# Официален вестник L 112/30 а

| | ISSN 1830-3617 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 112 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5030 април 2007 г. |

ISSN 1830-3617

Официален вестник

на Европейския съюз

L 112

Издание на български език

Законодателство

Година 5030 април 2007 г.

---

| Съдържание | | II   Актове, приети по силата на договорите ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | | Комисия |
| | | 2007/253/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 19 януари 2005 година относно плана Ривсалт и такси на МККЛВ, приведени в изпълнение от Франция
  (нотифицирано под номер C(2005) 50) | 1 |
| | | 2007/254/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 7 юни 2006 година относно държавна помощ C 25/2005 (ex NN 21/2005), приведена в действие от Словашката република за Frucona Košice a.s.
  (нотифицирано под номер C(2006) 2082)


   (
  1
  ) | 14 |
| | | 2007255/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно държавна помощ C 5/2006 (ex NN 230/2005), която Германия планира да отпусне на Rolandwerft
  (нотифицирано под номер C(2006) 5854)


   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2007/256/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно режима за помощи, който се прилага във Франция съгласно член 39 CA от Общия кодекс за данъците – Държавна помощ C 46/2004 (ex NN 65/2004)
  (нотифицирано под номер C(2006) 6629)


   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/257/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно държавна помощ C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), приложена частично от Полша за Huta Stalowa Wola S.A.
  (нотифицирано под номер C(2006) 6730)


   (
  1
  ) | 67 |
| | | 2007/258/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно мярка C 24/2004 (ex NN 35/2004), предприета от Швеция за въвеждане на цифрова наземна телевизия
  (нотифицирано под номер C(2006) 6923)


   (
  1
  ) | 77 |

Съдържание

II   Актове, приети по силата на договорите ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

Страница

РЕШЕНИЯ

Комисия

2007/253/ЕО

*

Решение на Комисията от 19 януари 2005 година относно плана Ривсалт и такси на МККЛВ, приведени в изпълнение от Франция
  (нотифицирано под номер C(2005) 50)

(нотифицирано под номер C(2005) 50)

1

2007/254/ЕО

*

Решение на Комисията от 7 юни 2006 година относно държавна помощ C 25/2005 (ex NN 21/2005), приведена в действие от Словашката република за Frucona Košice a.s.
  (нотифицирано под номер C(2006) 2082)


   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2006) 2082)

(
  1

14

2007255/ЕО

*

Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно държавна помощ C 5/2006 (ex NN 230/2005), която Германия планира да отпусне на Rolandwerft
  (нотифицирано под номер C(2006) 5854)


   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2006) 5854)

(
  1

32

2007/256/ЕО

*

Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно режима за помощи, който се прилага във Франция съгласно член 39 CA от Общия кодекс за данъците – Държавна помощ C 46/2004 (ex NN 65/2004)
  (нотифицирано под номер C(2006) 6629)


   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2006) 6629)

(
  1

41

2007/257/ЕО

*

Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно държавна помощ C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), приложена частично от Полша за Huta Stalowa Wola S.A.
  (нотифицирано под номер C(2006) 6730)


   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2006) 6730)

(
  1

67

2007/258/ЕО

*

Решение на Комисията от 20 декември 2006 година относно мярка C 24/2004 (ex NN 35/2004), предприета от Швеция за въвеждане на цифрова наземна телевизия
  (нотифицирано под номер C(2006) 6923)


   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2006) 6923)

(
  1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Актове, приети по силата на договорите ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

РЕШЕНИЯ

Комисия

| 30.4.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 112/1

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 19 януари 2005 година

относно плана Ривсалт и такси на МККЛВ, приведени в изпълнение от Франция

(нотифицирано под номер C(2005) 50)

(само текстът на френски език е автентичен)

(2007/253/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, алинея първа от него,

след като покани заинтересованите страни да представят съображения си съгласно посочения член (1) и като взе предвид тези съображения,

като има предвид, че:

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | Вследствие на постъпила жалба, Комисията запита френските власти относно мерките, представляващи предмет на настоящето решение, чрез писма от 19 юли 1999 г., 16 декември 1999 г., 24 август 2000 г. и 9 декември 2000 г. Франция отговори на Комисията с писма от 19 август 1999 г., 24 февруари 2000 г. и 25 януари 2001 г. Комисията се срещна с френските власти на 26 януари 2000 г., с и делегация на Междупрофесионалния комитет за качествени ликьорни вина (МККЛВ) на 31 март 2000 г. |
| --- | --- |

(1)

Вследствие на постъпила жалба, Комисията запита френските власти относно мерките, представляващи предмет на настоящето решение, чрез писма от 19 юли 1999 г., 16 декември 1999 г., 24 август 2000 г. и 9 декември 2000 г. Франция отговори на Комисията с писма от 19 август 1999 г., 24 февруари 2000 г. и 25 януари 2001 г. Комисията се срещна с френските власти на 26 януари 2000 г., с и делегация на Междупрофесионалния комитет за качествени ликьорни вина (МККЛВ) на 31 март 2000 г.

| (2) | Поради това, че са били приведени в изпълнение без предварително разрешение от Комисията, въпросните мерки са били вписани в регистъра на ненотифицираните помощи под номер NN 139/2002. |
| --- | --- |

(2)

Поради това, че са били приведени в изпълнение без предварително разрешение от Комисията, въпросните мерки са били вписани в регистъра на ненотифицираните помощи под номер NN 139/2002.

| (3) | С писмо от 21 януари 2003 г., Комисията информира Франция за решението си да започне процедура по член 88, параграф 2 от Договора във връзка с помощта. |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 21 януари 2003 г., Комисията информира Франция за решението си да започне процедура по член 88, параграф 2 от Договора във връзка с помощта.

| (4) | Решението на Комисията да започне процедурата бе публикувано в Официалния вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията покани другите държави-членки и заинтересованите трети страни да представят коментарите си относно въпросните помощи. |
| --- | --- |

(4)

Решението на Комисията да започне процедурата бе публикувано в Официалния вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията покани другите държави-членки и заинтересованите трети страни да представят коментарите си относно въпросните помощи.

| (5) | Френските власти изпратиха коментари си с писма от 16 и 18 юни 2003 г. Комисията получи забележките на жалбоподателя, които бяха изпратени на френските власти с писмо от 6 август 2004 г. Френските власти отговориха, на свой ред, с писмо от 10 септември 2004 г. |
| --- | --- |

(5)

Френските власти изпратиха коментари си с писма от 16 и 18 юни 2003 г. Комисията получи забележките на жалбоподателя, които бяха изпратени на френските власти с писмо от 6 август 2004 г. Френските власти отговориха, на свой ред, с писмо от 10 септември 2004 г.

II.   ОПИСАНИЕ

1.   ПЛАНЪТ РИВСАЛТ

| (6) | През 1996 г. МККЛВ реши да осъществи конверсия на лозя, с цел да замени, посредством изкореняване и презасаждане на качествени сортове лози, една част от производството на качествени ликьорни вина (vins doux naturels) от региона на Източните Пиренеи, с оглед преодоляване на структурната криза, която съществуваше в това производство и се проявяваше в редовно сриване на търговския им пласмент. Помощта имаше за цел да финансира качественото подобряване на сортовия състав на лозовите насаждения в този регион. Тя беше прекратена окончателно на 1 август 2000 г. |
| --- | --- |

(6)

През 1996 г. МККЛВ реши да осъществи конверсия на лозя, с цел да замени, посредством изкореняване и презасаждане на качествени сортове лози, една част от производството на качествени ликьорни вина (vins doux naturels) от региона на Източните Пиренеи, с оглед преодоляване на структурната криза, която съществуваше в това производство и се проявяваше в редовно сриване на търговския им пласмент. Помощта имаше за цел да финансира качественото подобряване на сортовия състав на лозовите насаждения в този регион. Тя беше прекратена окончателно на 1 август 2000 г.

| (7) | За да изведат до успешен край плана за конверсия (познат под името „План Ривсалт“), производителите от региона имаха достъп до два типа помощи:






  — | премия за „замразяване“ за хектар, финансирана от междупрофесионална вноска, |
| --- | --- | --- |

(7)

За да изведат до успешен край плана за конверсия (познат под името „План Ривсалт“), производителите от региона имаха достъп до два типа помощи:

—

премия за „замразяване“ за хектар, финансирана от междупрофесионална вноска,

| — | помощ за хектар, финансирана от държавния бюджет и от бюджета на местните общности за частично покриване на същинските разходи за конверсия. |
| --- | --- |

—

помощ за хектар, финансирана от държавния бюджет и от бюджета на местните общности за частично покриване на същинските разходи за конверсия.

1.1.   ПРЕМИЯ ЗА „ЗАМРАЗЯВАНЕ“

| (8) | С решение 96-1 от 5 юли 1996 г. МККЛВ за контролирани наименования за произход (КНП) въведе междупрофесионална вноска за финансирането на плана за конверсия „Ривсалт“ и „Гран Русийон“. |
| --- | --- |

(8)

С решение 96-1 от 5 юли 1996 г. МККЛВ за контролирани наименования за произход (КНП) въведе междупрофесионална вноска за финансирането на плана за конверсия „Ривсалт“ и „Гран Русийон“.

| (9) | Вноската, която възлизаше на 50 френски франка (FRF) (3) за хектолитър, произведен в региона на Източните Пиренеи, производител на въпросните качествени ликьорни вина, бе предназначена да финансира изплащането на премия (премия за „замразяване“) за всеки парцел който, използван за производството на „Ривсалт“ и „Гран Русийон“ през 1995 г., можеше да бъде използван за производството на трапезни или регионални вина от реколтите между 1996 и 2000 години включително. Сумите от от събираната вноска бяха насочени към специален фонд. |
| --- | --- |

(9)

Вноската, която възлизаше на 50 френски франка (FRF) (3) за хектолитър, произведен в региона на Източните Пиренеи, производител на въпросните качествени ликьорни вина, бе предназначена да финансира изплащането на премия (премия за „замразяване“) за всеки парцел който, използван за производството на „Ривсалт“ и „Гран Русийон“ през 1995 г., можеше да бъде използван за производството на трапезни или регионални вина от реколтите между 1996 и 2000 години включително. Сумите от от събираната вноска бяха насочени към специален фонд.

| (10) | Премията за „замразяване“ бе действително предоставена на производителите, които се ангажираха да не претендират за КНП „Ривсалт“ или „Гран Русийон“ за срок от пет години. Тази премия имаше за цел по такъв начин да компенсира загубите на доходи вследствие на отражението върху цената на отказа от използването на двете наименования. Премията се предоставяше не за спиране на производството или намаляването му, а само като компенсация за използването на продукцията без КНП. Следователно целта беше да се намали бързо потенциалът на пуснатите в продажба вина с КНП. |
| --- | --- |

(10)

Премията за „замразяване“ бе действително предоставена на производителите, които се ангажираха да не претендират за КНП „Ривсалт“ или „Гран Русийон“ за срок от пет години. Тази премия имаше за цел по такъв начин да компенсира загубите на доходи вследствие на отражението върху цената на отказа от използването на двете наименования. Премията се предоставяше не за спиране на производството или намаляването му, а само като компенсация за използването на продукцията без КНП. Следователно целта беше да се намали бързо потенциалът на пуснатите в продажба вина с КНП.

| (11) | Сумата на премията за „замразяване“ възлизаше на 5 000 FRF годишно за „замразен“ хектар. За всеки парцел, обект на помощ, премията се прекратяваше в годината на неговата конверсия. |
| --- | --- |

(11)

Сумата на премията за „замразяване“ възлизаше на 5 000 FRF годишно за „замразен“ хектар. За всеки парцел, обект на помощ, премията се прекратяваше в годината на неговата конверсия.

| (12) | Комисията не е получила сведения за общата сума на помощите, изплатени в рамките на тази мярка. Не е предоставена никаква информация за размера на приходите от междупрофесионалната вноска, нито за броя на хектарите, за който е била отпусната помощта. |
| --- | --- |

(12)

Комисията не е получила сведения за общата сума на помощите, изплатени в рамките на тази мярка. Не е предоставена никаква информация за размера на приходите от междупрофесионалната вноска, нито за броя на хектарите, за който е била отпусната помощта.

1.2.   ПОМОЩ ЗА КОНВЕРСИЯ

| (13) | Според френските власти, планът за конверсия на лозята с КНП Ривсалт така, както е приет през 1996 г., е обхващал 3 250 ха: 1 250 ха за производство на „Мускат дьо Ривсалт“; 1 000 ха за производство на „Кот дю Русийон“ и „Кот дю Русийон Вилаж“ (сортове Сира, Мурведр, Русан, Марсан и Верментино) и 1 000 ха за производство на регионални вина от единсорт грозде (сортове Шардоне, Каберне, Мерло...). |
| --- | --- |

(13)

Според френските власти, планът за конверсия на лозята с КНП Ривсалт така, както е приет през 1996 г., е обхващал 3 250 ха: 1 250 ха за производство на „Мускат дьо Ривсалт“; 1 000 ха за производство на „Кот дю Русийон“ и „Кот дю Русийон Вилаж“ (сортове Сира, Мурведр, Русан, Марсан и Верментино) и 1 000 ха за производство на регионални вина от единсорт грозде (сортове Шардоне, Каберне, Мерло...).

| (14) | В подкрепа на този план френските власти приеха да отпуснат финансова помощ в размер на 111 милиона FRF, разпределени както следва: 85 милиона FRF чрез Office national interprofessionnel des vins (Национална междупрофесионална служба за вината) и 26 милиона FRF чрез местните общности(Лангедок-Русийон и Генерален съвет на Източни Пиренеи). |
| --- | --- |

(14)

В подкрепа на този план френските власти приеха да отпуснат финансова помощ в размер на 111 милиона FRF, разпределени както следва: 85 милиона FRF чрез Office national interprofessionnel des vins (Национална междупрофесионална служба за вината) и 26 милиона FRF чрез местните общности(Лангедок-Русийон и Генерален съвет на Източни Пиренеи).

| (15) | Тази мярка за укрепване предвиждаше помощ от 25 000 FRF/ха за конверсията в КНП „Мускат дьо Ривсалт“, и помощ от 40 000 FRF/ха за конверсията в КНП „Кот дю Русийон Вилаж“ и в регионални вина. |
| --- | --- |

(15)

Тази мярка за укрепване предвиждаше помощ от 25 000 FRF/ха за конверсията в КНП „Мускат дьо Ривсалт“, и помощ от 40 000 FRF/ха за конверсията в КНП „Кот дю Русийон Вилаж“ и в регионални вина.

| (16) | Според френските власти, реалните разходи за конверсия в региона са били оценени на 110 000 FRF/ха. Френските власти потвърдиха, че плановете за конверсия в голяма част са били реализирани (2 350 ха от предвидените 3 250 ха). |
| --- | --- |

(16)

Според френските власти, реалните разходи за конверсия в региона са били оценени на 110 000 FRF/ха. Френските власти потвърдиха, че плановете за конверсия в голяма част са били реализирани (2 350 ха от предвидените 3 250 ха).

| (17) | Общата стойност на реализираната конверсия е възлизала, според френските власти, на 258,5 милиона FRF (39,4 милионаEUR). От страна на публичните власти участието е възлизало на 75,250 милиона FRF (11,01 милиона EUR) от 111 милиона FRF (16,9 милиона EUR), първоначално предвидени. Според данните от френските власти за общия размер на финансиранията участието на публичните власти е възлизало на 29,11 % от стойността на действително осъществената реконверсия. |
| --- | --- |

(17)

Общата стойност на реализираната конверсия е възлизала, според френските власти, на 258,5 милиона FRF (39,4 милионаEUR). От страна на публичните власти участието е възлизало на 75,250 милиона FRF (11,01 милиона EUR) от 111 милиона FRF (16,9 милиона EUR), първоначално предвидени. Според данните от френските власти за общия размер на финансиранията участието на публичните власти е възлизало на 29,11 % от стойността на действително осъществената реконверсия.

| (18) | Френските власти припомниха, че предават ежегодно на Статистическата служба на Европейската общност, съгласно член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87 на Съвета от 16 март 1987 г. относно общата организация на лозаро-винарския пазар (4), сведенията за площите, засадени с лозя, класирани по департаменти и по тип на произведеното грозде (винено грозде, от което се произвеждат качествени вина от определен район (VQPRD), сортове трапезно грозде), както и сведения за изкореняването и засаждането на лозя, представени по същия начин на класиране по департамент и тип произведено грозде. Френските власти са приложили копие от изпратените таблици за кампанията 1997/1998 г. |
| --- | --- |

(18)

Френските власти припомниха, че предават ежегодно на Статистическата служба на Европейската общност, съгласно член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87 на Съвета от 16 март 1987 г. относно общата организация на лозаро-винарския пазар (4), сведенията за площите, засадени с лозя, класирани по департаменти и по тип на произведеното грозде (винено грозде, от което се произвеждат качествени вина от определен район (VQPRD), сортове трапезно грозде), както и сведения за изкореняването и засаждането на лозя, представени по същия начин на класиране по департамент и тип произведено грозде. Френските власти са приложили копие от изпратените таблици за кампанията 1997/1998 г.

