den verksamhet som avser tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, oftast varit negativt, trots beviljandet av det aktuella stödet. När ett överskott uppträder motsvarar det högst 2 % av omsättningen på det offentliga området. Det viktade resultatet för perioden 1993–2005 är en förlust på 1,9 %.

| (117) | Dessa resultat, som i genomsnitt är negativa, är uppenbarligen lägre än vad som kan vara en rimlig vinst för ett jämförbart privat företag. |
| --- | --- |

(117)

Dessa resultat, som i genomsnitt är negativa, är uppenbarligen lägre än vad som kan vara en rimlig vinst för ett jämförbart privat företag.

| (118) | Kommissionen har dessutom detaljgranskat resultatet och omsättningen för LNE och de tre berörda parterna med jämförbar verksamhet under perioden 1998–2005 (34). Av granskningen framgår att nettoresultatet i förhållande till omsättningen var lägre för LNE (-3,2 % för LNE:s verksamhet på det offentliga området, 0,6 % för all LNE:s verksamhet) än för de berörda parterna, för vilka siffran låg mellan 0 % et 4 %. Härigenom bekräftas att LNE:s vinster på det offentliga området kan betraktas som rimliga. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen har dessutom detaljgranskat resultatet och omsättningen för LNE och de tre berörda parterna med jämförbar verksamhet under perioden 1998–2005 (34). Av granskningen framgår att nettoresultatet i förhållande till omsättningen var lägre för LNE (-3,2 % för LNE:s verksamhet på det offentliga området, 0,6 % för all LNE:s verksamhet) än för de berörda parterna, för vilka siffran låg mellan 0 % et 4 %. Härigenom bekräftas att LNE:s vinster på det offentliga området kan betraktas som rimliga.

| (119) | Kommissionen drar därför slutsatsen att LNE inte överkompenserats för sina kostnader för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse sedan 1993. Den ersättning för allmännyttiga tjänster som betalats ut till LNE under perioden 1993–2005 utgör statligt stöd som är förenligt med artikel 86.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen drar därför slutsatsen att LNE inte överkompenserats för sina kostnader för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse sedan 1993. Den ersättning för allmännyttiga tjänster som betalats ut till LNE under perioden 1993–2005 utgör statligt stöd som är förenligt med artikel 86.2 i EG-fördraget.

| (120) | Det är följaktligen inte nödvändigt att undersöka om LNE beviljats korssubventioner (35) för sin verksamhet på det kommersiella området. |
| --- | --- |

(120)

Det är följaktligen inte nödvändigt att undersöka om LNE beviljats korssubventioner (35) för sin verksamhet på det kommersiella området.

5.4   Icke-kommersiell karaktär hos en del av LNE:s verksamhet på det offentliga området

| (121) | Det bör påpekas att en del av LNE:s verksamhet, om än av liten omfattning, på det offentliga området visserligen bör betraktas som icke-kommersiell (36) och liknar uppgifter inom offentlig förvaltning, men att det också är lämpligt att kontrollera att den ersättning som betalats ut av de offentliga myndigheterna är lägre än eller lika stor som de nettokostnader som uppstått i samband med fullgörandet av uppgifterna (37). |
| --- | --- |

(121)

Det bör påpekas att en del av LNE:s verksamhet, om än av liten omfattning, på det offentliga området visserligen bör betraktas som icke-kommersiell (36) och liknar uppgifter inom offentlig förvaltning, men att det också är lämpligt att kontrollera att den ersättning som betalats ut av de offentliga myndigheterna är lägre än eller lika stor som de nettokostnader som uppstått i samband med fullgörandet av uppgifterna (37).

| (122) | Denna analys har redan gjorts i framför allt skälen 115–120, och av den framgår att det inte finns skäl att motsätta sig ersättningen i fråga. Det bör dock övervägas om finansieringen av verksamheten i fråga skulle kunna utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(122)

Denna analys har redan gjorts i framför allt skälen 115–120, och av den framgår att det inte finns skäl att motsätta sig ersättningen i fråga. Det bör dock övervägas om finansieringen av verksamheten i fråga skulle kunna utgöra statligt stöd.

5.5   Synpunkter från tredje parter

| (123) | I de synpunkter som lämnats i samband med detta förfarande har vissa konkurrenter nämnt annat stöd som LNE skulle ha beviljats. Dessa åtgärder har inte omfattats av förfarandet. Med hänsyn till svaren från de franska myndigheterna anser sig kommissionen dock ha tillräckligt med information för att kunna ta ställning i frågan. |
| --- | --- |

(123)

I de synpunkter som lämnats i samband med detta förfarande har vissa konkurrenter nämnt annat stöd som LNE skulle ha beviljats. Dessa åtgärder har inte omfattats av förfarandet. Med hänsyn till svaren från de franska myndigheterna anser sig kommissionen dock ha tillräckligt med information för att kunna ta ställning i frågan.

| (124) | Det sammanlagda bidrag som betalats ut till LNE av regionen Ile-de-France för att finansiera den handelsrabatt som LNE ger små och medelstora företag i denna region uppgick 2003 till 61 000 euro. I den mån dessa bidrag kan betraktas som stöd till LNE (och inte till de små och medelstora företag som är dess kunder) och inte omfattas av en befintlig stödordning (se punkt 54), uppfyller de villkoren enligt artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (38). Kommissionen kan följaktligen inte motsätta sig bidragen. |
| --- | --- |

(124)

Det sammanlagda bidrag som betalats ut till LNE av regionen Ile-de-France för att finansiera den handelsrabatt som LNE ger små och medelstora företag i denna region uppgick 2003 till 61 000 euro. I den mån dessa bidrag kan betraktas som stöd till LNE (och inte till de små och medelstora företag som är dess kunder) och inte omfattas av en befintlig stödordning (se punkt 54), uppfyller de villkoren enligt artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (38). Kommissionen kan följaktligen inte motsätta sig bidragen.

| (125) | Kommissionen konstaterar för övrigt att ADEME inte beviljat LNE något stöd. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen konstaterar för övrigt att ADEME inte beviljat LNE något stöd.

| (126) | Varken LNE:s påstådda användning av Republiken Frankrikes officiella logotyper eller dess deltagande i de internationella organens arbete framstår som relevant i detta fall. LNE:s logotyp skiljer sig från den officiella logotypen, som endast får användas av offentliga myndigheter. Vad beträffar de offentliga myndigheternas deltagande i vissa europeiska och internationella organ (arbetsgrupper inom internationella organisationen för legal metrologi (OIML) och kommittén för europeiskt samarbete i fråga om legal metrologi (WELMEC)), kan förmånen i form av den profil detta kan ge LNE inte liknas vid statligt stöd. |
| --- | --- |

(126)

Varken LNE:s påstådda användning av Republiken Frankrikes officiella logotyper eller dess deltagande i de internationella organens arbete framstår som relevant i detta fall. LNE:s logotyp skiljer sig från den officiella logotypen, som endast får användas av offentliga myndigheter. Vad beträffar de offentliga myndigheternas deltagande i vissa europeiska och internationella organ (arbetsgrupper inom internationella organisationen för legal metrologi (OIML) och kommittén för europeiskt samarbete i fråga om legal metrologi (WELMEC)), kan förmånen i form av den profil detta kan ge LNE inte liknas vid statligt stöd.

| (127) | De påstådda förmånerna i form av bilförsäkring, särskilda arbetsrättsliga bestämmelser för de anställda eller kostnadsfri arkivering förekommer i själva verket inte. LNE:s försäkringar, som för övrigt motsvarade en utgift på mer än 300 000 euro 2004, liknar dem som privata företag har. LNE:s anställda har ingen särskild status, som den som gäller för offentliganställda, utan omfattas av privaträtten, både när det gäller arbetslöshetsförsäkring och pension. LNE åtnjuter slutligen inte någon kostnadsfri arkivering; de direkta kostnaderna för detta uppgick i själva verket till omkring 80 000 euro 2005. |
| --- | --- |

(127)

De påstådda förmånerna i form av bilförsäkring, särskilda arbetsrättsliga bestämmelser för de anställda eller kostnadsfri arkivering förekommer i själva verket inte. LNE:s försäkringar, som för övrigt motsvarade en utgift på mer än 300 000 euro 2004, liknar dem som privata företag har. LNE:s anställda har ingen särskild status, som den som gäller för offentliganställda, utan omfattas av privaträtten, både när det gäller arbetslöshetsförsäkring och pension. LNE åtnjuter slutligen inte någon kostnadsfri arkivering; de direkta kostnaderna för detta uppgick i själva verket till omkring 80 000 euro 2005.

| (128) | Det generella godkännandet för LNE när det gäller skattereduktion för forskning utgör inte statligt stöd enligt artikel 87.1, framför allt eftersom detta generella godkännande inte kräver några statliga medel. En särskild bedömning av LNE:s forskare har alltså gjorts inom ramen för dess offentliga uppdrag i fråga om forskning. Skattereduktionen för forskning har för övrigt beaktats i LNE:s intäkter och kostnader. |
| --- | --- |

(128)

Det generella godkännandet för LNE när det gäller skattereduktion för forskning utgör inte statligt stöd enligt artikel 87.1, framför allt eftersom detta generella godkännande inte kräver några statliga medel. En särskild bedömning av LNE:s forskare har alltså gjorts inom ramen för dess offentliga uppdrag i fråga om forskning. Skattereduktionen för forskning har för övrigt beaktats i LNE:s intäkter och kostnader.

| (129) | Vad beträffar tullförvaltningens stöd till LNE finns det inga exakta uppgifter till stöd för detta. Det framgår att DGDDI anlitar sina egna laboratorier, de som tillhör DGCCRF eller externa laboratorier, bl.a. LNE, INRS eller CSTB när det gäller byggprodukter. |
| --- | --- |

(129)

Vad beträffar tullförvaltningens stöd till LNE finns det inga exakta uppgifter till stöd för detta. Det framgår att DGDDI anlitar sina egna laboratorier, de som tillhör DGCCRF eller externa laboratorier, bl.a. LNE, INRS eller CSTB när det gäller byggprodukter.