2.   МЕЖДУПРОФЕСИОНАЛНИ ВНОСКИ ЗА РЕКЛАМНИ КАМПАНИИ И ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА НЯКОИ КНП

| (19) | С решение 97-3 от 29 декември 1997 г. МККЛВ въведе, считано от 1 януари 1998 г., междупрофесионална вноска, която има за цел да финансира дейности, свързани срекламните кампании и експлоатацията на следните КНП: „Ривсалт“, „Гран Русийон“, „Мускат дьо Ривсалт“ и „Банюлс“. |
| --- | --- |

(19)

С решение 97-3 от 29 декември 1997 г. МККЛВ въведе, считано от 1 януари 1998 г., междупрофесионална вноска, която има за цел да финансира дейности, свързани срекламните кампании и експлоатацията на следните КНП: „Ривсалт“, „Гран Русийон“, „Мускат дьо Ривсалт“ и „Банюлс“.

| (20) | Необлагаемата сума на хектолитър беше фиксирана както следва: „Банюлс и Банюлс Гран Крю“, 25 FRF/хл; „Гран Русийон“, 30 FRF/хл; „Мускат дьо Ривсалт“, 50 FRF/хл; „Ривсалт“, 30 FRF/хл. |
| --- | --- |

(20)

Необлагаемата сума на хектолитър беше фиксирана както следва: „Банюлс и Банюлс Гран Крю“, 25 FRF/хл; „Гран Русийон“, 30 FRF/хл; „Мускат дьо Ривсалт“, 50 FRF/хл; „Ривсалт“, 30 FRF/хл.

| (21) | Тези вноски бяхаразпределени по следния начин: „Ривсалт“, 25 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Гран Русийон“, 45 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Банюлс“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация. |
| --- | --- |

(21)

Тези вноски бяхаразпределени по следния начин: „Ривсалт“, 25 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Гран Русийон“, 45 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Банюлс“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация.

| (22) | С решение 98-1 от 10 юли 1998 г. МККЛВ въведе, считано от 1 септември 1998 г., междупрофесионална вноска с целза финансирането на рекламните кампании и експлоатацията на следните КНП: „Ривсалт“, „Гран Русийон“ и „Мори“. |
| --- | --- |

(22)

С решение 98-1 от 10 юли 1998 г. МККЛВ въведе, считано от 1 септември 1998 г., междупрофесионална вноска с целза финансирането на рекламните кампании и експлоатацията на следните КНП: „Ривсалт“, „Гран Русийон“ и „Мори“.

| (23) | Необлагаемите суми на вноската на хектолитър бяха фиксирани както следва: „Гран Русийон“, 25 FRF/хл; „Мори“, 5 FRF/хл; „Ривсалт“, 35 FRF/хл. |
| --- | --- |

(23)

Необлагаемите суми на вноската на хектолитър бяха фиксирани както следва: „Гран Русийон“, 25 FRF/хл; „Мори“, 5 FRF/хл; „Ривсалт“, 35 FRF/хл.

| (24) | Тези вноски бяха разпределени по следния начин: „Ривсалт“, 30 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Гран Русийон“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Мори“, 5 FRF/хл за експлоатация. |
| --- | --- |

(24)

Тези вноски бяха разпределени по следния начин: „Ривсалт“, 30 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Гран Русийон“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Мори“, 5 FRF/хл за експлоатация.

| (25) | Двете предходни вноски бяха отменени с решение 99-1 от 17 декември 1999 г., с което МККЛВ въведе междупрофесионална вноска с цел финансирането на рекламните кампании и експлоатацията на следните КНП: „Банюлс“, „Банюлс Гран Крю“, „Mускат дьо Ривсалт“, „Ривсалт“, „Гран Русийон“ и „Мори“. |
| --- | --- |

(25)

Двете предходни вноски бяха отменени с решение 99-1 от 17 декември 1999 г., с което МККЛВ въведе междупрофесионална вноска с цел финансирането на рекламните кампании и експлоатацията на следните КНП: „Банюлс“, „Банюлс Гран Крю“, „Mускат дьо Ривсалт“, „Ривсалт“, „Гран Русийон“ и „Мори“.

| (26) | Необлагаемите суми за хектолитър бяха фиксирани както следва: „Гран Русийон“, 25 FRF/хл; „Ривсалт“, 35 FRF/хл; „Банюлс“ и „Банюлс Гран Крю“, 25 FRF/хл; „Мускат дьо Ривсалт“, 55 FRF/хл; „Мори“, 0 FRF/хл. |
| --- | --- |

(26)

Необлагаемите суми за хектолитър бяха фиксирани както следва: „Гран Русийон“, 25 FRF/хл; „Ривсалт“, 35 FRF/хл; „Банюлс“ и „Банюлс Гран Крю“, 25 FRF/хл; „Мускат дьо Ривсалт“, 55 FRF/хл; „Мори“, 0 FRF/хл.

| (27) | Тези вноски бяха разпределени по следния начин: „Ривсалт“, 30 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Гран Русийон“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Мускат дьо Ривсалт“, 50 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Банюлс et Банюлс Гран Крю“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация. |
| --- | --- |

(27)

Тези вноски бяха разпределени по следния начин: „Ривсалт“, 30 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Гран Русийон“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Мускат дьо Ривсалт“, 50 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация; „Банюлс et Банюлс Гран Крю“, 20 FRF/хл за рекламни кампании и 5 FRF/хл за експлоатация.

| (28) | Вноската беше възобновена, с малки изменения, с решение 00-1. Комисията не разполагаше, в момента на започването на процедурата за проверка, със сведения за продължителността на последния режим или евентуалното възобновяване на същия. |
| --- | --- |

(28)

Вноската беше възобновена, с малки изменения, с решение 00-1. Комисията не разполагаше, в момента на започването на процедурата за проверка, със сведения за продължителността на последния режим или евентуалното възобновяване на същия.

3.   АРГУМЕНТИ, ПРИВЕДЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ЗАПОЧВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРАТА ЗА ПРОВЕРКА

| (29) | Комисията отбеляза, що се отнася, най-напред, до естеството на вноските по случая, че същите са одобрени директно от Френското правителство, съгласно процедурата в Закон No 200 от 2 април 1943 г. относно създаването на междупрофесионален комитет за качествени ликьорни вина и ликьорни вина с контролирано наименование. Одобрението на правителството представлява по този начин предварително условие за приемането на такива вноски. Закон No 200 предвижда именно вноските да станат задължителни за всички членове от заинтересованите професии веднага след като получат съгласието на правителството, или в случая, на неговия комисар. От това следва, че този тип вноски изискват акт на публичната власт за постигане на ефект от тях. Поради това, Комисията счете, че на нивото на процедурата за проверка в дадения случай се касае за парафискални такси, тоест за публични ресурси. |
| --- | --- |

(29)

Комисията отбеляза, що се отнася, най-напред, до естеството на вноските по случая, че същите са одобрени директно от Френското правителство, съгласно процедурата в Закон No 200 от 2 април 1943 г. относно създаването на междупрофесионален комитет за качествени ликьорни вина и ликьорни вина с контролирано наименование. Одобрението на правителството представлява по този начин предварително условие за приемането на такива вноски. Закон No 200 предвижда именно вноските да станат задължителни за всички членове от заинтересованите професии веднага след като получат съгласието на правителството, или в случая, на неговия комисар. От това следва, че този тип вноски изискват акт на публичната власт за постигане на ефект от тях. Поради това, Комисията счете, че на нивото на процедурата за проверка в дадения случай се касае за парафискални такси, тоест за публични ресурси.

| (30) | Що се отнася до „премията за замразяване“, предвидена от френския механизъм за помощ, такива премии не са били предвидени от общата организация на пазарите (ООП) и, по-конкретно, от регламент (ЕИО) No 456/80 на Съвета от 18 февруари 1980 г. относно отпускането на премии за временно изоставяне и за окончателно изоставяне на някои площи, засадени с лозя, както и на премии за отказ от презасаждане (5). Този регламент предвиждаше единствено премия за частично или окончателно изоставяне на производството, платима когато производител реши да допринесе за намаляването на лозарския потенциал на общността посредством, именно, изкореняването на лозя. Тъй като не е настъпило никакво намаляване на потенциала и от премията не е било финансирано никакво действие на изоставяне, при започване на процедурата за проверка мярката не изглеждаше да попада в полето на приложение на бившата лозаро-винарска ООП, предвидена в регламент (ЕИО) No 822/87. |
| --- | --- |

(30)

Що се отнася до „премията за замразяване“, предвидена от френския механизъм за помощ, такива премии не са били предвидени от общата организация на пазарите (ООП) и, по-конкретно, от регламент (ЕИО) No 456/80 на Съвета от 18 февруари 1980 г. относно отпускането на премии за временно изоставяне и за окончателно изоставяне на някои площи, засадени с лозя, както и на премии за отказ от презасаждане (5). Този регламент предвиждаше единствено премия за частично или окончателно изоставяне на производството, платима когато производител реши да допринесе за намаляването на лозарския потенциал на общността посредством, именно, изкореняването на лозя. Тъй като не е настъпило никакво намаляване на потенциала и от премията не е било финансирано никакво действие на изоставяне, при започване на процедурата за проверка мярката не изглеждаше да попада в полето на приложение на бившата лозаро-винарска ООП, предвидена в регламент (ЕИО) No 822/87.

| (31) | Помощта би имала за цел да облекчи финансирането на производителите, решили свободно, в качеството си на предприемачи, да се ангажират в една чисто търговска стъпка, чиито разходи представляват по-скоро разходи, свързани с упражняването на стопанска дейност. Съгласно постоянно прилаганата практика на Комисията и съгласно юриспруденцията на Съда на Европейските общности (6), помощите за експлоатация имат за целда освободят предприятието от разходите, които то обикновено поемав рамките на текущото управление или обичайната си дейност. Тази идея е подета в точка 3.5 на насоките на Общността относно държавните помощи в селскостопанския сектор (7) (наричани по-нататък „селскостопански насоки“), според която тук се касае, по своята същност, за помощи, които са в състояние да попречат на механизмите, които управляват общите организации на пазара. |
| --- | --- |

(31)

Помощта би имала за цел да облекчи финансирането на производителите, решили свободно, в качеството си на предприемачи, да се ангажират в една чисто търговска стъпка, чиито разходи представляват по-скоро разходи, свързани с упражняването на стопанска дейност. Съгласно постоянно прилаганата практика на Комисията и съгласно юриспруденцията на Съда на Европейските общности (6), помощите за експлоатация имат за целда освободят предприятието от разходите, които то обикновено поемав рамките на текущото управление или обичайната си дейност. Тази идея е подета в точка 3.5 на насоките на Общността относно държавните помощи в селскостопанския сектор (7) (наричани по-нататък „селскостопански насоки“), според която тук се касае, по своята същност, за помощи, които са в състояние да попречат на механизмите, които управляват общите организации на пазара.

| (32) | Комисията констатира, по тази точка, че помощта е била отпусната на хектар годишно, и че следователно е тясно свързана с произведеното количество вино. Комисията напомни, че тя не може в да одобри никакъв случай помощ, която би била несъвместима с разпоредбите, управляващи една ООП, или която би противоречала на доброто функциониране на въпросната ООП. Тя счете, на стадия на започване на процедурата за проверка, че „премията за замразяване“ както изглежда е представлявала помощ за експлоатация, която е в състояние да попречи на механизмите, които са управлявали лозаро-винарската ООП и че, по тази причина, тя би могла да бъде несъвместима с приложимите пазарни правила и правила на конкуренцията. |
| --- | --- |

(32)

Комисията констатира, по тази точка, че помощта е била отпусната на хектар годишно, и че следователно е тясно свързана с произведеното количество вино. Комисията напомни, че тя не може в да одобри никакъв случай помощ, която би била несъвместима с разпоредбите, управляващи една ООП, или която би противоречала на доброто функциониране на въпросната ООП. Тя счете, на стадия на започване на процедурата за проверка, че „премията за замразяване“ както изглежда е представлявала помощ за експлоатация, която е в състояние да попречи на механизмите, които са управлявали лозаро-винарската ООП и че, по тази причина, тя би могла да бъде несъвместима с приложимите пазарни правила и правила на конкуренцията.

| (33) | Що се отнася до разходите за конверсия, член 14 от регламент (ЕИО) No 822/87 предвиждаше всяка национална помощ за лозовите насаждения да бъде забранена, считано от 1 септември 1988 г., с изключение на помощите, отговарящи на критерии, които трябва, именно, да позволят да се постигне целта от намаляване на количеството продукция или увеличаване на качеството, без да води до увеличаване на продукцията. Поради това биха били допуснати само подобряващи лозови сортове и без висока продуктивност на въпросната територия. |
| --- | --- |

(33)

Що се отнася до разходите за конверсия, член 14 от регламент (ЕИО) No 822/87 предвиждаше всяка национална помощ за лозовите насаждения да бъде забранена, считано от 1 септември 1988 г., с изключение на помощите, отговарящи на критерии, които трябва, именно, да позволят да се постигне целта от намаляване на количеството продукция или увеличаване на качеството, без да води до увеличаване на продукцията. Поради това биха били допуснати само подобряващи лозови сортове и без висока продуктивност на въпросната територия.

| (34) | Регламент (ЕИО) No 2741/89 на Комисията от 11 септември 1989 г., относно запазване на критериите в съответствие с член 14 от Регламент (ЕИО) No 822/87 на Съвета относно националните помощи за засаждане на лозарски площи (8), определя критериите за разглеждане на проектите за национални помощи за засаждане на лозарски площи, допустими по смисъла на членове 87, 88 и 89 от Договора. Член 2 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвижда проектите за национални помощи да показват по удовлетворителен начин спазването на целта за намаляване на количеството на продукцията или повишаване на качеството, без това да води до нарастване на продукцията. |
| --- | --- |

(34)

Регламент (ЕИО) No 2741/89 на Комисията от 11 септември 1989 г., относно запазване на критериите в съответствие с член 14 от Регламент (ЕИО) No 822/87 на Съвета относно националните помощи за засаждане на лозарски площи (8), определя критериите за разглеждане на проектите за национални помощи за засаждане на лозарски площи, допустими по смисъла на членове 87, 88 и 89 от Договора. Член 2 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвижда проектите за национални помощи да показват по удовлетворителен начин спазването на целта за намаляване на количеството на продукцията или повишаване на качеството, без това да води до нарастване на продукцията.

| (35) | Член 5 от регламент (ЕИО) No 2741/89 предвиждаше сумата на помощта, отпусната на хектар лозови насаждения да не надвишава 30 % от реалните разходи за изкореняване и засаждане. Според френските власти, тъй като общата цена на реализираната реконверсия е била 258 500 000 FRF, и участието на публичните власти е възлизало на 75 250 000 FRF, може да се направи заключение, че въз основа на общата сума от финансиранията, участието на публичните власти е възлизало на 29,11 % от цената на действително осъществената конверсия. Впрочем, член 5 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвижда същественият елемент при изчисляване на разходите за конверсия да е този на действително отпуснатата помощ на хектар лозови насаждения. На стадия на процедурата за проверка, тази логика изглежда изключва глобалните изчисления на ниво извършване на конверсия, взето в неговата цялост, и като следствие, изчисленията, основаващи се на средното за хектар от общите разходи. Освен това, френските власти изчисляваха тази средна стойност по отношение на диференцирани дейности на конверсия. |
| --- | --- |

(35)

Член 5 от регламент (ЕИО) No 2741/89 предвиждаше сумата на помощта, отпусната на хектар лозови насаждения да не надвишава 30 % от реалните разходи за изкореняване и засаждане. Според френските власти, тъй като общата цена на реализираната реконверсия е била 258 500 000 FRF, и участието на публичните власти е възлизало на 75 250 000 FRF, може да се направи заключение, че въз основа на общата сума от финансиранията, участието на публичните власти е възлизало на 29,11 % от цената на действително осъществената конверсия. Впрочем, член 5 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвижда същественият елемент при изчисляване на разходите за конверсия да е този на действително отпуснатата помощ на хектар лозови насаждения. На стадия на процедурата за проверка, тази логика изглежда изключва глобалните изчисления на ниво извършване на конверсия, взето в неговата цялост, и като следствие, изчисленията, основаващи се на средното за хектар от общите разходи. Освен това, френските власти изчисляваха тази средна стойност по отношение на диференцирани дейности на конверсия.

| (36) | Комисията счете, на стадия на процедурата за проверка, че като се имат предвид разходите на хектар, авансирани от френските власти (110 000 FRF/ха), отпуснатите помощи в случая би трябвало да достигнат таван съответно от 33 000 FRF/ха и от 30 % от реалните разходи, направени от производителите на индивидуално ниво. Оттук следва, че всяко превишаване на този таван, и дори всяко превишаване на 30 % от реалните разходи на индивидуално ниво, би представлявало помощ, несъвместима с приложимите правила. |
| --- | --- |

(36)

Комисията счете, на стадия на процедурата за проверка, че като се имат предвид разходите на хектар, авансирани от френските власти (110 000 FRF/ха), отпуснатите помощи в случая би трябвало да достигнат таван съответно от 33 000 FRF/ха и от 30 % от реалните разходи, направени от производителите на индивидуално ниво. Оттук следва, че всяко превишаване на този таван, и дори всяко превишаване на 30 % от реалните разходи на индивидуално ниво, би представлявало помощ, несъвместима с приложимите правила.

| (37) | По силата на правата, с които тя разполага, по смисъла на член 10 от Регламент (CE) No 659/1999 от 22 март 1999 г., относно правилата за прилагане на член 93 от Договора на ЕО (9), Комисията задължифренските власти да ѝ изпратят всички необходими сведения във връзка с двете осъществени конверсии. Те трябваше да включват именно: сведения, отнасящи се до броя на лозарите, възползвали се от националните помощи за засаждане на площи с лозови насаждения; въпросната площ, разпределена по категории на почвата; частта от тази площ, за която засаждането е било предшествувано от изкореняване; частта от тази площ, която е призната за годна за производство на VQPRD; предназначението на засадените площи (винено грозде, десертно грозде, грозде за сушене, пепиниера или лоза-майка за присади, и т. н.); използваните сортове; доказателство за предварителното разрешение на френските власти за използването на посочените сортове; еволюцията на производствения потенциал; всяка уместна информация относно размера на помощта. |
| --- | --- |

(37)

По силата на правата, с които тя разполага, по смисъла на член 10 от Регламент (CE) No 659/1999 от 22 март 1999 г., относно правилата за прилагане на член 93 от Договора на ЕО (9), Комисията задължифренските власти да ѝ изпратят всички необходими сведения във връзка с двете осъществени конверсии. Те трябваше да включват именно: сведения, отнасящи се до броя на лозарите, възползвали се от националните помощи за засаждане на площи с лозови насаждения; въпросната площ, разпределена по категории на почвата; частта от тази площ, за която засаждането е било предшествувано от изкореняване; частта от тази площ, която е призната за годна за производство на VQPRD; предназначението на засадените площи (винено грозде, десертно грозде, грозде за сушене, пепиниера или лоза-майка за присади, и т. н.); използваните сортове; доказателство за предварителното разрешение на френските власти за използването на посочените сортове; еволюцията на производствения потенциал; всяка уместна информация относно размера на помощта.

| (38) | По отношение напомощите за рекламни кампании, осъществени за някои КНП, френските власти сигнализираха, че регулаторният механизъм относно парафискалната такса, предназначена за финансирането на МККЛВ, е нотифициран редовно и вече е бил предмет на проверка и утвърждаване от Комисията. Наистина Комисията беше одобрила, между другото, в рамките на държавна помощ No N 184/97 (10) („Помощи и парафискални такси в полза на МККЛВ“) и за един период до края на 2002 г., държавна помощ, финансирана от парафискалната такса за покриване, между другото, на дейности, свързани с рекламни кампании и експлоатация в полза на МККЛВ. Впрочем, съгласно получената информация МККЛВ е получавал в случая вноските допълнително освен парафискалната такса, предназначена за дейности по комуникация и рекламни кампании, вече утвърдена от Комисията. Поради това Комисията счете, на стадия на процедурата за проверка, че разрешението, дадено по-рано, не е представлявало мълчаливо разрешение за каквато и да е модификация или каквато и да е друга мярка в допълнение на преди това разрешената помощ. |
| --- | --- |

(38)

По отношение напомощите за рекламни кампании, осъществени за някои КНП, френските власти сигнализираха, че регулаторният механизъм относно парафискалната такса, предназначена за финансирането на МККЛВ, е нотифициран редовно и вече е бил предмет на проверка и утвърждаване от Комисията. Наистина Комисията беше одобрила, между другото, в рамките на държавна помощ No N 184/97 (10) („Помощи и парафискални такси в полза на МККЛВ“) и за един период до края на 2002 г., държавна помощ, финансирана от парафискалната такса за покриване, между другото, на дейности, свързани с рекламни кампании и експлоатация в полза на МККЛВ. Впрочем, съгласно получената информация МККЛВ е получавал в случая вноските допълнително освен парафискалната такса, предназначена за дейности по комуникация и рекламни кампании, вече утвърдена от Комисията. Поради това Комисията счете, на стадия на процедурата за проверка, че разрешението, дадено по-рано, не е представлявало мълчаливо разрешение за каквато и да е модификация или каквато и да е друга мярка в допълнение на преди това разрешената помощ.

| (39) | Комисията задължифренските власти да ѝ изпратят необходимата информация относно тези механизми за подпомагане, включително механизмите, които не се посочени и не са оповестени, и които могат да са бъдат в сила понастоящем, за да ѝ позволят да прецени тяхната съвместимост, именно, с отрицателните и положителните критерии, приложими по материята на рекламата и насърчаването и максимално разрешения размерна помощ. Тази информация би следвало да позволи и да се определят последиците от едно евентуално кумулиране на помощите между разрешения по-рано режим и ненотифицираните режими, представляващи предмет на настоящото решение. |
| --- | --- |

(39)

Комисията задължифренските власти да ѝ изпратят необходимата информация относно тези механизми за подпомагане, включително механизмите, които не се посочени и не са оповестени, и които могат да са бъдат в сила понастоящем, за да ѝ позволят да прецени тяхната съвместимост, именно, с отрицателните и положителните критерии, приложими по материята на рекламата и насърчаването и максимално разрешения размерна помощ. Тази информация би следвало да позволи и да се определят последиците от едно евентуално кумулиране на помощите между разрешения по-рано режим и ненотифицираните режими, представляващи предмет на настоящото решение.

| (40) | Комисията констатира също, че по отношение на механизмите си парафискалните такси са били много подобни на тази, която вече е разрешена от Комисията. Освен това, от текстовете, въвеждащи таксите, става ясно, че те са засягали единствено лозарското производство на определен район. Следователно, на стадия на процедурата за проверка, можеше да се заключи, че нито един вносен продукт не е подлаган, т.е. не е бил подложен на предвидените за случая парафискални такси. |
| --- | --- |

(40)

Комисията констатира също, че по отношение на механизмите си парафискалните такси са били много подобни на тази, която вече е разрешена от Комисията. Освен това, от текстовете, въвеждащи таксите, става ясно, че те са засягали единствено лозарското производство на определен район. Следователно, на стадия на процедурата за проверка, можеше да се заключи, че нито един вносен продукт не е подлаган, т.е. не е бил подложен на предвидените за случая парафискални такси.

III.   ЗАБЕЛЕЖКИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ

| (41) | Жалбоподателят е представил забележките, които следват, с молба самоличността му да остане анонимна. Комисията, след като разгледа приведените основания, счита за уместно да уважи волята му. |
| --- | --- |

(41)

Жалбоподателят е представил забележките, които следват, с молба самоличността му да остане анонимна. Комисията, след като разгледа приведените основания, счита за уместно да уважи волята му.

| (42) | Според жалбоподателя, премията за замразяване и помощта за конверсия са били само дваа компонента на едини същи режим, чиято цел е била единствено да намали пускането на определена продукция на пазара. Помощите за замразяването на парцелии за конверсията би следвало да се кумулират, за да се прецени тяхната съвместимост с правото на Общността. |
| --- | --- |

(42)

Според жалбоподателя, премията за замразяване и помощта за конверсия са били само дваа компонента на едини същи режим, чиято цел е била единствено да намали пускането на определена продукция на пазара. Помощите за замразяването на парцелии за конверсията би следвало да се кумулират, за да се прецени тяхната съвместимост с правото на Общността.

| (43) | Жалбоподателят счита, че автономното финансово управление на Плана Ривсалт, предвидено в решението на МККЛВ 96-1 от 5 юли 1996 г., не е било спазено, тъй като премията за замразяване е била финансирана от фондове, които не произтичат изключително от продукта на междупрофесионалната вноска, въведена през 1996 г. Така премията за замразяване е била финансирана, за над 11 милиона FRF, от собствените фондове на МККЛВ. Освен това, една част от фондовете, събрани от вноската за рекламни кампании е била използвана за финансиране на плана, а именно премията за замразяване. |
| --- | --- |

(43)

Жалбоподателят счита, че автономното финансово управление на Плана Ривсалт, предвидено в решението на МККЛВ 96-1 от 5 юли 1996 г., не е било спазено, тъй като премията за замразяване е била финансирана от фондове, които не произтичат изключително от продукта на междупрофесионалната вноска, въведена през 1996 г. Така премията за замразяване е била финансирана, за над 11 милиона FRF, от собствените фондове на МККЛВ. Освен това, една част от фондовете, събрани от вноската за рекламни кампании е била използвана за финансиране на плана, а именно премията за замразяване.

| (44) | Според жалбоподателя, Генералният съвет на Източните Пиренеи е изплатил 2 милиона FRF на МККЛВ в началото на финансовата година 2000, предназначени за финансиране на премията за замразяване. Освен това, посоченият Генерален съвет е подчертал в своето списание „L’accent Catalan“ (Каталонски акцент) от месец март 2003 г. факта, че е изплатил директно на лозарите допълнително освен помощите, изплатени като премия за замразяване и конверсия, помощ на хектар в размер на 761 EUR, и по-късно на 1 293 EUR в рамките на плана Ривсалт. Тази помощ не е била нотифицирана на Комисията. |
| --- | --- |

(44)

Според жалбоподателя, Генералният съвет на Източните Пиренеи е изплатил 2 милиона FRF на МККЛВ в началото на финансовата година 2000, предназначени за финансиране на премията за замразяване. Освен това, посоченият Генерален съвет е подчертал в своето списание „L’accent Catalan“ (Каталонски акцент) от месец март 2003 г. факта, че е изплатил директно на лозарите допълнително освен помощите, изплатени като премия за замразяване и конверсия, помощ на хектар в размер на 761 EUR, и по-късно на 1 293 EUR в рамките на плана Ривсалт. Тази помощ не е била нотифицирана на Комисията.

| (45) | Що се отнася до помощите за рекламни кампании, жалбоподателят счита, че продуктът на отнасящите се до тях парафискални такси, в полза на МККЛВ е бил използван за финансирането на кампании за насърчаване на техните собствени продукти, тоест на някои предприятия, а не за финансирането на кампании за насърчаване на различните категории КНП като цяло. Тези практики продължават да се прилагат и днес от Междупрофесионалния комитет за вината в Русийон (МКВР), организацията наследила МККЛВ който е в процес на ликвидация. Тези помощи са в разрез с разпоредбите на Общността поради отсъствието на цел от общ интерес. |
| --- | --- |

(45)

Що се отнася до помощите за рекламни кампании, жалбоподателят счита, че продуктът на отнасящите се до тях парафискални такси, в полза на МККЛВ е бил използван за финансирането на кампании за насърчаване на техните собствени продукти, тоест на някои предприятия, а не за финансирането на кампании за насърчаване на различните категории КНП като цяло. Тези практики продължават да се прилагат и днес от Междупрофесионалния комитет за вината в Русийон (МКВР), организацията наследила МККЛВ който е в процес на ликвидация. Тези помощи са в разрез с разпоредбите на Общността поради отсъствието на цел от общ интерес.

| (46) | Според жалбоподателя, в течение на 2001 и 2002 години, МККЛВ е продължил да изисква от търговците плащането на парафискалните такси, като в същото време организацията, която е негов приемник, МКВР, е започнала да фактурира вноски, което е незаконно по отношение на националното право. |
| --- | --- |

(46)

Според жалбоподателя, в течение на 2001 и 2002 години, МККЛВ е продължил да изисква от търговците плащането на парафискалните такси, като в същото време организацията, която е негов приемник, МКВР, е започнала да фактурира вноски, което е незаконно по отношение на националното право.

IV.   ЗАБЕЛЕЖКИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ФРАНЦИЯ

| (47) | С писмо от 16 юни 2003 г. френските власти представиха своите забележки по решението на Комисията да започне процедурата по член 88, параграф 2 от Договора срещу нотифицираната помощ. |
| --- | --- |

(47)

С писмо от 16 юни 2003 г. френските власти представиха своите забележки по решението на Комисията да започне процедурата по член 88, параграф 2 от Договора срещу нотифицираната помощ.

| (48) | Като встъпление, френските власти потвърдиха, че въпросните инструменти не са били възобновени след първоначално определения период, а именно пет години, считано от кампанията 1996/1997 г. Във всеки случай, Комисията, беше информирана, с писма от 14 декември 2000 г. и 6 декември 2001 г., относно разпускането на МККЛВ. МКВР, който зае мястото на МККЛВ, не е осъществил нито едно мярка от такъв тип. |
| --- | --- |

(48)

Като встъпление, френските власти потвърдиха, че въпросните инструменти не са били възобновени след първоначално определения период, а именно пет години, считано от кампанията 1996/1997 г. Във всеки случай, Комисията, беше информирана, с писма от 14 декември 2000 г. и 6 декември 2001 г., относно разпускането на МККЛВ. МКВР, който зае мястото на МККЛВ, не е осъществил нито едно мярка от такъв тип.

1.   ПЛАНЪТ РИВСАЛТ

1.1.   ПРЕМИЯТА ЗА ЗАМРАЗЯВАНЕ

| (49) | Френските власти обясняват, че мярката не е имала за цел намаляването на лозарския потенциал, тъй като ангажиментът на бенефициерите се е състоял в това да реализират на пазара продукцията от замразените парцели под формата на трапезни вина или регионални вина, но не и на вина с КНП. В такъв смисъл тази премия не може да бъде съпоставена както прави Комисията, с помощта за експолатация, която би представлявала неправомерно облекчение за ликвидността на едно предприятие. |
| --- | --- |

(49)

Френските власти обясняват, че мярката не е имала за цел намаляването на лозарския потенциал, тъй като ангажиментът на бенефициерите се е състоял в това да реализират на пазара продукцията от замразените парцели под формата на трапезни вина или регионални вина, но не и на вина с КНП. В такъв смисъл тази премия не може да бъде съпоставена както прави Комисията, с помощта за експолатация, която би представлявала неправомерно облекчение за ликвидността на едно предприятие.

| (50) | Всъщност, премията е имала за цел да осигури на бенефициерите компенсацияза ангажимента им да не използватна КНП за продукцията от замразените парцели. Следователно, тя не е довела до допълнителен доход за бенефициерите, а само до компенсация на пропусната печалба. |
| --- | --- |

(50)

Всъщност, премията е имала за цел да осигури на бенефициерите компенсацияза ангажимента им да не използватна КНП за продукцията от замразените парцели. Следователно, тя не е довела до допълнителен доход за бенефициерите, а само до компенсация на пропусната печалба.

| (51) | Така, по време на прилагането на мярката, един хектар от лозя с КНП е давал, на базата на максималния разрешен добив от 40 хл, продукция, разпределяща се на 25 хл качествени ликьорни вина по 1 140 FRF/хл и 15 хл трапезни или регионални вина по 350 FRF/хл, с оборот от 32 250 FRF до 33 000 FRF/ха. След замразяването продукцията от хектар лозе е възлизала на 50 хл трапезни или регионални вина (средноагрономическа стойност за департамента), или оборот от 12 500 FRF до 17 500 FRF/ха. |
| --- | --- |

(51)

Така, по време на прилагането на мярката, един хектар от лозя с КНП е давал, на базата на максималния разрешен добив от 40 хл, продукция, разпределяща се на 25 хл качествени ликьорни вина по 1 140 FRF/хл и 15 хл трапезни или регионални вина по 350 FRF/хл, с оборот от 32 250 FRF до 33 000 FRF/ха. След замразяването продукцията от хектар лозе е възлизала на 50 хл трапезни или регионални вина (средноагрономическа стойност за департамента), или оборот от 12 500 FRF до 17 500 FRF/ха.

| (52) | Средната разлика след замразяване (пропусната печалба за производителите) следователно е била около 15 000 FRF/ха, от които следва, за точност, да се извади цената на алкохола, послужил за производството на качествени ликьорни вина (КЛВ), или 2 000 FRF за 25 хл, което свежда нетната разлика до 13 000 FRF/ха. |
| --- | --- |

(52)

Средната разлика след замразяване (пропусната печалба за производителите) следователно е била около 15 000 FRF/ха, от които следва, за точност, да се извади цената на алкохола, послужил за производството на качествени ликьорни вина (КЛВ), или 2 000 FRF за 25 хл, което свежда нетната разлика до 13 000 FRF/ха.

| (53) | Дори ако се държи сметка за факта, че от 1999 г., поради падането на производствените цени на КЛВ (900 FRF/хл), разликата е спаднала, същата е възлизала, хипотетично, на 6 500 FRF/ха [26 000 FRF (оборот/ха за вина с КНП) –17 500 FRF (оборот/ха за трапезни или регионални вина) –2 000 FRF (цена на алкохола за производството на КЛВ)]. |
| --- | --- |

(53)

Дори ако се държи сметка за факта, че от 1999 г., поради падането на производствените цени на КЛВ (900 FRF/хл), разликата е спаднала, същата е възлизала, хипотетично, на 6 500 FRF/ха [26 000 FRF (оборот/ха за вина с КНП) –17 500 FRF (оборот/ха за трапезни или регионални вина) –2 000 FRF (цена на алкохола за производството на КЛВ)].

| (54) | При тези условия, френските власти считат, че премията за замразяване не е могла по никакъв начин да представлява помощ за експлоатация от такова естество, че да донесе на бенефициерите неправомерни допълнителни доходи или да подобри ликвидността им. |
| --- | --- |

(54)

При тези условия, френските власти считат, че премията за замразяване не е могла по никакъв начин да представлява помощ за експлоатация от такова естество, че да донесе на бенефициерите неправомерни допълнителни доходи или да подобри ликвидността им.

| (55) | Освен това, френските власти подчертават, че премията за замразяване не е засегнала механизмите на лозаро-винарската ООП в резултат нафакта за евентуални смущения, които щеше да предизвика на пазара. Така, в департамента Източни Пиренеи, за кампаниите от 1996/1997 г. до 1999/2000 г., не е бил дестилиран никакъв обем в рамките на задължителната дестилация. Впрочем, обемите, отнесени към превантивната дестилация за въпросните кампании показват нормално функциониране на пазара на трапезните и на регионалните вина. |
| --- | --- |

(55)

Освен това, френските власти подчертават, че премията за замразяване не е засегнала механизмите на лозаро-винарската ООП в резултат нафакта за евентуални смущения, които щеше да предизвика на пазара. Така, в департамента Източни Пиренеи, за кампаниите от 1996/1997 г. до 1999/2000 г., не е бил дестилиран никакъв обем в рамките на задължителната дестилация. Впрочем, обемите, отнесени към превантивната дестилация за въпросните кампании показват нормално функциониране на пазара на трапезните и на регионалните вина.

| (56) | Френските власти настояват допълнително върху факта, че тази мярка има солидарнен характери не е била финансирана от кредити на държавния бюджет, а чрез междупрофесионална вноска, събирана от самите производители. |
| --- | --- |

(56)

Френските власти настояват допълнително върху факта, че тази мярка има солидарнен характери не е била финансирана от кредити на държавния бюджет, а чрез междупрофесионална вноска, събирана от самите производители.

1.2.   ПОМОЩ ЗА КОНВЕРСИЯ

| (57) | Според френските власти, тази мярка е представлявала извънредно допълнение към националната помощ за обновяване на лозята с огледприлагането на Регламент (ЕИО) No 2741/89. |
| --- | --- |

(57)

Според френските власти, тази мярка е представлявала извънредно допълнение към националната помощ за обновяване на лозята с огледприлагането на Регламент (ЕИО) No 2741/89.

| (58) | Френските власти напомнят, че помощта за подобряването на сортовия състав на лозовите насаждения представлява инструмент нотифициран първоначално през 1993 г. (помощ No N 769/93), и въведен чрез фиш (FR/XXX/05.00/017) в последвалите инвентари на националните помощи. Що се отнася до годишния отчет, френските власти обясняват, че оспорваната отпратка към член 8 на Регламент (ЕИО) No 2741/89 може да се направи „в рамките на годишното съобщение от държавите-членки по силата на член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87“. Впрочем, член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87 предвижда „ежегодно преди 1 септември държавите-членки да изпращат на Комисията... съобщение относно еволюцията на лозарския потенциал, което включва сведение за площите с лозови насаждения на територията“, както и „преди 1 декември... отчет за еволюцията на лозарския потенциал.“ |
| --- | --- |

(58)

Френските власти напомнят, че помощта за подобряването на сортовия състав на лозовите насаждения представлява инструмент нотифициран първоначално през 1993 г. (помощ No N 769/93), и въведен чрез фиш (FR/XXX/05.00/017) в последвалите инвентари на националните помощи. Що се отнася до годишния отчет, френските власти обясняват, че оспорваната отпратка към член 8 на Регламент (ЕИО) No 2741/89 може да се направи „в рамките на годишното съобщение от държавите-членки по силата на член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87“. Впрочем, член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87 предвижда „ежегодно преди 1 септември държавите-членки да изпращат на Комисията... съобщение относно еволюцията на лозарския потенциал, което включва сведение за площите с лозови насаждения на територията“, както и „преди 1 декември... отчет за еволюцията на лозарския потенциал.“

| (59) | Френските власти напомнят, че те ежегодно предават на Статистическото бюро на Европейските общности, съгласно член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87, сведение за площите с лозови насаждения, класирани по департамент и по тип произведено грозде (винено грозде, от което VQPRD, десертно грозде), както и сведение за изкореняването и засаждането на лозя, представено по същия начин на класиране по департамент и по тип произведено грозде. Френските власти са приложили копие от изпратените за кампанията 1997/1998 г. таблици. При това положение френските власти считат, че няма основание да бъдат упрекнати, че не са спазили задължениятав съответствие с Регламент (ЕИО) No 822/87. |
| --- | --- |

(59)

Френските власти напомнят, че те ежегодно предават на Статистическото бюро на Европейските общности, съгласно член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87, сведение за площите с лозови насаждения, класирани по департамент и по тип произведено грозде (винено грозде, от което VQPRD, десертно грозде), както и сведение за изкореняването и засаждането на лозя, представено по същия начин на класиране по департамент и по тип произведено грозде. Френските власти са приложили копие от изпратените за кампанията 1997/1998 г. таблици. При това положение френските власти считат, че няма основание да бъдат упрекнати, че не са спазили задължениятав съответствие с Регламент (ЕИО) No 822/87.

| (60) | За да се изработи точна и изчерпателна равносметка за помощта за конверсия „План Ривсалт“, следва, според френските власти, да се вземе предвид фактът, че площите с Мускат дьо Ривсалт са били изключени от добавката към помощта за обновяване, предвидена от плана. Те са се възползвали от помощта за обновяване изключително според ставкитеот националните таблици за пресмятане. Независимо от това, сумата от 85 милиона FRF, за която френските власти споменават в предишните си ноти, включва 31 милиона FRF национална помощ за обновяване на лозята, засадени с Мускат. |
| --- | --- |

(60)

За да се изработи точна и изчерпателна равносметка за помощта за конверсия „План Ривсалт“, следва, според френските власти, да се вземе предвид фактът, че площите с Мускат дьо Ривсалт са били изключени от добавката към помощта за обновяване, предвидена от плана. Те са се възползвали от помощта за обновяване изключително според ставкитеот националните таблици за пресмятане. Независимо от това, сумата от 85 милиона FRF, за която френските власти споменават в предишните си ноти, включва 31 милиона FRF национална помощ за обновяване на лозята, засадени с Мускат.

| (61) | Окончателната равносметка на помощта за конверсия, в рамките на Плана Ривсалт, за площите за регионални вина от един сорт грозде и за Кот дю Русийон вилаж, се изработва по следния начин:






  а) | В географския район, за който се отнася Планът Ривсалт, и за експлоатации, на площи за регионални вина от един сорт грозде и за Кот дю Русийон вилаж, 2 357 ха (875 производители) са се възползвали от националната помощ за обновяване на лозята в размер на 57,280 милиона FRF. |
| --- | --- | --- |

(61)

Окончателната равносметка на помощта за конверсия, в рамките на Плана Ривсалт, за площите за регионални вина от един сорт грозде и за Кот дю Русийон вилаж, се изработва по следния начин:

а)

В географския район, за който се отнася Планът Ривсалт, и за експлоатации, на площи за регионални вина от един сорт грозде и за Кот дю Русийон вилаж, 2 357 ха (875 производители) са се възползвали от националната помощ за обновяване на лозята в размер на 57,280 милиона FRF.

| б) | От тези 2 357 ха, 875 производители са се възползвали от „извънредно“ допълнение към националната помощ, свързано с Плана Ривсалт за 1 238 ха. Общата стойност на това допълнение възлиза на 8,006 милиона FRF и се добавя към 28,613 милиона FRF национална помощ за конверсия, получена за тези 1 238 ха. |
| --- | --- |

б)

От тези 2 357 ха, 875 производители са се възползвали от „извънредно“ допълнение към националната помощ, свързано с Плана Ривсалт за 1 238 ха. Общата стойност на това допълнение възлиза на 8,006 милиона FRF и се добавя към 28,613 милиона FRF национална помощ за конверсия, получена за тези 1 238 ха.

| в) | За тези 875 производители добавката, предвидена в плана, е била изплатена на следната база: 662 са получили 5 000 FRF/ха за 990 ха на обща стойност от 4,950 милиона FRF; 80 са получили 10 000 FRF/ха за 133 ха на обща стойност от 1,330 милиона FRF; и 133 са получили 15 000 FRF/ха за 115 ха на обща стойност от 1,726 милиона FRF. |
| --- | --- |

в)

За тези 875 производители добавката, предвидена в плана, е била изплатена на следната база: 662 са получили 5 000 FRF/ха за 990 ха на обща стойност от 4,950 милиона FRF; 80 са получили 10 000 FRF/ха за 133 ха на обща стойност от 1,330 милиона FRF; и 133 са получили 15 000 FRF/ха за 115 ха на обща стойност от 1,726 милиона FRF.

| (62) | Общо, в рамките на плана, е била изплатена сума от 36,623 милиона FRF за обновяване на лозя на площ от 1 238 ха и на 875 производители. |
| --- | --- |

(62)

Общо, в рамките на плана, е била изплатена сума от 36,623 милиона FRF за обновяване на лозя на площ от 1 238 ха и на 875 производители.

| (63) | Броят на случаите, надвишаващи 33 000 FRF/ха е 221, обхваща площ от 166 ха и възлиза на стойност от 0,883 милиона FRF. |
| --- | --- |

(63)

Броят на случаите, надвишаващи 33 000 FRF/ха е 221, обхваща площ от 166 ха и възлиза на стойност от 0,883 милиона FRF.

| (64) | Френските власти са изпратили списъка на използваните в конверсиите сортове, както и различните постановленияза определяне на годишните размери на помощта. |
| --- | --- |

(64)

Френските власти са изпратили списъка на използваните в конверсиите сортове, както и различните постановленияза определяне на годишните размери на помощта.