6.   SLUTSATSER

| (130) | Med förbehåll för avsnitt 5.4 utgör den ersättning för allmännyttiga tjänster i form av budgetanslag från staten och BNM, liksom de bidrag från lokala myndigheter som LNE beviljats mellan 1993 och 2005, statligt stöd. |
| --- | --- |

(130)

Med förbehåll för avsnitt 5.4 utgör den ersättning för allmännyttiga tjänster i form av budgetanslag från staten och BNM, liksom de bidrag från lokala myndigheter som LNE beviljats mellan 1993 och 2005, statligt stöd.

| (131) | Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört stödet i fråga i strid med artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterar att Frankrike olagligen har genomfört stödet i fråga i strid med artikel 88.3 i fördraget.

| (132) | Stödet är emellertid förenligt med artikel 86.2 i fördraget. |
| --- | --- |

(132)

Stödet är emellertid förenligt med artikel 86.2 i fördraget.

| (133) | Detta beslut gäller inte den statliga garanti som LNE:s verksamhet skulle kunna beviljas på det kommersiella området, till följd av detta organs status som EPIC. Denna aspekt, som gett upphov till ett förslag till lämpliga åtgärder med stöd av artikel 88.1 i fördraget (39), kommer att bli föremål för framtida beslut. |
| --- | --- |

(133)

Detta beslut gäller inte den statliga garanti som LNE:s verksamhet skulle kunna beviljas på det kommersiella området, till följd av detta organs status som EPIC. Denna aspekt, som gett upphov till ett förslag till lämpliga åtgärder med stöd av artikel 88.1 i fördraget (39), kommer att bli föremål för framtida beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ersättning för allmännyttiga tjänster som Frankrike olagligen har genomfört till förmån för nationella laboratoriet för metrologi och provning (LNE) mellan 1993 och 2005 utgör statligt stöd som är förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2006.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 263, 22.10.2005, s. 22.

1

(2)  LNE är en akronym för Laboratoire national de métrologie et d’essais, som inrättades genom ett dekret av den 25 januari 2005 sedan den nationella byrån för metrologi (BNM) integrerats med nationella provningslaboratoriet.

2

Laboratoire national de métrologie et d’essais

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Exempelvis metrologi och instrumentering, material, konsumtionsvaror, hälsa och medicintekniska produkter, utrustning och komponenter för industrin, logistik och förpackning, energi och miljö.

4

(5)  Källa: www.lne.fr

5

(6)  År 2001 inrättades LNE-Asia, ett samriskföretag mellan LNE och CMA-Testing and Certification Laboratories.

6

(7)  Detta dekret har ändrats genom dekreten 2005-49 av den 25 januari 2005 och 2005-436 av den 9 maj 2005, framför allt när det gäller LNE:s finansierings- och bokföringssystem och kontrollen över LNE. Resurserna är dock fortfarande desamma.

7

(8)  Summan av beloppen inom ramen för metrologikontraktet och driftsbidragen enligt resultaträkningen.

8

(9)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

9

(10)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/81/EG (EUT L 312, 29.11.2005, s. 47).

10

(11)  Bl.a. dom av den 11 april 1989, Ahmed Saeed Flugreisen m.fl. (mål 66/86, REG 1989, s. 803).

11

(12)  Förstainstansrättens dom av den 15 juni 2005, Olsen mot kommissionen (mål T-17/02, REG 2005, s. II-2031, punkterna 186 och följande samt 216).

12

(13)  Dom av den 24 juli 2003 i, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg (mål C-280/00, REG 2003, s. I-7747).

13

(14)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

14

(15)  EUT L 312, 29.11.2005, s. 67.

15

(16)  Ärende NN 6/89, regionala centrer för innovation och tekniköverföring. Skrivelse till de franska myndigheterna, SEK (89) 814 av den 23 maj 1989.

16

(17)  Det är uppenbart att verksamheten på det kommersiella området är ekonomisk verksamhet i den mening som avses i rättspraxis.

17

(18)  Domstolens dom av den 10 januari 2006, Cassa di Risparmio di Firenze m.fl. (mål C-222/04, REG 2006, s. I-289).

18

(19)  Med förbehåll för vad som sägs i punkt 5.4 i detta beslut.

19

(20)  BNM var en offentlig inrättning som utgjordes av å ena sidan den franska staten, företrädd av industriministeriet och ministeriet för forskning och ny teknik, å andra sidan offentliga organ: atomenergikommissionen, Cnat, LNE och Paris observatorium. Den offentliga inrättningens finansiella resurser härrörde från dess medlemmar.

20

(21)  Se domstolens dom av den 14 oktober 1987, Tyskland mot kommissionen (mål 248/84, REG 1987, s. I-4013, punkt 17).

21

(22)  Se dom av den 19 september 2000, Tyskland mot kommissionen (mål C-156/98, REG 2000, s. I-6857, punkt 30 samt ovannämnda rättspraxis).

22

(23)  Se dom av den 16 september 2004, Valmont mot kommissionen (mål T-274/01, REG 2004, s. II-3145, punkt 44 samt ovannämnda rättspraxis).

23

(24)  Se bl.a. domstolens dom av den 17 september 1980, Philip Morris mot kommissionen (mål 730/79, REG 1980, s. 2671, punkterna 11 och 12), och förstainstansrättens dom av den 30 april 1998, Vlaams Gewest mot kommissionen, (mål T-214/95, REG 1998, s. II-717, punkterna 48–50).

24

(25)  LNE:s konkurrenter är både företag på nationell nivå och internationella koncerner (Bureau Veritas, Intertek m.fl.).

25

(26)  Se dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg (mål C-280/00, REG 2003, s. I-7747, punkt 87).

26

(27)  EGT C 17, 19.1.2001, s. 4.

27

(28)  I avsnitt 2 redogörs i detalj för uppdraget i fråga.

28

(29)  Det är inte nödvändigt att inom ramen för detta förfarande fastställa om LNE upprättat separat bokföring och i enlighet med kommissionens direktiv 80/723/EEG klart visat vilka allmänna medel som tillförts. En eventuell överträdelse av detta direktiv påverkar inte det aktuella stödets förenlighet med den gemensamma marknaden.

29

(30)  Det kommersiella området står för följande procentuella andelar av LNE:s omsättning:

30

2005 – 71 %, 2004 – 70 %, 2003 – 69 %, 2002 – 66 %, 2001 – 66 %, 2000 – 66 %, 1999 – 64 %, 1998 – 65 %, 1997 – 61 %, 1996 – 60 %, 1995 – 58 %, 1994 – 60 %, 1993 – 62 %.

(31)  Utgifterna och intäkterna på det ”blandade” område som nämns i samband med inledandet av förfarandet har fördelats mellan det offentliga och det kommersiella området i enlighet med den metod som beskrivs ovan.

31

(32)  Möjligheten för kommissionen att, om ingen kostnadsbokföring finns tillgänglig, utgå från en analytisk rekonstruktion av kostnaderna som görs med retrospektiv metod i efterhand, har godkänts av förstainstansrätten (se dom av den 7 juni 2006 i mål T-613/97, Union française de l’express [UFEX], REG 2006, s. II-01531, särskilt punkt 137).

32

(33)  I omsättningen för det offentliga området ingår inte de andelar av investeringsbidragen som förts över till resultaträkningen.

33

(34)  För Laboratoires Pourquery finns uppgifter tillgängliga fram till 2004.

34

(35)  En analys av villkoren för de lån som bankerna beviljar LNE visar att den garanti som följer med statusen som offentlig inrättning av industriell och kommersiell karaktär visserligen inneburit en förmån för LNE i samband med verksamheten inom den offentliga sektorn, men att denna förmån hade mycket litet värde, nära gränsen för stöd av mindre betydelse, och inte leder till ett ifrågasättande av proportionalitetsprövningen enligt skälen 101–103 när det gäller ersättning för den allmännyttiga tjänsten.

35

(36)  Det skulle kunna vara fallet exempelvis när det gäller grundläggande metrologisk forskning.

36

(37)  Se i detta avseende kommissionens beslut 2001/46/EG av den 26 juli 2000 om det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland genomfört och beviljat till förmån för SICAN-gruppen och dess projektparter (EGT L 18, 19.1.2001, s. 18), särskilt punkterna 87–92.

37

(38)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

38

(39)  Stöd E 24/2004 och skrivelse av den 5 juli 2005.

39

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/37

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 mars 2007

om ändring av beslut C(2006) 4332 slutligt om fastställande av en årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av gemenskapens åtagandebemyndiganden från Europeiska fiskerifonden

[delgivet med nr K(2007) 1313]

(2007/218/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (1), särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut C(2006) 4332 slutligt av den 4 oktober 2006 fastställs en årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden den 1 januari 2007–31 december 2013 av åtagandebemyndiganden för de regioner som har rätt till bidrag från Europeiska fiskerifonden (nedan kallade ”EEF”) enligt målet för regioner som inte omfattas av konvergensmålen, av åtagandebemyndiganden för de regioner som har rätt till bidrag från EEF enligt målet för regioner som omfattas av konvergensmålen samt av de totala åtagandebemyndigandena från Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut C(2006) 4332 slutligt av den 4 oktober 2006 fastställs en årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden den 1 januari 2007–31 december 2013 av åtagandebemyndiganden för de regioner som har rätt till bidrag från Europeiska fiskerifonden (nedan kallade ”EEF”) enligt målet för regioner som inte omfattas av konvergensmålen, av åtagandebemyndiganden för de regioner som har rätt till bidrag från EEF enligt målet för regioner som omfattas av konvergensmålen samt av de totala åtagandebemyndigandena från Europeiska fiskerifonden.

| (2) | För att Bulgarien och Rumänien skall kunna få medel från EFF fram till 2013, bör det för dessa länder fastställas en vägledande fördelning av gemenskapens åtagandebemyndiganden för de regioner som har rätt till bidrag från EEF enligt målet för regioner som omfattas av konvergensmålen samt av de totala åtagandebemyndigandena från EEF. |
| --- | --- |

(2)

För att Bulgarien och Rumänien skall kunna få medel från EFF fram till 2013, bör det för dessa länder fastställas en vägledande fördelning av gemenskapens åtagandebemyndiganden för de regioner som har rätt till bidrag från EEF enligt målet för regioner som omfattas av konvergensmålen samt av de totala åtagandebemyndigandena från EEF.

| (3) | Beslut C(2006) 4332 slutligt bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut C(2006) 4332 slutligt bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till beslut C(2006) 4332 slutligt skall ersättas med bilagan I till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

1

---

BILAGA

”BILAGA I

Årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av gemenskapens åtagandebemyndiganden för regioner som är berättigade till bidrag från Europeiska fiskerifonden efter avdrag med det belopp som går till tekniskt stöd på initiativ av kommissionen eller på dess vägnar

Tabell 1

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av gemenskapens åtagandebemyndiganden för regioner som har rätt till bidrag från Europeiska fiskerifonden men inte omfattas av konvergensmålen (2004 års priser) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 7 478 994 | 7 478 994 | 7 478 993 | 7 478 992 | 7 478 992 | 7 478 993 | 7 478 993 | 52 352 951 |
| Ellas | 3 928 793 | 3 928 792 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 793 | 3 928 794 | 27 501 551 |
| España | 23 601 330 | 23 601 331 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 330 | 23 601 329 | 23 601 330 | 165 209 310 |
| France | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 156 | 23 044 155 | 23 044 156 | 23 044 155 | 161 309 090 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 614 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 13 443 615 | 94 105 302 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Magyarország | 75 111 | 69 970 | 64 013 | 64 354 | 71 628 | 74 181 | 76 743 | 496 000 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 642 893 | 642 893 | 642 893 | 642 894 | 642 894 | 642 893 | 642 893 | 4 500 253 |
| Portugal | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 303 | 2 857 305 | 2 857 304 | 2 857 304 | 2 857 304 | 20 001 128 |
| Slovensko | 138 394 | 130 323 | 121 389 | 108 136 | 114 157 | 123 797 | 156 605 | 892 801 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 676 | 12 000 677 | 12 000 677 | 12 000 676 | 12 000 676 | 84 004 734 |
| Totalt | 133 428 153 | 133 414 943 | 133 400 050 | 133 387 143 | 133 400 436 | 133 412 628 | 133 447 999 | 933 891 352 |

(euro)

Medlemsstat

Årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av gemenskapens åtagandebemyndiganden för regioner som har rätt till bidrag från Europeiska fiskerifonden men inte omfattas av konvergensmålen (2004 års priser)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Totalt

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

7 478 994

7 478 994

7 478 993

7 478 992

7 478 992

7 478 993

7 478 993

52 352 951

Ellas

3 928 793

3 928 792

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 793

3 928 794

27 501 551

España

23 601 330

23 601 331

23 601 330

23 601 330

23 601 330

23 601 329

23 601 330

165 209 310

France

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 156

23 044 155

23 044 156

23 044 155

161 309 090

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

13 443 614

13 443 614

13 443 614

13 443 615

13 443 615

13 443 615

13 443 615

94 105 302

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Magyarország

75 111

69 970

64 013

64 354

71 628

74 181

76 743

496 000

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

642 893

642 893

642 893

642 894

642 894

642 893

642 893

4 500 253

Portugal

2 857 304

2 857 304

2 857 303

2 857 305

2 857 304

2 857 304

2 857 304

20 001 128

Slovensko

138 394

130 323

121 389

108 136

114 157

123 797

156 605

892 801

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

12 000 676

12 000 676

12 000 676

12 000 677

12 000 677

12 000 676

12 000 676

84 004 734

Totalt

133 428 153

133 414 943

133 400 050

133 387 143

133 400 436

133 412 628

133 447 999

933 891 352

Tabell 2

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna av gemenskapens åtagandebemyndigandena för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 för regioner som har rätt till bidrag från Europeiska fiskerifonden och som omfattas av konvergensmålen (2004 års priser) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |
| Bulgaria | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| Česká republica | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Deutschland | 13 005 939 | 12 769 374 | 12 532 810 | 12 296 245 | 12 059 681 | 11 823 115 | 11 586 551 | 86 073 715 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 24 586 550 | 23 881 216 | 23 175 882 | 22 470 547 | 21 765 213 | 21 059 878 | 20 354 544 | 157 293 830 |
| España | 126 126 267 | 124 094 454 | 122 062 642 | 120 030 829 | 117 999 017 | 115 967 205 | 113 935 392 | 840 215 806 |
| France | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 4 341 355 | 30 389 485 |
| Italia | 40 819 468 | 40 664 853 | 40 510 238 | 40 355 621 | 40 201 006 | 40 046 391 | 39 891 775 | 282 489 352 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 603 492 | 4 288 375 | 3 923 245 | 3 944 206 | 4 389 998 | 4 546 487 | 4 703 536 | 30 399 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Österreich | 29 403 | 27 565 | 25 728 | 23 889 | 22 052 | 20 214 | 18 377 | 167 228 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 28 759 662 | 28 638 179 | 28 516 696 | 28 395 213 | 28 273 730 | 28 152 248 | 28 030 764 | 198 766 492 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 742 715 | 1 641 095 | 1 528 588 | 1 361 693 | 1 437 517 | 1 558 903 | 1 972 041 | 11 242 552 |
| United Kingdom | 5 738 742 | 5 651 305 | 5 563 868 | 5 476 431 | 5 388 994 | 5 301 558 | 5 214 121 | 38 335 019 |
| Totalt | 400 765 539 | 406 617 519 | 413 450 422 | 413 467 274 | 415 043 082 | 416 503 374 | 418 469 445 | 2 884 316 655 |

(euro)

Medlemsstat

Årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna av gemenskapens åtagandebemyndigandena för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 för regioner som har rätt till bidrag från Europeiska fiskerifonden och som omfattas av konvergensmålen (2004 års priser)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Totalt