2.   ДЕЙНОСТИ ЗА НАСЪРЧАВАНЕ (РЕКЛАМНИ КАМПАНИИ) И ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА ВИНАТА С КНП

| (65) | Френските власти уточняват най-напред, че тези дейности не са възобновени след 31 декември 2000 г. |
| --- | --- |

(65)

Френските власти уточняват най-напред, че тези дейности не са възобновени след 31 декември 2000 г.

| (66) | Тъй като става дума за дейности за насърчаване, провеждани благодарение на приходите от задължителната доброволна вноска (ЗДВ), те са били от същото естество на тези, финансирани благодарение на продукта на парафискалната такса, нотифицирана и одобрена от Комисията (помощи No N 230/90 (11) и N 184/97). |
| --- | --- |

(66)

Тъй като става дума за дейности за насърчаване, провеждани благодарение на приходите от задължителната доброволна вноска (ЗДВ), те са били от същото естество на тези, финансирани благодарение на продукта на парафискалната такса, нотифицирана и одобрена от Комисията (помощи No N 230/90 (11) и N 184/97).

| (67) | Кредитите, получени от събирането на ЗДВ, следователно са позволили да се облекчат дейностите, провеждани благодарение на продукта от парафискалната такса. Оказало се е, всъщност, напълно необходимо да се наблегне върху промотирането на тези вина с оглед развитие на техния излаз на пазарите, като се има предвид пазарната ситуация, сериозно засегнала местното лозарско стопанство. |
| --- | --- |

(67)

Кредитите, получени от събирането на ЗДВ, следователно са позволили да се облекчат дейностите, провеждани благодарение на продукта от парафискалната такса. Оказало се е, всъщност, напълно необходимо да се наблегне върху промотирането на тези вина с оглед развитие на техния излаз на пазарите, като се има предвид пазарната ситуация, сериозно засегнала местното лозарско стопанство.

| (68) | В това отношение френските власти отбелязват че, що се касае до помощите за насърчаване, тяхното финансиране е разрешено до 100 %. Що се отнася до помощите за реклама, френските власти обръщат внимание, че се е касаело за кампании в полза на продуктите с КНП и финансирани от събирането на парафискални такси и доброволни вноски. |
| --- | --- |

(68)

В това отношение френските власти отбелязват че, що се касае до помощите за насърчаване, тяхното финансиране е разрешено до 100 %. Що се отнася до помощите за реклама, френските власти обръщат внимание, че се е касаело за кампании в полза на продуктите с КНП и финансирани от събирането на парафискални такси и доброволни вноски.

| (69) | В отговор на искането на Комисията френските власти са изпратили мостри от изготвените рекламни материали. |
| --- | --- |

(69)

В отговор на искането на Комисията френските власти са изпратили мостри от изготвените рекламни материали.

3.   ЗАБЕЛЕЖКИ, ОТНАСЯЩИ СЕ ДО СЪОБРЪЖЕНИЯТА НА ТРЕТИ СТРАНИ

| (70) | С писмо от 10 септември 2004 г. френските власти са отговорили на забележките, депозирани от трети страни. Те обясняват, че в тях се прави намек за факта, че били отклонявани помощи от тяхното първоначално предназначение с оглед единствено да се облагодетелствува конкурентна компания на трети заинтересовани страни. Френските власти изразиха неодобрението си по отношение на такива твърдения, които биха поставили пряко под съмнение безупречнотофункциониране на различните засегнати администрации и следователно приканиха Комисията да не взема под внимание такива аргументи. |
| --- | --- |

(70)

С писмо от 10 септември 2004 г. френските власти са отговорили на забележките, депозирани от трети страни. Те обясняват, че в тях се прави намек за факта, че били отклонявани помощи от тяхното първоначално предназначение с оглед единствено да се облагодетелствува конкурентна компания на трети заинтересовани страни. Френските власти изразиха неодобрението си по отношение на такива твърдения, които биха поставили пряко под съмнение безупречнотофункциониране на различните засегнати администрации и следователно приканиха Комисията да не взема под внимание такива аргументи.

V.   ПРЕЦЕНКА

1.   ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА

| (71) | Съгласно член 87, параграф 1 от Договора, „освен дерогации, предвиждани от [упоменатия] Договор, са несъвместими с общия пазар, до степен, в която те засягат обмена между държавите-членки, помощите, отпуснати от държавите или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, които компрометират или съществува опасност да компрометират конкуренцията чрез облагодетелствуване на някои предприятия или някои производства.“ |
| --- | --- |

(71)

Съгласно член 87, параграф 1 от Договора, „освен дерогации, предвиждани от [упоменатия] Договор, са несъвместими с общия пазар, до степен, в която те засягат обмена между държавите-членки, помощите, отпуснати от държавите или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, които компрометират или съществува опасност да компрометират конкуренцията чрез облагодетелствуване на някои предприятия или някои производства.“

| (72) | Член 76 отРрегламент (ЕИО) No 822/87, относно прилагане на отпуснатите помощи, предвижда че, освен ако не е предвидено друговв съответния регламент, членове 92, 93 и 94 от Договора (нови членове 87, 88 и 89) са били приложими към производството и търговията с лозарски продукти. |
| --- | --- |

(72)

Член 76 отРрегламент (ЕИО) No 822/87, относно прилагане на отпуснатите помощи, предвижда че, освен ако не е предвидено друговв съответния регламент, членове 92, 93 и 94 от Договора (нови членове 87, 88 и 89) са били приложими към производството и търговията с лозарски продукти.

1.1.   НАЛИЧИЕ НА СЕЛЕКТИВНО ПРЕДИМСТВО, ФИНАНСИРАНО С ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ

| (73) | За помощи се считат интервенциите, които могат, под каквато и да е форма, да облагодетелствуват директно или индиректно предприятия, или които следва да се считат за икономическо предимство, което предприятието бенефициер не би получило при нормални условия на пазара. |
| --- | --- |

(73)

За помощи се считат интервенциите, които могат, под каквато и да е форма, да облагодетелствуват директно или индиректно предприятия, или които следва да се считат за икономическо предимство, което предприятието бенефициер не би получило при нормални условия на пазара.

| (74) | Що се отнася до естеството на вноските в случая, Комисията отбелязва, че същите са се нуждаели от приемане на акт на публичната власт, за да постигнат цялостния си ефект, и че така произведените ресурси са послужили за инструмент за осъществяването на политика, подкрепяна от държавата. Освен това, не е установено, че бенефициерите на помощите винаги са задължените по таксите в дадения случай. По тези причини те не отговарят на критериите, предложени от Съда в неговата юриспруденция, за да се избегне въздействието по силата на член 87, параграф 1 от Договора (12). Поради този факт, Комисията счита, че в случая се касае за парафискални такси, тоест за публични ресурси. |
| --- | --- |

(74)

Що се отнася до естеството на вноските в случая, Комисията отбелязва, че същите са се нуждаели от приемане на акт на публичната власт, за да постигнат цялостния си ефект, и че така произведените ресурси са послужили за инструмент за осъществяването на политика, подкрепяна от държавата. Освен това, не е установено, че бенефициерите на помощите винаги са задължените по таксите в дадения случай. По тези причини те не отговарят на критериите, предложени от Съда в неговата юриспруденция, за да се избегне въздействието по силата на член 87, параграф 1 от Договора (12). Поради този факт, Комисията счита, че в случая се касае за парафискални такси, тоест за публични ресурси.

| (75) | Освен това, съгласно юриспруденцията на Съда, за помощи се считат интервенциите, които олекотяват, под различни форми, тежестите, които обременяват нормално бюджета на едно предприятие, и които по този начин, без да бъдат субсидии в стриктния смисъл на думата, са от същото естество и имат идентичен ефект (13). |
| --- | --- |

(75)

Освен това, съгласно юриспруденцията на Съда, за помощи се считат интервенциите, които олекотяват, под различни форми, тежестите, които обременяват нормално бюджета на едно предприятие, и които по този начин, без да бъдат субсидии в стриктния смисъл на думата, са от същото естество и имат идентичен ефект (13).

| (76) | Що се отнася до съществуването, и дори до естеството на помощта, същата следва да се установи на нивото на потенциалните бенефициери на Плана Ривсалт, както и на междупрофесионалните вноски за насърчаване и експлоатация на някои КНП и на тяхното финансиране. В случая, предоставената подкрепа е облагодетелствувала някои предприятия в този смисъл, че помощта е била предоставена само на производителите на вина с КНП от някои определени райони. |
| --- | --- |

(76)

Що се отнася до съществуването, и дори до естеството на помощта, същата следва да се установи на нивото на потенциалните бенефициери на Плана Ривсалт, както и на междупрофесионалните вноски за насърчаване и експлоатация на някои КНП и на тяхното финансиране. В случая, предоставената подкрепа е облагодетелствувала някои предприятия в този смисъл, че помощта е била предоставена само на производителите на вина с КНП от някои определени райони.

1.2.   ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ ОБМЕНА

| (77) | За да се установи дали помощта попада в обхвата на действие на член 87, параграф 1 от Договора, следва накрая да се определи дали тя е в състояние на засегне обмена между държави-членки. |
| --- | --- |

(77)

За да се установи дали помощта попада в обхвата на действие на член 87, параграф 1 от Договора, следва накрая да се определи дали тя е в състояние на засегне обмена между държави-членки.

| (78) | Съдът установи, че когато предимство, предоставено от една държава-членка усилва позицията на една категория предприятия по отношение на други конкурентни предприятия в обмена вътре в Общността, последните следва да се считат за повлияни от това предимство (14). |
| --- | --- |

(78)

Съдът установи, че когато предимство, предоставено от една държава-членка усилва позицията на една категория предприятия по отношение на други конкурентни предприятия в обмена вътре в Общността, последните следва да се считат за повлияни от това предимство (14).

| (79) | Фактът, че съществува обмен между държави-членки във лозаро-винарския сектор изглежда добре показан от съществуването на ООП в сектора. |
| --- | --- |

(79)

Фактът, че съществува обмен между държави-членки във лозаро-винарския сектор изглежда добре показан от съществуването на ООП в сектора.

| (80) | Следващата таблица посочва катопример, нивото на търговския обмен на лозарски продукти между Франция и останалите държави-членки по време на двете последни години на споменатите конверсии във Франция. | Вино |
| --- | --- | --- |
| 1999/2000 г. | Общността в състав към 30.4.2004 г. | Франция |
| Използваема продукция | 168 076 000 хл | 54 271 000 хл |
| Износ към Общността в състав към 30.4.2004 г. | — | 15 500 000 хл |
| Внос от Общността в състав към 30.4.2004 г. | — | 5 700 000 хл |

(80)

Следващата таблица посочва катопример, нивото на търговския обмен на лозарски продукти между Франция и останалите държави-членки по време на двете последни години на споменатите конверсии във Франция.

Вино

1999/2000 г.

Общността в състав към 30.4.2004 г.

Франция

Използваема продукция

168 076 000 хл

54 271 000 хл

Износ към Общността в състав към 30.4.2004 г.

—

15 500 000 хл

Внос от Общността в състав към 30.4.2004 г.

—

5 700 000 хл

| (81) | Следователно отпуснатите помощи са в състояние да повлияят на обмена между държави-членки и да компрометират или да създават опасност за компрометиране на конкуренцията дотолкова, доколкото те облагодетелствуват някои национални лозарски производства в ущърб на производството на други държави-членки. Всъщност, лозарският сектор е изключително отворен към конкуренцията на ниво Общност, и следователно, много чувствителен към всяка мярка в полза на производството на една или друга държава-членка. |
| --- | --- |

(81)

Следователно отпуснатите помощи са в състояние да повлияят на обмена между държави-членки и да компрометират или да създават опасност за компрометиране на конкуренцията дотолкова, доколкото те облагодетелствуват някои национални лозарски производства в ущърб на производството на други държави-членки. Всъщност, лозарският сектор е изключително отворен към конкуренцията на ниво Общност, и следователно, много чувствителен към всяка мярка в полза на производството на една или друга държава-членка.

1.3.   ЗАКЛЮЧЕНИЯ ОТНОСНО ХАРАКТЕРА НА „ПОМОЩ“ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА

| (82) | Комисията счита, в светлината на горните пояснения, че мерките в полза на предприятия, производители на вина с КНП, работещи в някои определени райони, представляват предимство, финансирано от публични ресурси, което им е предоставено и от което не могат да се възползуват други оператори, което компрометира или съществува опасност да компрометира конкуренцията чрез облагодетелствуване на известни предприятия и известни производства, от момента, в който е в състояние да повлияе на търговията между държави-членки. Мярката следователно представлява помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(82)

Комисията счита, в светлината на горните пояснения, че мерките в полза на предприятия, производители на вина с КНП, работещи в някои определени райони, представляват предимство, финансирано от публични ресурси, което им е предоставено и от което не могат да се възползуват други оператори, което компрометира или съществува опасност да компрометира конкуренцията чрез облагодетелствуване на известни предприятия и известни производства, от момента, в който е в състояние да повлияе на търговията между държави-членки. Мярката следователно представлява помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора.