Bulgaria

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

Česká republica

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Deutschland

13 005 939

12 769 374

12 532 810

12 296 245

12 059 681

11 823 115

11 586 551

86 073 715

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

24 586 550

23 881 216

23 175 882

22 470 547

21 765 213

21 059 878

20 354 544

157 293 830

España

126 126 267

124 094 454

122 062 642

120 030 829

117 999 017

115 967 205

113 935 392

840 215 806

France

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

4 341 355

30 389 485

Italia

40 819 468

40 664 853

40 510 238

40 355 621

40 201 006

40 046 391

39 891 775

282 489 352

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 603 492

4 288 375

3 923 245

3 944 206

4 389 998

4 546 487

4 703 536

30 399 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Österreich

29 403

27 565

25 728

23 889

22 052

20 214

18 377

167 228

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

28 759 662

28 638 179

28 516 696

28 395 213

28 273 730

28 152 248

28 030 764

198 766 492

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 742 715

1 641 095

1 528 588

1 361 693

1 437 517

1 558 903

1 972 041

11 242 552

United Kingdom

5 738 742

5 651 305

5 563 868

5 476 431

5 388 994

5 301 558

5 214 121

38 335 019

Totalt

400 765 539

406 617 519

413 450 422

413 467 274

415 043 082

416 503 374

418 469 445

2 884 316 655

Tabell 3

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av de totala åtagandebemyndigandena från Europeiska fiskerifonden (2004 års priser) |
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |
| Bulgaria | 5 483 152 | 7 869 243 | 10 504 789 | 10 852 273 | 11 390 594 | 11 907 743 | 12 398 564 | 70 406 358 |
| België/Belgique | 3 328 758 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 3 328 759 | 23 301 312 |
| Česká republika | 3 166 216 | 3 257 932 | 3 345 482 | 3 435 308 | 3 520 381 | 3 600 235 | 3 678 137 | 24 003 691 |
| Danmark | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 811 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 16 943 812 | 118 606 682 |
| Deutschland | 20 484 933 | 20 248 368 | 20 011 803 | 19 775 237 | 19 538 673 | 19 302 108 | 19 065 544 | 138 426 666 |
| Eesti | 8 603 694 | 9 212 468 | 9 863 248 | 10 558 931 | 11 313 394 | 12 120 671 | 12 959 776 | 74 632 182 |
| Ellas | 28 515 343 | 27 810 008 | 27 104 675 | 26 399 340 | 25 694 006 | 24 988 671 | 24 283 338 | 184 795 381 |
| España | 149 727 597 | 147 695 785 | 145 663 972 | 143 632 159 | 141 600 347 | 139 568 534 | 137 536 722 | 1 005 425 116 |
| France | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 511 | 27 385 510 | 27 385 511 | 27 385 510 | 191 698 575 |
| Ireland | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 5 357 445 | 37 502 115 |
| Italia | 54 263 082 | 54 108 467 | 53 953 852 | 53 799 236 | 53 644 621 | 53 490 006 | 53 335 390 | 376 594 654 |
| Kypros | 2 500 142 | 2 500 142 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 2 500 141 | 17 500 989 |
| Latvija | 12 813 269 | 13 753 955 | 14 747 241 | 15 749 323 | 16 752 804 | 17 766 933 | 18 786 289 | 110 369 814 |
| Lietuva | 6 537 188 | 6 447 084 | 6 418 419 | 6 700 717 | 7 105 123 | 7 400 832 | 7 808 772 | 48 418 135 |
| Magyarország | 4 678 603 | 4 358 345 | 3 987 258 | 4 008 560 | 4 461 626 | 4 620 668 | 4 780 279 | 30 895 339 |
| Malta | 1 227 580 | 1 113 452 | 1 031 932 | 917 804 | 917 804 | 1 031 932 | 1 194 972 | 7 435 476 |
| Nederland | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 6 157 490 | 43 102 430 |
| Österreich | 672 296 | 670 458 | 668 621 | 666 783 | 664 946 | 663 107 | 661 270 | 4 667 481 |
| Polska | 95 460 129 | 95 264 928 | 95 048 546 | 91 480 737 | 91 461 937 | 91 494 830 | 91 579 905 | 651 791 012 |
| Portugal | 31 616 966 | 31 495 483 | 31 373 999 | 31 252 518 | 31 131 034 | 31 009 552 | 30 888 068 | 218 767 620 |
| România | 14 255 007 | 20 469 689 | 27 313 430 | 32 314 582 | 34 175 626 | 36 070 701 | 35 957 144 | 202 556 179 |
| Slovenija | 3 465 711 | 3 230 997 | 2 996 283 | 2 761 570 | 2 526 856 | 2 292 143 | 2 057 430 | 19 330 990 |
| Slovensko | 1 881 109 | 1 771 418 | 1 649 977 | 1 469 829 | 1 551 674 | 1 682 700 | 2 128 646 | 12 135 353 |
| Suomi/Finland | 5 000 281 | 5 000 281 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 5 000 282 | 35 001 972 |
| Sverige | 6 928 961 | 6 928 961 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 6 928 962 | 48 502 732 |
| United Kingdom | 17 739 418 | 17 651 981 | 17 564 544 | 17 477 108 | 17 389 671 | 17 302 234 | 17 214 797 | 122 339 753 |
| Totalt | 534 193 692 | 540 032 462 | 546 850 472 | 546 854 417 | 548 443 518 | 549 916 002 | 551 917 444 | 3 818 208 007” |

(euro)

Medlemsstat

Årlig vägledande fördelning mellan medlemsstaterna för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 av de totala åtagandebemyndigandena från Europeiska fiskerifonden (2004 års priser)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Totalt

Bulgaria

5 483 152

7 869 243

10 504 789

10 852 273

11 390 594

11 907 743

12 398 564

70 406 358

België/Belgique

3 328 758

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

3 328 759

23 301 312

Česká republika

3 166 216

3 257 932

3 345 482

3 435 308

3 520 381

3 600 235

3 678 137

24 003 691

Danmark

16 943 811

16 943 812

16 943 811

16 943 812

16 943 812

16 943 812

16 943 812

118 606 682

Deutschland

20 484 933

20 248 368

20 011 803

19 775 237

19 538 673

19 302 108

19 065 544

138 426 666

Eesti

8 603 694

9 212 468

9 863 248

10 558 931

11 313 394

12 120 671

12 959 776

74 632 182

Ellas

28 515 343

27 810 008

27 104 675

26 399 340

25 694 006

24 988 671

24 283 338

184 795 381

España

149 727 597

147 695 785

145 663 972

143 632 159

141 600 347

139 568 534

137 536 722

1 005 425 116

France

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 511

27 385 510

27 385 511

27 385 510

191 698 575

Ireland

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

5 357 445

37 502 115

Italia

54 263 082

54 108 467

53 953 852

53 799 236

53 644 621

53 490 006

53 335 390

376 594 654

Kypros

2 500 142

2 500 142

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

2 500 141

17 500 989

Latvija

12 813 269

13 753 955

14 747 241

15 749 323

16 752 804

17 766 933

18 786 289

110 369 814

Lietuva

6 537 188

6 447 084

6 418 419

6 700 717

7 105 123

7 400 832

7 808 772

48 418 135

Magyarország

4 678 603

4 358 345

3 987 258

4 008 560

4 461 626

4 620 668

4 780 279

30 895 339

Malta

1 227 580

1 113 452

1 031 932

917 804

917 804

1 031 932

1 194 972

7 435 476

Nederland

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

6 157 490

43 102 430

Österreich

672 296

670 458

668 621

666 783

664 946

663 107

661 270

4 667 481

Polska

95 460 129

95 264 928

95 048 546

91 480 737

91 461 937

91 494 830

91 579 905

651 791 012

Portugal

31 616 966

31 495 483

31 373 999

31 252 518

31 131 034

31 009 552

30 888 068

218 767 620

România

14 255 007

20 469 689

27 313 430

32 314 582

34 175 626

36 070 701

35 957 144

202 556 179

Slovenija

3 465 711

3 230 997

2 996 283

2 761 570

2 526 856

2 292 143

2 057 430

19 330 990

Slovensko

1 881 109

1 771 418

1 649 977

1 469 829

1 551 674

1 682 700

2 128 646

12 135 353

Suomi/Finland

5 000 281

5 000 281

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

5 000 282

35 001 972

Sverige

6 928 961

6 928 961

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

6 928 962

48 502 732

United Kingdom

17 739 418

17 651 981

17 564 544

17 477 108

17 389 671

17 302 234

17 214 797

122 339 753

Totalt

534 193 692

540 032 462

546 850 472

546 854 417

548 443 518

549 916 002

551 917 444

3 818 208 007”

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 mars 2007

om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i Bulgarien och Rumänien

[delgivet med nr K(2007) 1394]

(Endast de bulgariska och rumänska texterna är giltiga)

(2007/219/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 20, och

av följande skäl:

| (1) | Beslut 90/424/EEC innehåller föreskrifter om gemenskapens ekonomiska bidrag till särskilda veterinäråtgärder. Enligt beslutet skall gemenskapen vidta eller hjälpa medlemsstaterna att vidta de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning och veterinärutbildning. |
| --- | --- |

(1)

Beslut 90/424/EEC innehåller föreskrifter om gemenskapens ekonomiska bidrag till särskilda veterinäråtgärder. Enligt beslutet skall gemenskapen vidta eller hjälpa medlemsstaterna att vidta de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning och veterinärutbildning.

| (2) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (2) skall ett gemenskapsmål fastställas för att minska prevalensen av salmonella i populationer av slaktsvin före utgången av 2007. |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (2) skall ett gemenskapsmål fastställas för att minska prevalensen av salmonella i populationer av slaktsvin före utgången av 2007.

| (3) | På begäran av kommissionen antog den vetenskapliga panelen för biologiska faror vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) vid sitt möte den 16 mars 2006 ett yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen. Yttrandet innehåller förslag till tekniska specifikationer för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

På begäran av kommissionen antog den vetenskapliga panelen för biologiska faror vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) vid sitt möte den 16 mars 2006 ett yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen. Yttrandet innehåller förslag till tekniska specifikationer för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i gemenskapen.

| (4) | För att gemenskapsmålet skall kunna fastställas behövs jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos populationer av slaktsvin i Bulgarien och Rumänien. Inga sådana uppgifter finns för närvarande tillgängliga, och en särskild studie bör därför göras för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin under en lämplig tidsperiod i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

För att gemenskapsmålet skall kunna fastställas behövs jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos populationer av slaktsvin i Bulgarien och Rumänien. Inga sådana uppgifter finns för närvarande tillgängliga, och en särskild studie bör därför göras för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin under en lämplig tidsperiod i dessa medlemsstater.

| (5) | En grundläggande studie om salmonella hos slaktsvin skall genomföras av de andra medlemsstaterna mellan oktober 2006 och september 2007 i enlighet med kommissionens beslut 2006/668/EG av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna (3). Samma förfarande bör tillämpas vid de grundläggande studierna i Bulgarien och Rumänien. Tidsperioden för studien bör dock förkortas så att uppgifterna från alla medlemsstater kan analyseras samtidigt. |
| --- | --- |

(5)

En grundläggande studie om salmonella hos slaktsvin skall genomföras av de andra medlemsstaterna mellan oktober 2006 och september 2007 i enlighet med kommissionens beslut 2006/668/EG av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna (3). Samma förfarande bör tillämpas vid de grundläggande studierna i Bulgarien och Rumänien. Tidsperioden för studien bör dock förkortas så att uppgifterna från alla medlemsstater kan analyseras samtidigt.

| (6) | I EFSA:s yttrande rekommenderas provtagning på slakteriet genom uttag av ileocekala lymfknutor för att visa salmonellastatusen hos svin som sänds för slakt. Sådan provtagning bör därför användas som ett verktyg för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin. |
| --- | --- |

(6)

I EFSA:s yttrande rekommenderas provtagning på slakteriet genom uttag av ileocekala lymfknutor för att visa salmonellastatusen hos svin som sänds för slakt. Sådan provtagning bör därför användas som ett verktyg för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin.

| (7) | Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning. Det är av stor betydelse att jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i Bulgarien och Rumänien samlas in, och gemenskapen bör därför bevilja dessa medlemsstater ekonomiskt bidrag för att de skall kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är skäligt att kostnaderna för laboratorietest ersätts med 100 % upp till ett visst maxbelopp. Övriga kostnader, till exempel för provtagning, resor och administration, bör inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning. Det är av stor betydelse att jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i Bulgarien och Rumänien samlas in, och gemenskapen bör därför bevilja dessa medlemsstater ekonomiskt bidrag för att de skall kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är skäligt att kostnaderna för laboratorietest ersätts med 100 % upp till ett visst maxbelopp. Övriga kostnader, till exempel för provtagning, resor och administration, bör inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen.

| (8) | Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att studien genomförs i enlighet med gemenskapsrätten och att vissa andra villkor uppfylls. Ett ekonomiskt bidrag bör särskilt beviljas om de planerade åtgärderna genomförs effektivt och myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna. |
| --- | --- |

(8)

Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att studien genomförs i enlighet med gemenskapsrätten och att vissa andra villkor uppfylls. Ett ekonomiskt bidrag bör särskilt beviljas om de planerade åtgärderna genomförs effektivt och myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna.

| (9) | Det är nödvändigt att förtydliga vilken omräkningskurs som skall användas vid ansökningar om utbetalning som anges i nationell valuta enligt definitionen i artikel 1 d i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4). |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att förtydliga vilken omräkningskurs som skall användas vid ansökningar om utbetalning som anges i nationell valuta enligt definitionen i artikel 1 d i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (4).

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   En studie skall genomföras för att uppskatta prevalensen i Bulgarien och Rumänien av Salmonella spp. hos slaktsvin som provtagits på slakterier i dessa medlemsstater (nedan kallad ”studien”).

2.   Studien skall omfatta tiden från och med den 1 april 2007 till och med den 30 september 2007.

3.   I detta beslut avses med behörig myndighet en medlemsstats myndighet eller myndigheter som utsetts enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 2

Tekniska specifikationer

Provtagning och analys vid studien skall utföras av den behöriga myndigheten eller under dess överinseende i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilaga I.

Artikel 3

Insamling av uppgifter, bedömning och rapportering

1.   Den behöriga myndigheten skall samla in och bedöma resultaten i enlighet med artikel 2 i detta beslut samt sända alla nödvändiga aggregerade uppgifter och bedömningen till kommissionen.

Kommissionen skall lämna resultaten, tillsammans med medlemsstaternas nationella aggregerade uppgifter och bedömningar, till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för prövning.

2.   De nationella aggregerade uppgifterna och de resultat som avses i punkt 1 skall göras tillgängliga för allmänheten i en form som garanterar insynsskydd.

Artikel 4

Gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Gemenskapen skall ge Bulgarien och Rumänien ekonomiskt bidrag för deras kostnader för laboratorietester, dvs. bakteriologisk detektion av Salmonella spp., serotypning av de relevanta isolaten och serologi.

2.   Gemenskapens ekonomiska bidrag skall uppgå till högst

| a) | 20 euro per test för bakteriologisk detektion av Salmonella spp., |
| --- | --- |

a)

20 euro per test för bakteriologisk detektion av Salmonella spp.,

| b) | 30 euro per test för serotypning av de relevanta isolaten. |
| --- | --- |

b)

30 euro per test för serotypning av de relevanta isolaten.

Gemenskapens ekonomiska bidrag får dock inte överskrida de belopp som fastställs i bilaga II.

Artikel 5

Villkor för beviljande av gemenskapens ekonomiska bidrag

1.   Det ekonomiska bidrag som avses i artikel 4 skall beviljas Bulgarien och Rumänien under förutsättning att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten, inklusive reglerna om konkurrens och offentlig upphandling, och under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| a) | De lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av programmet skall träda i kraft senast den 1 april 2007. |
| --- | --- |

a)

De lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av programmet skall träda i kraft senast den 1 april 2007.

| b) | En lägesrapport om de första tre månaderna av studien skall läggas fram senast den 31 juli 2007. Lägesrapporten skall innehålla alla de uppgifter som krävs i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

En lägesrapport om de första tre månaderna av studien skall läggas fram senast den 31 juli 2007. Lägesrapporten skall innehålla alla de uppgifter som krävs i bilaga I.

| c) | En slutrapport om studiens tekniska genomförande skall lämnas in senast den 31 oktober 2007, åtföljd av verifikationer för kostnaderna och resultaten under perioden 1 april 2007–30 september 2007. Verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

c)

En slutrapport om studiens tekniska genomförande skall lämnas in senast den 31 oktober 2007, åtföljd av verifikationer för kostnaderna och resultaten under perioden 1 april 2007–30 september 2007. Verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga III.

| d) | Studien skall genomföras effektivt. |
| --- | --- |

d)

Studien skall genomföras effektivt.

2.   Ett förskott på 50 % av det totala belopp som avses i bilaga II får betalas ut på begäran av Bulgarien och Rumänien.

3.   Om tidsfristerna i punkt 1 c inte iakttas skall det ekonomiska bidraget minskas successivt med 25 % av det totala beloppet den 15 november 2007, 50 % den 1 december 2007 och 100 % den 15 december 2007.

Artikel 6

Växelkursen för utgifter

Av administrativa skäl bör alla de utgifter som läggs fram med avseende på ekonomiskt bidrag från gemenskapen anges i euro. I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn och om ändring av vissa förordningar (5) bör omräkningskursen för utgifter i en annan valuta än euro vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före första dagen i den månad då den berörda medlemsstaten lämnade in sin ansökan.

Artikel 7

Tillämpning

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 april 2007.

Artikel 8

Adressater

Detta beslut riktar sig till Bulgarien och Rumänien.

Utfärdat i Bryssel den 30 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006.

2

(3)  EUT L 275, 6.10.2006, s. 51.

3

(4)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.

4

(5)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52.

5

---

BILAGA I

Tekniska specifikationer i enlighet med artikel 2

1.   Urvalsram

Randomiserade stickprov på ett minsta antal svin som under minst de föregående 3 månaderna har hållits i medlemsstaten skall tas enligt följande:

| | Bulgarien: 192 |
| --- | --- |

Bulgarien: 192

| | Rumänien: 300 |
| --- | --- |

Rumänien: 300

Bulgarien och Rumänien skall ta 10 % extra prov som skall analyseras om några prov av en eller annan orsak utesluts ur studien.

Provtagningen skall stratifieras efter deltagande slakteri och proportionellt till slakteriets kapacitet. Var och en av dessa medlemsstater skall rangordna samtliga slakterier efter produktionen av slaktsvin under föregående år. Var och en av dem skall därigenom identifiera de slakterier som stod för minst 80 % av alla slaktade slaktsvin.

Det sammanlagda antalet svin och slaktkroppar som skall provtas i varje slakteri som ingår i studien skall beräknas genom att provstorleken (t.ex. 2 400) multipliceras med andelen slaktsvin som hanterats under föregående år. Om ett slakteri t.ex. stod för 25 % av de slaktade slaktsvinen i de utvalda slakterierna (de som står för minst 80 % av samtliga slaktade slaktsvin i medlemsstaten) så skall 600 svin (2 400 × 0,25) provtas. Detta antal skall fördelas jämnt över tolv månader så att 50 svin provtas varje månad. Ett annat exempel visas i tabell 1.

Om ett slakteri inte längre är i drift, om ett nytt slakteri tagits i drift eller om en betydande förändring förväntas i anläggningens produktion under studiens gång skall den uppskattade produktionen dock anpassas i enlighet med detta.