2.   ПРОВЕРКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА НА ПОМОЩИТЕ

| (83) | Член 87 от Договора въпреки всичко допуска и изключения от общия принцип на несъвместимост на държавните помощи с Договора, независимо че някои от тях не са явно приложими към случая, а именно тези в параграф 2 на упоменатия член. Френските власти не са ги привели. |
| --- | --- |

(83)

Член 87 от Договора въпреки всичко допуска и изключения от общия принцип на несъвместимост на държавните помощи с Договора, независимо че някои от тях не са явно приложими към случая, а именно тези в параграф 2 на упоменатия член. Френските власти не са ги привели.

| (84) | Що се отнася до предвидените в член 87, параграф 3 от Договора дерогациите, те следва да се интерпретират стриктно при проверката на всяка програма за помощ с регионална или секторна крайна цел или на всеки индивидуален случай на приложение на режими на общи помощи. Те именно могат да се отпускат само в случай, че Комисията би могла да установи, че помощта е необходима за осъществяване на една от въпросните цели. Разрешението за възползване от упоменатите дерогации за помощи, които не включват такава взаимно компенсираща част, би се свело до това да се позволи да бъде засегнат обменът между държави-членки и до неоправдани изкривявания на конкуренцията по отношение на интереса на Общността, и, корелативно, на неоправдани предимства за оператори от някои държави-членки. |
| --- | --- |

(84)

Що се отнася до предвидените в член 87, параграф 3 от Договора дерогациите, те следва да се интерпретират стриктно при проверката на всяка програма за помощ с регионална или секторна крайна цел или на всеки индивидуален случай на приложение на режими на общи помощи. Те именно могат да се отпускат само в случай, че Комисията би могла да установи, че помощта е необходима за осъществяване на една от въпросните цели. Разрешението за възползване от упоменатите дерогации за помощи, които не включват такава взаимно компенсираща част, би се свело до това да се позволи да бъде засегнат обменът между държави-членки и до неоправдани изкривявания на конкуренцията по отношение на интереса на Общността, и, корелативно, на неоправдани предимства за оператори от някои държави-членки.

| (85) | Комисията счита, че въпросните помощи не са предназначени за подпомагане на стопанското развитие на район, в който нивото на живот е анормално ниско, или където е налице сериозна незаетост съгласно член 87, параграф 3, точка а) от Договора. Те не са насочени и към насърчаване на реализация на важен проект от общоевропейски интерес, или към преодоляване на тежко смущение на икономиката на държавата-членка, съгласно член 87, параграф 3, точка б) от Договора. Помощите не са насочени и към насърчаване на културата или запазването на културното наследство, съгласно член 87, параграф 3, точка г) от Договора. |
| --- | --- |

(85)

Комисията счита, че въпросните помощи не са предназначени за подпомагане на стопанското развитие на район, в който нивото на живот е анормално ниско, или където е налице сериозна незаетост съгласно член 87, параграф 3, точка а) от Договора. Те не са насочени и към насърчаване на реализация на важен проект от общоевропейски интерес, или към преодоляване на тежко смущение на икономиката на държавата-членка, съгласно член 87, параграф 3, точка б) от Договора. Помощите не са насочени и към насърчаване на културата или запазването на културното наследство, съгласно член 87, параграф 3, точка г) от Договора.

| (86) | Член 87, параграф 3, точка в) от Договора предвижда, че за съвместими с общия пазар могат да се считат помощите, насочени към улесняване развитието на някои дейности или на някои икономически райони, когато те не променят условията на обмен в степен, която да противоречи на общия интерес. За да може да се ползват от дерогацията, предвидена в споменатата точка, помощите следва да допринасят за развитието на въпросния сектор. |
| --- | --- |

(86)

Член 87, параграф 3, точка в) от Договора предвижда, че за съвместими с общия пазар могат да се считат помощите, насочени към улесняване развитието на някои дейности или на някои икономически райони, когато те не променят условията на обмен в степен, която да противоречи на общия интерес. За да може да се ползват от дерогацията, предвидена в споменатата точка, помощите следва да допринасят за развитието на въпросния сектор.

2.1.   НЕЗАКОННОСТ НА ПОМОЩИТЕ

| (87) | Комисията констатира, че френските власти не са оповестили на Комисията инструментите, въвеждащи помощите по случая, както го изисква член 88, параграф 3 от Договора. Член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999 дефинира незаконната помощ като нова помощ, приведена в изпълнение на член 88, параграф 3 от Договора. Задължението за нотифициране на държавните помощи е залегнало в член 1, точка в) от Регламент (CE) No 659/1999 (15). |
| --- | --- |

(87)

Комисията констатира, че френските власти не са оповестили на Комисията инструментите, въвеждащи помощите по случая, както го изисква член 88, параграф 3 от Договора. Член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999 дефинира незаконната помощ като нова помощ, приведена в изпълнение на член 88, параграф 3 от Договора. Задължението за нотифициране на държавните помощи е залегнало в член 1, точка в) от Регламент (CE) No 659/1999 (15).

| (88) | Като се има предвид, че приведените в изпълнение от Франция мерки съдържат елементи на държавна помощ, оттук следва, че се касае за нови помощи, ненотифицирани на Комисията и, поради този факт, незаконни по смисъла на Договора. |
| --- | --- |

(88)

Като се има предвид, че приведените в изпълнение от Франция мерки съдържат елементи на държавна помощ, оттук следва, че се касае за нови помощи, ненотифицирани на Комисията и, поради този факт, незаконни по смисъла на Договора.

2.2.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА НАСОКИТЕ, ПРИЛОЖИМИ КЪМ НЕНОТИФИЦИРАНИТЕ МЕРКИ

| (89) | Според точка 23.3 от селскостопанските насоки и съобщението на Комисията относно определянето на правилата за оценка на незаконните държавни помощи (16), всяка незаконна помощ по смисъла на член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999 следва да се преценява съгласно правилата и насоките, които са в сила в момента на отпускане на помощта. |
| --- | --- |

(89)

Според точка 23.3 от селскостопанските насоки и съобщението на Комисията относно определянето на правилата за оценка на незаконните държавни помощи (16), всяка незаконна помощ по смисъла на член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999 следва да се преценява съгласно правилата и насоките, които са в сила в момента на отпускане на помощта.

| (90) | Селскостопанските насоки се прилагат от 1 януари 2000 г. От този момент нататък, всяка помощ, отпусната след тази дата, следва да се разглежда в светлината на споменатите насоки. И обратно, всяка помощ, отпусната преди тази дата, следва, в съответния случай, да се преценява в светлината на разпоредбите и практиката, приложима преди 1 януари 2000 г. |
| --- | --- |

(90)

Селскостопанските насоки се прилагат от 1 януари 2000 г. От този момент нататък, всяка помощ, отпусната след тази дата, следва да се разглежда в светлината на споменатите насоки. И обратно, всяка помощ, отпусната преди тази дата, следва, в съответния случай, да се преценява в светлината на разпоредбите и практиката, приложима преди 1 януари 2000 г.

| (91) | Точка 3.2 от селскостопанските насоки предвижда, че, дори ако членове 87, 88 и 89 от Договора са напълно приложими към секторите в обсега на ООП, тяхното приложение все пак продължава да се подчинява на разпоредбите, установени от съответните регламенти. С други думи, прибягването от страна на държава-членка към разпоредбите на членове 87, 88 и 89 от Договора не може да стои преди прилагането на разпоредбите на регламента, управляващ въпросната ООП (17). Комисията следва също така да разгледа дали една помощ няма да бъде в противоречиес доброто функциониране на съответните пазари и няма да бъде несъвместима с общия пазар от този момент нататък. |
| --- | --- |

(91)

Точка 3.2 от селскостопанските насоки предвижда, че, дори ако членове 87, 88 и 89 от Договора са напълно приложими към секторите в обсега на ООП, тяхното приложение все пак продължава да се подчинява на разпоредбите, установени от съответните регламенти. С други думи, прибягването от страна на държава-членка към разпоредбите на членове 87, 88 и 89 от Договора не може да стои преди прилагането на разпоредбите на регламента, управляващ въпросната ООП (17). Комисията следва също така да разгледа дали една помощ няма да бъде в противоречиес доброто функциониране на съответните пазари и няма да бъде несъвместима с общия пазар от този момент нататък.

| (92) | Що се отнася до помощите, предвидени от Плана Ривсалт, същите са били отпуснати между l януари 1997 г. и 31 юли 2000 г., тоест преди влизането в сила, на 1 август 2000 г., на Регламент (CE) No 1493/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно общата организация на лозаро-винарския пазар. Тъй като се касае за мерки от приложното поле на лозаро-винарската ООП, те следва да се разглеждат в светлината на законодателството, което е било в сила по това време, тоест на Регламент (ЕИО) No 822/87. |
| --- | --- |

(92)

Що се отнася до помощите, предвидени от Плана Ривсалт, същите са били отпуснати между l януари 1997 г. и 31 юли 2000 г., тоест преди влизането в сила, на 1 август 2000 г., на Регламент (CE) No 1493/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно общата организация на лозаро-винарския пазар. Тъй като се касае за мерки от приложното поле на лозаро-винарската ООП, те следва да се разглеждат в светлината на законодателството, което е било в сила по това време, тоест на Регламент (ЕИО) No 822/87.

| (93) | Що се отнася до помощите за насърчаване, въведени за някои вина с КНП, които, според френските власти, не са били възобновени след 31 декември 2000 г., съвместимостта на отпуснатите помощи следва да се проверява в светлината на насоките, приложими към държавните помощи за реклама на продуктите, отнасящи се до Приложение I на Договора на ЕО и на някои продукти, които не се отнасят до Приложение I (18), чиято точка 70 предвижда всяка незаконна помощ по смисъла на член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999 да се преценява съгласно правилата и насоките, приложими в момента, в който се отпуска помощта. |
| --- | --- |

(93)

Що се отнася до помощите за насърчаване, въведени за някои вина с КНП, които, според френските власти, не са били възобновени след 31 декември 2000 г., съвместимостта на отпуснатите помощи следва да се проверява в светлината на насоките, приложими към държавните помощи за реклама на продуктите, отнасящи се до Приложение I на Договора на ЕО и на някои продукти, които не се отнасят до Приложение I (18), чиято точка 70 предвижда всяка незаконна помощ по смисъла на член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999 да се преценява съгласно правилата и насоките, приложими в момента, в който се отпуска помощта.

| (94) | Що се отнася до държавните помощи, финансирани посредством парафискална такса, дейностите, финансирани от помощите, както и начините на финансиране на самите помощи следва да бъдат предмет на проверка от Комисията. |
| --- | --- |

(94)

Що се отнася до държавните помощи, финансирани посредством парафискална такса, дейностите, финансирани от помощите, както и начините на финансиране на самите помощи следва да бъдат предмет на проверка от Комисията.

2.3.   АНАЛИЗ В СВЕТЛИНАТА НА ПРИЛОЖИМИТЕ РАЗПОРЕДБИ

2.3.1.   Помощи

2.3.1.1.   Премия за замразяване

| (95) | Премията за замразяване е била финансирана от междупрофесионална вноска, която публичните власти са направили задължителна за лозарската конверсия. Премията е имала за цел да обезщети производителите за загубите на доходи, предизвикани от ангажимента им да не претендират повече за КНП „Ривсалт“ и да преориентират производството си към трапезни и регионални вина. |
| --- | --- |

(95)

Премията за замразяване е била финансирана от междупрофесионална вноска, която публичните власти са направили задължителна за лозарската конверсия. Премията е имала за цел да обезщети производителите за загубите на доходи, предизвикани от ангажимента им да не претендират повече за КНП „Ривсалт“ и да преориентират производството си към трапезни и регионални вина.

| (96) | Впрочем, такива премии за замразяване, каквито се предвиждат от френския инструмент за помощ, не са били предвидени от ООП и, по-конкретно, от Регламент (ЕИО) No 456/80. Този регламент предвиждаше единствено премия за временно или окончателно изоставяне на производството, платима тогава, когато производител решава да допринесе за намаляването на лозарския потенциал на Общността посредством, именно, изкореняването на лозя. |
| --- | --- |

(96)

Впрочем, такива премии за замразяване, каквито се предвиждат от френския инструмент за помощ, не са били предвидени от ООП и, по-конкретно, от Регламент (ЕИО) No 456/80. Този регламент предвиждаше единствено премия за временно или окончателно изоставяне на производството, платима тогава, когато производител решава да допринесе за намаляването на лозарския потенциал на Общността посредством, именно, изкореняването на лозя.

| (97) | Комисията констатира, че френската мярка не е имала за предмет намаляването на производството на вино, а само отказването от КНП Ривсалт. Поради този факт, тъй като не е настъпило никакво намаляване на лозарски потенциал и от премията не е била финансирана никаква дейност на изоставяне, мярката не е в приложното поле на предишната лозаро-винарска ООП. |
| --- | --- |

(97)

Комисията констатира, че френската мярка не е имала за предмет намаляването на производството на вино, а само отказването от КНП Ривсалт. Поради този факт, тъй като не е настъпило никакво намаляване на лозарски потенциал и от премията не е била финансирана никаква дейност на изоставяне, мярката не е в приложното поле на предишната лозаро-винарска ООП.

| (98) | Въпреки че приложението на Регламент (ЕИО) No 456/80 изглежда изключено поради факта на отсъствието на изоставяне на производството, мярката следва да се разглежда в светлината на други хоризонтални разпоредби във връзка с държавните помощи. Всъщност, член 17 от Регламент (ЕИО) No 456/80 уточняваше, че разпоредбите на упоменатия регламент не са поставяли пречка пред отпускането на помощи, предвидени от националните правилници и насочени към постигане на цели, аналогични на преследваните от този регламент, при условие че са спазени членове 92, 93 и 94 от Договора (нови членове 87, 88 и 89). |
| --- | --- |

(98)

Въпреки че приложението на Регламент (ЕИО) No 456/80 изглежда изключено поради факта на отсъствието на изоставяне на производството, мярката следва да се разглежда в светлината на други хоризонтални разпоредби във връзка с държавните помощи. Всъщност, член 17 от Регламент (ЕИО) No 456/80 уточняваше, че разпоредбите на упоменатия регламент не са поставяли пречка пред отпускането на помощи, предвидени от националните правилници и насочени към постигане на цели, аналогични на преследваните от този регламент, при условие че са спазени членове 92, 93 и 94 от Договора (нови членове 87, 88 и 89).

| (99) | Мярката по случая не е предвиждала изоставяне на производството. Следователно тя не може да се съпостави с мярка, насочена към постигане на цели, аналогични на преследваните от Регламент (ЕИО) No 456/80, или, по-конкретно, до намаляване на лозарския потенциал. |
| --- | --- |

(99)

Мярката по случая не е предвиждала изоставяне на производството. Следователно тя не може да се съпостави с мярка, насочена към постигане на цели, аналогични на преследваните от Регламент (ЕИО) No 456/80, или, по-конкретно, до намаляване на лозарския потенциал.

| (100) | Самите френски власти обясниха, че мярката не е преследвала цел от намаляване на лозарския потенциал, тъй като ангажиментът на бенефициерите се е състоял в това да реализират на пазара продукцията от замразените парцели като трапезни или регионални вина, а не като вина с КНП. |
| --- | --- |

(100)