Tabell 1

Viktning av slakterier med avseende på fördelning av antalet slaktsvin som skall provtas från varje slakteri; beräkning av antal djur som provtas per slakteri

| Slakteriets ID | Antal slaktsvin som bearbetades under föregående år | Procentuell andel av totala antalet djur som slaktats och som ingår i studien | Antal prov per slakteri | Antal prov per månad (/12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AXD | 88 000 | 17,6 | 0,176 × 2 400 = 422,4 | 422,4 : 12 = 36 |
| SVH | 25 000 | 5,0 |
| TPB | 75 000 | 15,0 |
| MLG | 100 000 | 20,0 |
| GHT | 212 000 | 42,4 |
| Totalt | 500 000 (1) | 100,0 | | |

Slakteriets ID

Antal slaktsvin som bearbetades under föregående år

Procentuell andel av totala antalet djur som slaktats och som ingår i studien

Antal prov per slakteri

Antal prov per månad (/12)

AXD

88 000

17,6

0,176 × 2 400 = 422,4

422,4 : 12 = 36

SVH

25 000

5,0

TPB

75 000

15,0

MLG

100 000

20,0

GHT

212 000

42,4

Totalt

500 000 (1)

100,0

Varje slakteri skall tilldelas ett tal mellan 1 och 31 varje månad. Om det slumpmässigt tilldelade numret är en slaktdag i den månaden skall den dagen utgöra provtagningsdag. Om det inte är slaktdag skall ett nytt slumpmässigt tal tilldelas. Detta förfarande skall genomföras en gång i månaden och upprepas så många gånger som det finns prov som skall uttas på slakteriet. På slakteri AXD skulle förfarandet t.ex. upprepas minst 36 gånger för att man skall få ihop minst 36 slumpvis valda arbetsdagar. Det kan följaktligen förekomma att mer än en slaktkropp skall provtas på en och samma dag.

Eftersom antalet slaktade djur under en viss dag kan variera åtskilligt skall det randomiserade urvalet av det enskilda djuret ske på slakteriet den dag som slumpmässigt valts ut för provtagning. Den givna dagen skall det sammanlagda antalet djur vara känt och slakteriets personal skall då göra ett slumpmässigt urval av slaktkroppar med hjälp av det randomiseringsschema som de har fått och som har genererats med hjälp av ett maximum som överskrider det högsta möjliga antalet slaktsvin som slaktats en viss dag på något av slakterierna i medlemsstaten.

Randomiseringsschemat kan då se ut som i tabell 2.

Tabell 2

Randomiseringsschema

| Slakteri | Dag i månaden | Slaktkroppens identitet (2) |
| --- | --- | --- |
| AXD | 19 | 5 |
| 4 | 2 |
| 12 | 124 |
| 12 | 2 |
| 8 | 59 |

Slakteri

Dag i månaden

Slaktkroppens identitet (2)

AXD

19

5

4

2

12

124

12

2

8

59

Följande djur skall undantas från studien:

| — | Djur med en levande vikt på under 50 kg eller över 170 kg. |
| --- | --- |

—

Djur med en levande vikt på under 50 kg eller över 170 kg.

| — | Djur som har nödslaktats. |
| --- | --- |

—

Djur som har nödslaktats.

| — | Komplett kasserade slaktkroppar. |
| --- | --- |

—

Komplett kasserade slaktkroppar.

2.   Prov

2.1   Provtagning i allmänhet

| — | Det skall tas samlingsprov av ileocekala lymfknutor eller åtminstone fem enstaka ileocekala lymfknutor från samtliga svin som valts ut; om möjligt minst 25 g lymfknutor utan fett eller bindväv. |
| --- | --- |

—

Det skall tas samlingsprov av ileocekala lymfknutor eller åtminstone fem enstaka ileocekala lymfknutor från samtliga svin som valts ut; om möjligt minst 25 g lymfknutor utan fett eller bindväv.

| — | Uppgifter om datum och klockslag för uttaget av de enskilda proven samt datum och klockslag för sändningen och namnet på den budfirma som anlitas för sändning av proven skall dokumenteras på slakteriet. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om datum och klockslag för uttaget av de enskilda proven samt datum och klockslag för sändningen och namnet på den budfirma som anlitas för sändning av proven skall dokumenteras på slakteriet.

2.2   Närmare uppgifter om provtagning av ileocekala lymfknutor

Mesenteriet mellan cecum och den del av ileum som är närmast cecum öppnas och de ileocekala lymfknutorna visar sig på ovansidan av den synliga ytan. Om det skall tas enstaka lymfknutor tas dessa från det öppna mesenteriet utan användning av kniv men med handskar på. Lymfknutorna eller samlingsprovet skall läggas i en plastpåse som märkts med datum, klockslag, slakteriets identifikationsnummer och provets identifikationskod.

3.   Transport

Proven skall sändas inom 36 timmar som expressförsändelse eller med budfirma och skall vara framme på laboratoriet senast 72 timmar efter provtagning. Prov som kommer fram senare än 72 timmar efter provtagning kan användas endast om analys påbörjas inom 96 timmar efter provtagningen och kylkedjan inte har brutits. Annars skall de kasseras.

4.   Analys och serotypning av proven

Analys och serotypning av proven skall ske på det nationella referenslaboratoriet. Om det nationella referenslaboratoriet inte har tillräcklig kapacitet att utföra samtliga analyser, eller om det inte är det laboratorium som rutinmässigt utför detektion, får de behöriga myndigheterna besluta att utse ett begränsat antal andra laboratorier som deltar i de officiella kontrollerna av salmonella att utföra analyserna.

Dessa laboratorier skall ha dokumenterad erfarenhet av den detektionsmetod som erfordras, ha ett kvalitetssäkringssystem som uppfyller ISO-standard 17025 och stå under det nationella referenslaboratoriets överinseende.

Vid laboratoriet skall proven förvaras kylda fram till den bakteriologiska undersökningen, som skall genomföras inom 24 timmar efter mottagandet av proven och på så sätt att analysen påbörjas senast 96 timmar efter det att proven samlades in.

4.1   Provberedning

Lymfknutor dekontamineras på ytan före analys genom att de doppas ned i absolut alkohol och därefter får lufttorka.

Samtliga lymfknutor skall poolas och slås sönder med en hammare eller något liknande i den förslutna plastpåsen.

De homogeniserade lymfknutorna skall vägas och läggas i en steril behållare med uppvärmt buffrat peptonvatten i spädning 1:10. Behållarna skall inkuberas i sammanlagt (18 ± 2) timmar vid (37 ± 1) °C.

4.2   Detektionsmetod

Den metod som gemenskapens referenslaboratorium i Bilthoven i Nederländerna rekommenderar för salmonella skall användas.

Metoden beskrivs i den aktuella versionen av utkastet till bilaga D till ISO 6579:2002: Detection of Salmonella spp. in animal faeces and in samples of the primary production stage. Vid denna metod skall ett halvfast medium (modified semi-solid Rappaport-Vassiladis medium, MSRV) användas som enda selektiva anrikningssubstrat.

4.3   Serotypning

Samtliga stammar som isolerats och bekräftats vara Salmonella spp. skall serotypas enligt Kauffmann White-schemat.

För kvalitetssäkringen skall 16 typbara stammar och 16 icke-typbara isolater sändas till gemenskapens referenslaboratorium. Om färre stammar har isolerats skall samtliga sändas in.

4.4   Fagtypning

Vid fagtypning av isolat av Salmonella serovar Typhimurium och Salmonella serovar Enteritidis (fakultativt) skall de metoder som beskrivs av WHO:s referenscentrum för fagtypning av salmonella vid Health Protection Agency (HPAA) i Colindale, Förenade kungariket, användas.

4.5   Testning av antimikrobiell känslighet

Vid testning av antimikrobiell känslighet (fakultativt) skall en validerad och kontrollerad testmetod användas, t.ex. en av dem som rekommenderas av National Committee for Clinical Laboratory Standards (NCCLS, sedan den 1 januari 2005: Clinical and Laboratory Standards Institute – CLSI).

Såväl diffusion i agar som utspädning i buljong skall vara godtagbara metoder. Resultaten skall redovisas både som kvantitativa data (MIC för utspädningsmetoder och inhiberingszonens diameter för diffusionsmetoder) och som kvalitativa data (andelen resistenta isolat).

Kvalitativa data skall grundas på en tolkning i överensstämmelse med de epidemiologiska cut off-värden som presenteras på European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testings (EUCAST) webbplats (http://www.eucast.org).

Isolaten skall testas för känslighet mot följande antimikrobiella substanser:

| — | Ampicillin eller amoxicillin. |
| --- | --- |

—

Ampicillin eller amoxicillin.

| — | Tetracyklin. |
| --- | --- |

—

Tetracyklin.

| — | Kloramfenikol. |
| --- | --- |

—

Kloramfenikol.

| — | Florfenikol. |
| --- | --- |

—

Florfenikol.

| — | Nalidixinsyra. |
| --- | --- |

—

Nalidixinsyra.

| — | Ciprofloxacin (helst) eller enrofloxacin. |
| --- | --- |

—

Ciprofloxacin (helst) eller enrofloxacin.

| — | Sulfonamid (helst sulfametoxazol). |
| --- | --- |

—

Sulfonamid (helst sulfametoxazol).

| — | Sulfonamid/trimetoprim eller trimetoprim. |
| --- | --- |

—

Sulfonamid/trimetoprim eller trimetoprim.

| — | Gentamicin. |
| --- | --- |

—

Gentamicin.

| — | Streptomycin. |
| --- | --- |

—

Streptomycin.

| — | Kanamycin (helst) eller neomycin. |
| --- | --- |

—

Kanamycin (helst) eller neomycin.

| — | Tredje generationens cefalosporiner (helst cefotaxim). |
| --- | --- |

—

Tredje generationens cefalosporiner (helst cefotaxim).

| — | Kolistin (fakultativt). |
| --- | --- |

—

Kolistin (fakultativt).