Самите френски власти обясниха, че мярката не е преследвала цел от намаляване на лозарския потенциал, тъй като ангажиментът на бенефициерите се е състоял в това да реализират на пазара продукцията от замразените парцели като трапезни или регионални вина, а не като вина с КНП.

| (101) | Френските власти уточняват, че премията е имала за цел да обезпечи на бенефициерите компенсация за ангажимента им да не реализират на пазара вина с КНП от продукцията на замразените парцели. Така, според тези власти, тя не е довела до допълнителни доходи за бенефициерите, а само до компенсация на пропусната печалба. Поради това тази премия не би могла да бъде съпоставенас помощта за експлоатация, която би представлявала неправомерно облекчение за ликвидността на едно предприятие. |
| --- | --- |

(101)

Френските власти уточняват, че премията е имала за цел да обезпечи на бенефициерите компенсация за ангажимента им да не реализират на пазара вина с КНП от продукцията на замразените парцели. Така, според тези власти, тя не е довела до допълнителни доходи за бенефициерите, а само до компенсация на пропусната печалба. Поради това тази премия не би могла да бъде съпоставенас помощта за експлоатация, която би представлявала неправомерно облекчение за ликвидността на едно предприятие.

| (102) | Впрочем, противно на това, което френските власти заявяват, Комисията е на мнение, че националната помощ е имала за цел да облекчи финансово производителите, решили, в качеството им на предприемачи, да се ангажират свободно в една чисто търговска стъпка, като разходите, произлезли от това са представлявали разходи, свързани с упражняването на стопанска дейност. Всъщност, компенсацията от държавата за пропусната печалба, приета свободно от стопанските оператори, представлява публична помощ за облекчаване на икономическите последици от една такава стъпка. |
| --- | --- |

(102)

Впрочем, противно на това, което френските власти заявяват, Комисията е на мнение, че националната помощ е имала за цел да облекчи финансово производителите, решили, в качеството им на предприемачи, да се ангажират свободно в една чисто търговска стъпка, като разходите, произлезли от това са представлявали разходи, свързани с упражняването на стопанска дейност. Всъщност, компенсацията от държавата за пропусната печалба, приета свободно от стопанските оператори, представлява публична помощ за облекчаване на икономическите последици от една такава стъпка.

| (103) | Съгласно постоянно прилаганата практика на Комисията преди приемането на селскостопанските насоки на 1 януари 2000 г. и съгласно юриспруденцията на Съда (19), помощите за експлоатация са тези, които имат за цел да освободят едно предприятие от разходите, които то поема нормално в рамките на текущото си управление или обичайните си дейности. Съдът напомня, че е постоянна практика в юриспруденцията помощите за експлоатация да не се приемат в никакъв случай за съвместими с общия пазар, в приложение на член 87, параграф 3, точка в) от Договора, доколкото те носят риска, дори само от естество си, да променят условията на обмен в противоречие с общия интерес. |
| --- | --- |

(103)

Съгласно постоянно прилаганата практика на Комисията преди приемането на селскостопанските насоки на 1 януари 2000 г. и съгласно юриспруденцията на Съда (19), помощите за експлоатация са тези, които имат за цел да освободят едно предприятие от разходите, които то поема нормално в рамките на текущото си управление или обичайните си дейности. Съдът напомня, че е постоянна практика в юриспруденцията помощите за експлоатация да не се приемат в никакъв случай за съвместими с общия пазар, в приложение на член 87, параграф 3, точка в) от Договора, доколкото те носят риска, дори само от естество си, да променят условията на обмен в противоречие с общия интерес.

| (104) | Тази идея е подета и в точка 3.5 от селскостопанските насоки, предвиждаща едностранните държавни помощи, насочени просто към подобряване на финансовото състояние на производителите, но не допринасящи по никакъв начин за развитието на сектора, и именно, тези, които се отпускат единствено на базата на цената, количеството, единица производство или на единица средства за производство, да се съпоставят с помощи за експлоатация, несъвместими с общия пазар. Упоменатата точка 3.5 добавя, че тук се касае по същество за помощи, които са в състояние да попречат на механизмите, управляващи ООП. |
| --- | --- |

(104)

Тази идея е подета и в точка 3.5 от селскостопанските насоки, предвиждаща едностранните държавни помощи, насочени просто към подобряване на финансовото състояние на производителите, но не допринасящи по никакъв начин за развитието на сектора, и именно, тези, които се отпускат единствено на базата на цената, количеството, единица производство или на единица средства за производство, да се съпоставят с помощи за експлоатация, несъвместими с общия пазар. Упоменатата точка 3.5 добавя, че тук се касае по същество за помощи, които са в състояние да попречат на механизмите, управляващи ООП.

| (105) | Комисията отбелязва, че помощта е била отпусната на хектар годишно на базата на продължаване на производството и че следователно е била тясно свързана с количеството произведено вино. |
| --- | --- |

(105)

Комисията отбелязва, че помощта е била отпусната на хектар годишно на базата на продължаване на производството и че следователно е била тясно свързана с количеството произведено вино.

| (106) | По този начин Комисията счита, че премията за замразяване представлява помощ за експлоатация, която е в състояние да попречи на механизмите, управляващи лозаро-винарската ООП и че, по тази причина, същата е несъвместима с приложимите пазарни правила и правилата за конкуренция. |
| --- | --- |

(106)

По този начин Комисията счита, че премията за замразяване представлява помощ за експлоатация, която е в състояние да попречи на механизмите, управляващи лозаро-винарската ООП и че, по тази причина, същата е несъвместима с приложимите пазарни правила и правилата за конкуренция.

2.3.1.2.   Същност на помощта за конверсия

| (107) | Член 14 от Регламент (ЕИО) No 822/87 предвиждаше всяка национална помощ за лозови насаждения да бъде забранена след 1 септември 1988 г., с изключение на помощите, които отговорят на критерии, които следва именно да позволяват постигането на целта за намаляване на количеството на продукцията или подобряването на качеството без да водят до увеличаване на продукцията. |
| --- | --- |

(107)

Член 14 от Регламент (ЕИО) No 822/87 предвиждаше всяка национална помощ за лозови насаждения да бъде забранена след 1 септември 1988 г., с изключение на помощите, които отговорят на критерии, които следва именно да позволяват постигането на целта за намаляване на количеството на продукцията или подобряването на качеството без да водят до увеличаване на продукцията.

| (108) | Регламент (ЕИО) No 2741/89 определя критериите, въз основа на които се разглеждат проектите за национални помощи за засаждане на лозарски площи, допустими по членове 92, 93 и 94 от Договора (нови членове 87, 88 и 89). |
| --- | --- |

(108)

Регламент (ЕИО) No 2741/89 определя критериите, въз основа на които се разглеждат проектите за национални помощи за засаждане на лозарски площи, допустими по членове 92, 93 и 94 от Договора (нови членове 87, 88 и 89).

| (109) | Член 2 от упоменатия регламент предвижда проектите за национални помощи да показват по удовлетворителен начин спазването на целта, посочена в член 14, параграф 2, второ тире от Регламент (ЕИО) No 822/87, за намаляване количеството на продукцията или за подобряване на качеството, без това да води до увеличаване на продукцията. |
| --- | --- |

(109)

Член 2 от упоменатия регламент предвижда проектите за национални помощи да показват по удовлетворителен начин спазването на целта, посочена в член 14, параграф 2, второ тире от Регламент (ЕИО) No 822/87, за намаляване количеството на продукцията или за подобряване на качеството, без това да води до увеличаване на продукцията.

| (110) | Член 3 на упоменатия регламент предвижда засаждането да се извършва със сорт, който във въпросната област не се счита за такъв с повишена продуктивност, признат е за повишаващ качеството и е разрешен специфично от националните власти в рамките на въпросния проект за помощ. |
| --- | --- |

(110)

Член 3 на упоменатия регламент предвижда засаждането да се извършва със сорт, който във въпросната област не се счита за такъв с повишена продуктивност, признат е за повишаващ качеството и е разрешен специфично от националните власти в рамките на въпросния проект за помощ.

| (111) | Френските власти припомниха, че предават ежегодно на Статистическото бюро на Европейските общности, съгласно член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87, справка за площите, засадени с лозя, класирани по департамент и по тип произведено грозде (винено грозде, от което VQPRD, десертно грозде), както и справка за изкореняването на лозови насаждения, представено по същия начин на класиране по департамент и по тип произведено грозде. Френските власти са приложили копие от изпратените таблици за кампанията 1997/1998 г. |
| --- | --- |

(111)

Френските власти припомниха, че предават ежегодно на Статистическото бюро на Европейските общности, съгласно член 9 от Регламент (ЕИО) No 822/87, справка за площите, засадени с лозя, класирани по департамент и по тип произведено грозде (винено грозде, от което VQPRD, десертно грозде), както и справка за изкореняването на лозови насаждения, представено по същия начин на класиране по департамент и по тип произведено грозде. Френските власти са приложили копие от изпратените таблици за кампанията 1997/1998 г.

| (112) | Комисията всъщност е получила, от страна на френските власти, сведения относно използваните в конверсиите сортове, които ѝ позволяват да установи спазването на условията, приведени в съображения от 107 до 110. Тези сведения вече позволиха на Комисията да констатира, че същите сортове са отговаряли на характеристиките, изисквани от регламентацията на Общността, приложима в момента на отпускането на помощите. |
| --- | --- |

(112)

Комисията всъщност е получила, от страна на френските власти, сведения относно използваните в конверсиите сортове, които ѝ позволяват да установи спазването на условията, приведени в съображения от 107 до 110. Тези сведения вече позволиха на Комисията да констатира, че същите сортове са отговаряли на характеристиките, изисквани от регламентацията на Общността, приложима в момента на отпускането на помощите.

| (113) | Член 5 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвиждаше размерът на помощта, отпусната на хектар лозови насаждения да не може да надвишава 30 % от реалните разходи за изкореняване и засаждане. Разходите, които следва да се вземат предвид при отпускането на помощта, са могли да бъдат определени чрез договаряне във всеки регион, а именно във функция от геоморфологичните характеристики. |
| --- | --- |

(113)

Член 5 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвиждаше размерът на помощта, отпусната на хектар лозови насаждения да не може да надвишава 30 % от реалните разходи за изкореняване и засаждане. Разходите, които следва да се вземат предвид при отпускането на помощта, са могли да бъдат определени чрез договаряне във всеки регион, а именно във функция от геоморфологичните характеристики.

| (114) | Съгласно първите сведения, предоставени от френските власти въз основа на общия размер на финансиранията, участието на публичните власти е възлизало на 29,11 % от разходите за действително осъществената конверсия. Така френските власти заключават, че общия размер на помощта не е надвишила тавана от 30 %, предвиждан от законодателството на Общността. |
| --- | --- |

(114)

Съгласно първите сведения, предоставени от френските власти въз основа на общия размер на финансиранията, участието на публичните власти е възлизало на 29,11 % от разходите за действително осъществената конверсия. Така френските власти заключават, че общия размер на помощта не е надвишила тавана от 30 %, предвиждан от законодателството на Общността.

| (115) | Член 5 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвиждаше същественият елемент при изчисляването на разходите за конверсия да е този на действително отпуснатата помощ на хектар лозови насаждения. Тази логика изключва глобалните изчисления на ниво извършване на конверсия, взето в своята съвкупност, и вследствие на това, изчисленията, базирани на средната стойност за хектар от общите разходи. |
| --- | --- |

(115)

Член 5 от Регламент (ЕИО) No 2741/89 предвиждаше същественият елемент при изчисляването на разходите за конверсия да е този на действително отпуснатата помощ на хектар лозови насаждения. Тази логика изключва глобалните изчисления на ниво извършване на конверсия, взето в своята съвкупност, и вследствие на това, изчисленията, базирани на средната стойност за хектар от общите разходи.

| (116) | Комисията счита, имайки предвид разходите на хектар, предоставени в аванс от френските власти (110 000 FRF/ха), че помощите, отпуснати по случая, би следвало да са с таван съответно 33 000 FRF/ха и 30 % от реалните разходи, поети от производителите на индивидуално ниво. |
| --- | --- |

(116)

Комисията счита, имайки предвид разходите на хектар, предоставени в аванс от френските власти (110 000 FRF/ха), че помощите, отпуснати по случая, би следвало да са с таван съответно 33 000 FRF/ха и 30 % от реалните разходи, поети от производителите на индивидуално ниво.

| (117) | Новите сведения, предоставени от френските власти поясняват че, като цяло, в рамките на плана, е била изплатена сума от 36,623 милиона FRF за обновяване на лозята на площ от 1 238 ха и на 875 производители. Броят на случаите, надвишаващи 33 000 FRF/ха е бил 221 за площ от 166 ха в размер на 883 000 FRF. |
| --- | --- |

(117)

Новите сведения, предоставени от френските власти поясняват че, като цяло, в рамките на плана, е била изплатена сума от 36,623 милиона FRF за обновяване на лозята на площ от 1 238 ха и на 875 производители. Броят на случаите, надвишаващи 33 000 FRF/ха е бил 221 за площ от 166 ха в размер на 883 000 FRF.

| (118) | Комисията заключава, че всяко превишаване на 30 % от реалните разходи и/или на тавана от 33 000 FRF/ха, в индивидуалните случаи, представлява държавна помощ, несъвместима с приложимите правила. |
| --- | --- |

(118)

Комисията заключава, че всяко превишаване на 30 % от реалните разходи и/или на тавана от 33 000 FRF/ха, в индивидуалните случаи, представлява държавна помощ, несъвместима с приложимите правила.