De två medlemsstaterna skall anordna utbildning för berörda parter innan studien inleds.

5.   Dokumentation och lagring av prov

De bakteriologiska undersökningarna på samtliga prov skall dokumenteras i det format som anges i tabell 3, eller ett liknande format.

Samtliga stammar som har isolerats skall förvaras på de nationella referenslaboratorierna i de två medlemsstaterna så länge det kan garanteras att stammarna förblir intakta i minst fem år.

Samtliga prov av köttsaft för serologisk undersökning skall förvaras frysta i två år.

Tabell 3

Exempel på uppgifter som skall dokumenteras för samtliga bearbetade prov

| Prov | Mottagande | Analys |
| --- | --- | --- |
| Provets ID och typ | Slakteriets ID | Namn | Datum | Klockslag | Namn | Datum | Klockslag | Positivt/negativt | Serovar | Fagtyp | Antibiogram | Lagrings-ID |
| 1 S | EU012 | PW | 3-10-06 | 12:00 | AB | 3-10 | 14:00 | Neg | | | | |
| 2 L | EU023 | PW | 4-10 | 12:30 | AB | 4-10 | 14:00 | Pos. | Typh | DT104 | ASTSu | (ID-nr) |
| 3 L | EU083 | PW | 8-10 | 16:30 | AB | 9-10 | 9:00 | Pos. | Agona | Ej tillämpligt | ASTE | (ID-nr) |
| etc. |

Prov

Mottagande

Analys

Provets ID och typ

Slakteriets ID

Namn

Datum

Klockslag

Namn

Datum

Klockslag

Positivt/negativt

Serovar

Fagtyp

Antibiogram

Lagrings-ID

1 S

EU012

PW

3-10-06

12:00

AB

3-10

14:00

Neg

2 L

EU023

PW

4-10

12:30

AB

4-10

14:00

Pos.

Typh

DT104

ASTSu

(ID-nr)

3 L

EU083

PW

8-10

16:30

AB

9-10

9:00

Pos.

Agona

Ej tillämpligt

ASTE

(ID-nr)

etc.

6.   Bulgariens och Rumäniens rapportering

Den nationella myndigheten med ansvar för utarbetandet av den årliga nationella rapporten om övervakningen av salmonella hos djur enligt artikel 9 i direktiv 2003/99/EG skall samla in och bedöma resultaten och avlägga rapport till kommissionen.

Rapporterna skall innehålla minst följande uppgifter:

6.1   Övergripande beskrivning av genomförandet av programmet

| — | Beskrivning av den undersökta populationen, stratifierad efter slakteriets kapacitet. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av den undersökta populationen, stratifierad efter slakteriets kapacitet.

| — | Beskrivning av randomiseringsförfarandet, inklusive rapporteringssystemet. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av randomiseringsförfarandet, inklusive rapporteringssystemet.

| — | Beräknad provstorlek. |
| --- | --- |

—

Beräknad provstorlek.

| — | Närmare uppgifter om de myndigheter och laboratorier som deltar i provtagningen/testningen/typningen. |
| --- | --- |

—

Närmare uppgifter om de myndigheter och laboratorier som deltar i provtagningen/testningen/typningen.

| — | De övergripande resultaten från studien (prov som analyserats genom bakteriologiska undersökningar, antal positiva prov, serovar, fagtyp och testning av antibiotikaresistens). |
| --- | --- |

—

De övergripande resultaten från studien (prov som analyserats genom bakteriologiska undersökningar, antal positiva prov, serovar, fagtyp och testning av antibiotikaresistens).

6.2   Fullständiga uppgifter om varje djur som provtagits och tillhörande testresultat:

Medlemsstaterna skall överlämna resultaten av studien i form av rådata med användning av en dataordlista och datainsamlingsblanketter som kommissionen tillhandahåller.

Ordlistan och blanketterna skall fastställas av kommissionen och innehålla minst följande information:

| — | Slakteriets referensnummer. |
| --- | --- |

—

Slakteriets referensnummer.

| — | Slakteriets kapacitet. |
| --- | --- |

—

Slakteriets kapacitet.

| — | Datum och klockslag för provtagning. |
| --- | --- |

—

Datum och klockslag för provtagning.

| — | Referensuppgifter om proven (nummer). |
| --- | --- |

—

Referensuppgifter om proven (nummer).

| — | Typ av prov som uttagits: lymfknutor. |
| --- | --- |

—

Typ av prov som uttagits: lymfknutor.

| — | Datum för sändning till laboratoriet. |
| --- | --- |

—

Datum för sändning till laboratoriet.

Följande uppgifter skall inhämtas i medlemsstaterna för varje prov som sänds till laboratoriet:

| — | Laboratoriets identifikationsnummer (om flera laboratorier deltar). |
| --- | --- |

—

Laboratoriets identifikationsnummer (om flera laboratorier deltar).

| — | Transportmedel för proven. |
| --- | --- |

—

Transportmedel för proven.

| — | Datum då laboratoriet tog emot proven. |
| --- | --- |

—

Datum då laboratoriet tog emot proven.

| — | Vid testning av lymfknutor: provets vikt. |
| --- | --- |

—

Vid testning av lymfknutor: provets vikt.

| — | Resultat för det enskilda prov som testats: ”negativt” eller om positivt för Salmonella spp., även resultaten av serotypning: ”Salmonella serovar” eller ”icke-typbar”. |
| --- | --- |

—

Resultat för det enskilda prov som testats: ”negativt” eller om positivt för Salmonella spp., även resultaten av serotypning: ”Salmonella serovar” eller ”icke-typbar”.

| — | För stammar som skall testas för antimikrobiell känslighet och/eller fagtypas anges resultaten. |
| --- | --- |

—

För stammar som skall testas för antimikrobiell känslighet och/eller fagtypas anges resultaten.

---

(1)  Detta antal skall motsvara minst 80 % av samtliga slaktade slaktsvin i en medlemsstat.

(2)  Den femte slaktkroppen som bearbetas den 19:e dagen i denna månad bör provtas för studien.

---

BILAGA II

Maximalt ekonomiskt bidrag från gemenskapen till Bulgarien och Rumänien

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Belopp |
| Bulgarien | 4 992 |
| Rumänien | 7 800 |

(EUR)

Medlemsstat

Belopp

Bulgarien

4 992

Rumänien

7 800

---

BILAGA III

Bestyrkt ekonomisk redovisning av genomförandet av en grundläggande studie om prevalensen av Salmonella spp. i besättningar av slaktsvin

Rapporteringsperiod: 1 april 2007–30 september 2007

Redovisning av kostnader för studien som berättigar till ekonomiskt bidrag från gemenskapen:

Referensnummer för kommissionens beslut att bevilja ekonomiskt bidrag: ...

...

| Kostnader i samband med verksamhet bedriven på/av | Antal tester | Sammanlagda kostnader för test under rapporteringsperioden
  (i nationell valuta) |
| --- | --- | --- |
| Bakteriologisk detektion av Salmonella spp. | | |
| Serotypning av isolat av salmonella | | |

Kostnader i samband med verksamhet bedriven på/av

Antal tester

Sammanlagda kostnader för test under rapporteringsperioden

(i nationell valuta)

Bakteriologisk detektion av Salmonella spp.

Serotypning av isolat av salmonella

Försäkran från bidragsmottagaren

Härmed intygas att

| — | kostnaderna i kostnadsredovisningen utgör faktiska kostnader och har uppkommit i samband med de uppgifter som föreskrivs i kommissionens beslut 2007/219/EG och att de var nödvändiga för att dessa uppgifter skulle fullgöras korrekt, |
| --- | --- |

—

kostnaderna i kostnadsredovisningen utgör faktiska kostnader och har uppkommit i samband med de uppgifter som föreskrivs i kommissionens beslut 2007/219/EG och att de var nödvändiga för att dessa uppgifter skulle fullgöras korrekt,

| — | alla handlingar som bestyrker kostnaderna finns tillgängliga för revision. |
| --- | --- |

—

alla handlingar som bestyrker kostnaderna finns tillgängliga för revision.

Datum: ...

Ekonomiskt ansvarig: ...

Namnteckning: ...

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 april 2007

om ändring av beslut 2003/250/EG beträffande förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG när det gäller jordgubbsplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i Republiken Sydafrika

[delgivet med nr K(2007) 1454]

(2007/220/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2000/29/EG får jordgubbsplantor (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i gemenskapen. Enligt direktivet får det emellertid beviljas göra undantag från denna bestämmelse, om det kan påvisas att det inte finns någon risk för spridning av skadegörare. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2000/29/EG får jordgubbsplantor (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i gemenskapen. Enligt direktivet får det emellertid beviljas göra undantag från denna bestämmelse, om det kan påvisas att det inte finns någon risk för spridning av skadegörare.

| (2) | I kommissionens beslut 2003/250/EG (2) tillåts medlemsstaterna att bevilja tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2000/29/EG när det gäller jordgubbsplantor (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i Republiken Sydafrika. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2003/250/EG (2) tillåts medlemsstaterna att bevilja tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2000/29/EG när det gäller jordgubbsplantor (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i Republiken Sydafrika.

| (3) | De omständigheter som motiverade dessa undantag har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren. |
| --- | --- |

(3)

De omständigheter som motiverade dessa undantag har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren.

| (4) | Medlemsstaterna bör därför få tillstånd att under ytterligare en begränsad period och på vissa villkor tillåta införsel på sitt territorium av sådana växter. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör därför få tillstånd att under ytterligare en begränsad period och på vissa villkor tillåta införsel på sitt territorium av sådana växter.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 andra stycket i direktiv 2003/250/EG skall följande läggas till som led e-h:

| ”e) | 1 juni 2007–30 september 2007. |
| --- | --- |

”e)

1 juni 2007–30 september 2007.

| f) | 1 juni 2008–30 september 2008. |
| --- | --- |

f)

1 juni 2008–30 september 2008.

| g) | 1 juni 2009–30 september 2009. |
| --- | --- |

g)

1 juni 2009–30 september 2009.

| h) | 1 juni 2010–30 september 2010.” |
| --- | --- |

h)

1 juni 2010–30 september 2010.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/35/EG (EUT L 88, 25.3.2006, s. 9).

1

(2)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 36.

2

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/51

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 april 2007

om ändring av beslut 2003/249/EG beträffande förlängning av tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile

[delgivet med nr K(2007) 1455]

(2007/221/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2000/29/EG får jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i gemenskapen. Detta direktiv tillåter dock undantag från denna regel, på villkor att det inte föreligger någon risk för spridning av skadegörare. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2000/29/EG får jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.), avsedda för plantering, utom fröer, med ursprung i icke-europeiska länder, med undantag av Medelhavsländerna, Australien, Nya Zeeland, Kanada och Förenta staternas kontinentala stater, i princip inte föras in i gemenskapen. Detta direktiv tillåter dock undantag från denna regel, på villkor att det inte föreligger någon risk för spridning av skadegörare.

| (2) | I kommissionens beslut 2003/249/EG (2) tillåts medlemsstaterna att bevilja tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2000/29/EG när det gäller avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2003/249/EG (2) tillåts medlemsstaterna att bevilja tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2000/29/EG när det gäller avseende jordgubbs- och smultronplantor (Fragaria L.) avsedda för plantering, dock inte frön, med ursprung i Chile.

| (3) | De omständigheter som motiverade dessa undantag har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren. |
| --- | --- |

(3)

De omständigheter som motiverade dessa undantag har inte förändrats och det har inte framkommit några nya uppgifter som ger anledning att ändra de särskilda villkoren.

| (4) | Medlemsstaterna bör därför få tillstånd att under ytterligare en begränsad period och på vissa villkor tillåta införsel på sitt territorium av sådana växter. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör därför få tillstånd att under ytterligare en begränsad period och på vissa villkor tillåta införsel på sitt territorium av sådana växter.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 andra stycket i beslut 2003/249/EG skall följande läggas till som led e–h:

| ”e) | 1 juni 2007–30 september 2007. |
| --- | --- |

”e)

1 juni 2007–30 september 2007.

| f) | 1 juni 2008–30 september 2008. |
| --- | --- |

f)

1 juni 2008–30 september 2008.

| g) | 1 juni 2009–30 september 2009. |
| --- | --- |

g)

1 juni 2009–30 september 2009.

| h) | 1 juni 2010–30 september 2010.” |
| --- | --- |

h)

1 juni 2010–30 september 2010.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/35/EG (EUT L 88, 25.3.2006, s. 9).

1

(2)  EUT L 93, 10.4.2003, s. 32.

2

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/52

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 april 2007

om inledande av verksamheten hos den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken

(2007/222/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2004/585/EG av den 19 juli 2004 om inrättande av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 3.3,

med beaktande av den rekommendation som den 9 februari 2007 överlämnades av Frankrike på Belgiens, Spaniens, Frankrikes, Nederländernas och Portugals vägnar, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (2) och beslut 2004/585/EG fastställs ramvillkor för inrättandet av regionala rådgivande nämnder och för deras verksamhet. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (2) och beslut 2004/585/EG fastställs ramvillkor för inrättandet av regionala rådgivande nämnder och för deras verksamhet.

| (2) | Genom artikel 2 i beslut 2004/585/EG inrättas en regional rådgivande nämnd för syvästliga vatten inom ICES-områdena (International Council for the Exploration of the Seas – Internationella havsforskningsrådet) VIII, IX och X (vattnen runt Azorerna) och CECAF-avdelningarna 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 (vattnen runt Madeira och Kanarieöarna) (3). |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 2 i beslut 2004/585/EG inrättas en regional rådgivande nämnd för syvästliga vatten inom ICES-områdena (International Council for the Exploration of the Seas – Internationella havsforskningsrådet) VIII, IX och X (vattnen runt Azorerna) och CECAF-avdelningarna 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 (vattnen runt Madeira och Kanarieöarna) (3).

| (3) | I enlighet med artikel 3.1 i beslut 2004/585/EG inkom företrädare för fiskerisektorn och andra intressegrupper med en ansökan till Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal om denna nämnds verksamhet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 3.1 i beslut 2004/585/EG inkom företrädare för fiskerisektorn och andra intressegrupper med en ansökan till Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal om denna nämnds verksamhet.

| (4) | I enlighet med artikel 3.2 i beslut 2004/585/EG avgjorde de berörda medlemsstaterna om ansökan avseende den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten uppfyller kraven i det beslutet. Den 9 februari 2007 överlämnade de en gemensam rekommendation till kommissionen om nämndens verksamhet. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 3.2 i beslut 2004/585/EG avgjorde de berörda medlemsstaterna om ansökan avseende den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten uppfyller kraven i det beslutet. Den 9 februari 2007 överlämnade de en gemensam rekommendation till kommissionen om nämndens verksamhet.

| (5) | Kommissionen har utvärderat de berörda parternas ansökan och rekommendationen mot bakgrund av beslut 2004/585/EG och den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och bedömer att den regionala rådgivande nämnden för de sydvästliga vattnen är redo att inleda sin verksamhet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har utvärderat de berörda parternas ansökan och rekommendationen mot bakgrund av beslut 2004/585/EG och den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och bedömer att den regionala rådgivande nämnden för de sydvästliga vattnen är redo att inleda sin verksamhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den regionala rådgivande nämnd för sydvästliga vatten som inrättats genom artikel 2.1 e i beslut 2004/585/EG, skall börja sin verksamhet den 9 april 2007.

Utfärdat i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 256, 3.8.2004, s. 17.

1

(2)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

2

(3)  ICES-områdena definieras i rådets förordning (EEG) nr 3880/91 (EGT L 365, 31.12.1991, s. 1).

3

---

| 5.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 95/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 95/53

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 april 2007

om den inventering av produktionskapaciteten för vin som har lagts fram av Bulgarien i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1493/1999

[delgivet med nr K(2007) 1469]

(Endast den bulgariska texten är giltig)

(2007/223/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artikel 23.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1493/1999 skall medlemsstaterna göra en inventering av produktionskapaciteten för vin för att få öka planteringsrätterna och för att få bevilja stöd för omstrukturering och omställning. Inventeringen skall göras enligt artikel 16 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1493/1999 skall medlemsstaterna göra en inventering av produktionskapaciteten för vin för att få öka planteringsrätterna och för att få bevilja stöd för omstrukturering och omställning. Inventeringen skall göras enligt artikel 16 i den förordningen.

| (2) | I artikel 19 i kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 den 31 maj 2000 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt beträffande produktionskapacitet (2) fastställs vilka uppgifter som inventeringen skall innehålla. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 19 i kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 den 31 maj 2000 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt beträffande produktionskapacitet (2) fastställs vilka uppgifter som inventeringen skall innehålla.

| (3) | Bulgarien har i skrivelser av den 10 och den 17 januari 2007 meddelat kommissionen de uppgifter som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1493/1999 och i artikel 19 i förordning (EG) nr 1227/2000. En genomgång av uppgifterna visar att Bulgarien har genomfört inventeringen. |
| --- | --- |

(3)

Bulgarien har i skrivelser av den 10 och den 17 januari 2007 meddelat kommissionen de uppgifter som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 1493/1999 och i artikel 19 i förordning (EG) nr 1227/2000. En genomgång av uppgifterna visar att Bulgarien har genomfört inventeringen.

| (4) | Detta beslut innebär inte att kommissionen erkänner att de uppgifter som inventeringen innehåller är korrekta eller att den anser att de bestämmelser som avses i inventeringen är förenliga med gemenskapslagstiftningen. Det påverkar inte eventuella beslut som kommissionen fattar i dessa frågor. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut innebär inte att kommissionen erkänner att de uppgifter som inventeringen innehåller är korrekta eller att den anser att de bestämmelser som avses i inventeringen är förenliga med gemenskapslagstiftningen. Det påverkar inte eventuella beslut som kommissionen fattar i dessa frågor.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen konstaterar att Bulgarien har genomfört en inventering av produktionskapaciteten för vin i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1493/1999.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Bulgarien.

Utfärdat i Bryssel den 4 april 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 143, 16.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1460/2006 (EUT L 272, 3.10.2006, s. 9).

2

---