2.3.1.3.   Помощи за насърчаване (рекламни кампании) и експлоатация на въпросните КНП

| (119) | Комисията одобри накрая в рамките на държавна помощ No N 184/97 и за период до края на 2002 г., държавна помощ, финансирана от парафискална такса, за покриването, между другото, на мероприятия по насърчаване и експлоатация в полза на МККЛВ. Първоначалният инструмент беше одобрен от Комисията през 1990 г., в рамките на държавна помощ No N 230/90. Комисията тогава заключи, че помощите за колективно насърчаванес цел подобряването и консолидирането на марковия престиж на качествените ликьорни вина у потребителя и развитието на продажбите са били отпускани съгласно разпоредбите на рамката на националните помощи за реклама на селскостопанските продукти и за някои продукти, които не са обект на Приложение II от Договора на ЕИО, но с изключение на риболовните продукти (20), приложима към този тип помощи. Освен това, Комисията счете, че разходите, отнасящи се до административните разходи на МККЛВ, не следва да бъдат считани за помощи. |
| --- | --- |

(119)

Комисията одобри накрая в рамките на държавна помощ No N 184/97 и за период до края на 2002 г., държавна помощ, финансирана от парафискална такса, за покриването, между другото, на мероприятия по насърчаване и експлоатация в полза на МККЛВ. Първоначалният инструмент беше одобрен от Комисията през 1990 г., в рамките на държавна помощ No N 230/90. Комисията тогава заключи, че помощите за колективно насърчаванес цел подобряването и консолидирането на марковия престиж на качествените ликьорни вина у потребителя и развитието на продажбите са били отпускани съгласно разпоредбите на рамката на националните помощи за реклама на селскостопанските продукти и за някои продукти, които не са обект на Приложение II от Договора на ЕИО, но с изключение на риболовните продукти (20), приложима към този тип помощи. Освен това, Комисията счете, че разходите, отнасящи се до административните разходи на МККЛВ, не следва да бъдат считани за помощи.

| (120) | Комисията счита, че разрешението, дадено в рамките на държавна помощ No N 184/97, не представлява мълчаливо разрешение за каквито и да било модификации, и дори за всяка друга мярка, като тази по случая, която би се добавила към помощта, разрешена по-рано. |
| --- | --- |

(120)

Комисията счита, че разрешението, дадено в рамките на държавна помощ No N 184/97, не представлява мълчаливо разрешение за каквито и да било модификации, и дори за всяка друга мярка, като тази по случая, която би се добавила към помощта, разрешена по-рано.

| (121) | Впрочем, френските власти потвърдиха, че дейностите по насърчаване, проведени благодарение на приходите от ЗДВ (задължителна доброволна вноска) са били от същото естество като тези финансирани благодарение на продукта на парафискалната такса, нотифицирана и одобрена от Комисията. Според френските власти следователно, става дума само за увеличаване на общия бюджет на мярката. |
| --- | --- |

(121)

Впрочем, френските власти потвърдиха, че дейностите по насърчаване, проведени благодарение на приходите от ЗДВ (задължителна доброволна вноска) са били от същото естество като тези финансирани благодарение на продукта на парафискалната такса, нотифицирана и одобрена от Комисията. Според френските власти следователно, става дума само за увеличаване на общия бюджет на мярката.

| (122) | Поради факта, че същите условия са били приложени при отпускането на тези помощи, Комисията, позовавайки се на своето решение в рамките на държавна помощ No N 184/97, следователно е в състояние да заключи, че помощите за насърчаване и експлоатация на КНП, финансирани с новите вноски, са съвместими с приложимите правила за конкуренция. |
| --- | --- |

(122)

Поради факта, че същите условия са били приложени при отпускането на тези помощи, Комисията, позовавайки се на своето решение в рамките на държавна помощ No N 184/97, следователно е в състояние да заключи, че помощите за насърчаване и експлоатация на КНП, финансирани с новите вноски, са съвместими с приложимите правила за конкуренция.

| (123) | Комисията отбелязва забележките на трети страни, според които финансираните мероприятия са нарушили правилата за конкуренция, приложими към помощите за реклама на селскостопански продукти, тъй като са изплатени на частни предприятия. Впрочем, представените в подкрепа документи показват по-скоро, че споменатите дейности са мерки за насърчаване, които могат да се съпоставят с действия на техническо подпомагане, чиито бенефициери наистина могат да бъдат лозарите. |
| --- | --- |

(123)

Комисията отбелязва забележките на трети страни, според които финансираните мероприятия са нарушили правилата за конкуренция, приложими към помощите за реклама на селскостопански продукти, тъй като са изплатени на частни предприятия. Впрочем, представените в подкрепа документи показват по-скоро, че споменатите дейности са мерки за насърчаване, които могат да се съпоставят с действия на техническо подпомагане, чиито бенефициери наистина могат да бъдат лозарите.

2.3.2.   Финансиране на помощите

| (124) | Съгласно юриспруденцията на Съда (21), Комисията нормално счита, че финансирането на държавна помощ чрез задължителни налози може да окаже влияние върху помощта, имайки защитен ефект, простиращ се извън същинската помощ. Въпросните вноски всъщност представляват задължителни налози. Следвайки същата юриспруденция, Комисията счита, че една помощ не може да се финансира от парафискални такси, обременяващи също така и продукти, внесени от другите държави-членки. |
| --- | --- |

(124)

Съгласно юриспруденцията на Съда (21), Комисията нормално счита, че финансирането на държавна помощ чрез задължителни налози може да окаже влияние върху помощта, имайки защитен ефект, простиращ се извън същинската помощ. Въпросните вноски всъщност представляват задължителни налози. Следвайки същата юриспруденция, Комисията счита, че една помощ не може да се финансира от парафискални такси, обременяващи също така и продукти, внесени от другите държави-членки.

| (125) | Комисията вече заключи, а именно в рамките на държавна помощ No N 184/97, че режимът, въведен от френските власти, не е засягал продуктите от внос. |
| --- | --- |

(125)

Комисията вече заключи, а именно в рамките на държавна помощ No N 184/97, че режимът, въведен от френските власти, не е засягал продуктите от внос.

| (126) | От текстовете, въвеждащи парафискалните такси по случая, става ясно, че същите засягат единствено производството на качествени ликьорни вина с КНП от региона на Източните Пиренеи. Що се отнася до премията за замразяване, същата е била финансирана от вноска, засягаща единствено регионалното производство на вина, засегнати от мярката, като се изключва всякакъв продукт от внос. |
| --- | --- |

(126)

От текстовете, въвеждащи парафискалните такси по случая, става ясно, че същите засягат единствено производството на качествени ликьорни вина с КНП от региона на Източните Пиренеи. Що се отнася до премията за замразяване, същата е била финансирана от вноска, засягаща единствено регионалното производство на вина, засегнати от мярката, като се изключва всякакъв продукт от внос.

| (127) | Следователно може да се заключи, че нито един продукт от внос не е подлежи, т.е. не е бил подлаган на парафискалните такси, определени в случая. |
| --- | --- |

(127)

Следователно може да се заключи, че нито един продукт от внос не е подлежи, т.е. не е бил подлаган на парафискалните такси, определени в случая.

VI.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (128) | Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение под формата на „премия за замразяване“, отпусната на френските производители на грозде, ангажиращи се да не претендират КНП „Ривсалт“ или „Гран Русийон“ от реколта 1996 г. до реколта 2000 г. включително, е несъвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(128)

Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение под формата на „премия за замразяване“, отпусната на френските производители на грозде, ангажиращи се да не претендират КНП „Ривсалт“ или „Гран Русийон“ от реколта 1996 г. до реколта 2000 г. включително, е несъвместима с общия пазар.

| (129) | Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение под формата на план за конверсия на лозята с КНП Ривсалт, от реколта 1996 г. до реколта 2000 г. включително, отпусната като превишаване с 30 % на реалните разходи и/или на тавана от 5 030,82 евро/ха (33 000 FRF/ха) в отделни случаи, е несъвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(129)

Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение под формата на план за конверсия на лозята с КНП Ривсалт, от реколта 1996 г. до реколта 2000 г. включително, отпусната като превишаване с 30 % на реалните разходи и/или на тавана от 5 030,82 евро/ха (33 000 FRF/ха) в отделни случаи, е несъвместима с общия пазар.

| (130) | Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение, между 1 януари 1998 г. и 31 декември 2000 г., под формата на дейности за насърчаване и експлоатация в полза на вината с КНП „Ривсалт“, „Гран Русийон“, „Мускат дьо Ривсалт“ и „Банюлс“, е съвместима с общия пазар по член 87, параграф 3, точка в) от Договора. |
| --- | --- |

(130)

Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение, между 1 януари 1998 г. и 31 декември 2000 г., под формата на дейности за насърчаване и експлоатация в полза на вината с КНП „Ривсалт“, „Гран Русийон“, „Мускат дьо Ривсалт“ и „Банюлс“, е съвместима с общия пазар по член 87, параграф 3, точка в) от Договора.

| (131) | Въпросните мерки не са били нотифицирани на Комисията съгласно член 88, параграф 3 от Договора, и представляват, от този момент нататък, незаконни помощи по смисъла на член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999. |
| --- | --- |

(131)

Въпросните мерки не са били нотифицирани на Комисията съгласно член 88, параграф 3 от Договора, и представляват, от този момент нататък, незаконни помощи по смисъла на член 1, точка е) от Регламент (CE) No 659/1999.

| (132) | Комисията изказва съжаление, че Франция е привела в изпълнение споменатите помощи в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(132)

Комисията изказва съжаление, че Франция е привела в изпълнение споменатите помощи в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора.

| (133) | Касаейки се за помощи, осъществени без изчакване на окончателното решение на Комисията, е уместно да се напомни, че като се има предвид задължителния характер на процедурните правила, дефинирани в член 88, параграф 3 от Договора, правила, чийто пряк ефект е признат от Съда в решенията му от 19 юни 1973 г. по дело 77/72, Кармине Каполонго срещу Ациенда Агрикола Майя (22), от 11 декември 1973 г. по дело 120/73, Гебрюдер Лоренц ГмбХ срещу Германия (23), и от 22 март 1977 г. по дело 78/76, Щайнике и Вейнлиг срещу Германия (24), незаконността на въпросната помощ не може да се отстрани a posteriori (решение от 21 ноември 1991 г. по дело C-354/90, Национална федерация за външна търговия с хранителни и други продукти срещу Франция) (25). |
| --- | --- |

(133)

Касаейки се за помощи, осъществени без изчакване на окончателното решение на Комисията, е уместно да се напомни, че като се има предвид задължителния характер на процедурните правила, дефинирани в член 88, параграф 3 от Договора, правила, чийто пряк ефект е признат от Съда в решенията му от 19 юни 1973 г. по дело 77/72, Кармине Каполонго срещу Ациенда Агрикола Майя (22), от 11 декември 1973 г. по дело 120/73, Гебрюдер Лоренц ГмбХ срещу Германия (23), и от 22 март 1977 г. по дело 78/76, Щайнике и Вейнлиг срещу Германия (24), незаконността на въпросната помощ не може да се отстрани a posteriori (решение от 21 ноември 1991 г. по дело C-354/90, Национална федерация за външна търговия с хранителни и други продукти срещу Франция) (25).

| (134) | Съдът припомни, че когато се прилага мярка за помощ, при която финансирането е интегрална част, при неспазване на задължението за нотифициране, националните юрисдикции са длъжни, по принцип, да наредят реимбурсирането на таксите или вноските, специфично взети за финансирането на тази помощ. Той припомня също, че националните юрисдикции са тези, които трябва да защитават правата на лицата, които могат да бъдат подведени под съдебна отговорност срещу евентуално незачитане, от страна на националните власти, на забраната за привеждане в изпълнение на помощи, посочени в член 88, параграф 3, последно изречение от Договора, и има пряк ефект. Едно такова незачитане от странана лицата, които могат да бъдат подведени под съдебна отговорност, на което те могат да се позоват, и констатирано от националните юрисдикции, следва да води до това последните да носят всички последствия в тази връзка, съгласно тяхното национално право, що се отнася както до валидността на актовете, включващи привеждането в изпълнение на въпросните мерки за помощ, така и до изплащането обратно на отпуснатото финансово подпомагане (26). |
| --- | --- |

(134)

Съдът припомни, че когато се прилага мярка за помощ, при която финансирането е интегрална част, при неспазване на задължението за нотифициране, националните юрисдикции са длъжни, по принцип, да наредят реимбурсирането на таксите или вноските, специфично взети за финансирането на тази помощ. Той припомня също, че националните юрисдикции са тези, които трябва да защитават правата на лицата, които могат да бъдат подведени под съдебна отговорност срещу евентуално незачитане, от страна на националните власти, на забраната за привеждане в изпълнение на помощи, посочени в член 88, параграф 3, последно изречение от Договора, и има пряк ефект. Едно такова незачитане от странана лицата, които могат да бъдат подведени под съдебна отговорност, на което те могат да се позоват, и констатирано от националните юрисдикции, следва да води до това последните да носят всички последствия в тази връзка, съгласно тяхното национално право, що се отнася както до валидността на актовете, включващи привеждането в изпълнение на въпросните мерки за помощ, така и до изплащането обратно на отпуснатото финансово подпомагане (26).

| (135) | В случай на несъвместимост на незаконните помощи с общия пазар, член 14, параграф 1 от Регламент (CE) No 659/1999 предвижда Комисията да реши въпросната държавата-членка да вземе всички необходими мерки за получаване обратно на помощта от своя бенефициер. Това реимбурсиране е необходимо с оглед възстановяване на предишното състояние, отстранявайки всички финансови предимства, от които бенефициерът на помощта, отпусната по незаконен начин, е могъл да се ползва неправомерно от датата на отпускане на тази помощ. |
| --- | --- |

(135)

В случай на несъвместимост на незаконните помощи с общия пазар, член 14, параграф 1 от Регламент (CE) No 659/1999 предвижда Комисията да реши въпросната държавата-членка да вземе всички необходими мерки за получаване обратно на помощта от своя бенефициер. Това реимбурсиране е необходимо с оглед възстановяване на предишното състояние, отстранявайки всички финансови предимства, от които бенефициерът на помощта, отпусната по незаконен начин, е могъл да се ползва неправомерно от датата на отпускане на тази помощ.

| (136) | Член 14, параграф 2 от Регламент (CE) No 659/1999 предвижда възстановяването да включва лихвите, които се начисляват на базата на подходящ курс, фиксиран от Комисията. Тези лихви текат считано от датата, на която незаконната помощ е била предоставена на разположение на бенефициера. |
| --- | --- |

(136)

Член 14, параграф 2 от Регламент (CE) No 659/1999 предвижда възстановяването да включва лихвите, които се начисляват на базата на подходящ курс, фиксиран от Комисията. Тези лихви текат считано от датата, на която незаконната помощ е била предоставена на разположение на бенефициера.

| (137) | Помощите следва да се реимбурсират съгласно процедурите, предвидени от френското законодателство. Сумите включват лихвите от датата, на която помощта е била изплатена, до датата на действителното ѝ възстановяване. Те се начисляват на базата на референтния курс на Комисията, предвиден от метода за фиксиране на референтните курсове и на курсовете за актуализация (27). |
| --- | --- |

(137)

Помощите следва да се реимбурсират съгласно процедурите, предвидени от френското законодателство. Сумите включват лихвите от датата, на която помощта е била изплатена, до датата на действителното ѝ възстановяване. Те се начисляват на базата на референтния курс на Комисията, предвиден от метода за фиксиране на референтните курсове и на курсовете за актуализация (27).

| (138) | Комисията не разполага с информация относно общата сума на помощите, отпуснати в рамките на „премията за замразяване“, тъй като не познава сумата от приходите, както и броя хектари, възползвали се от помощите. Уточнявайки, че те не променят с нищо заключенията на Комисията, Комисията си отбелязва забележките на трети страни, според които „премията за замразяване“ е била обект на допълнително финансиране и публични помощи, които не са декларирани от френските власти. Според сведенията, с които Комисията разполага, сумата на публичните помощи, предназначена за финансиране на „помощта за конверсия“ е възлизала на 11,01 милиона EUR. |
| --- | --- |

(138)

Комисията не разполага с информация относно общата сума на помощите, отпуснати в рамките на „премията за замразяване“, тъй като не познава сумата от приходите, както и броя хектари, възползвали се от помощите. Уточнявайки, че те не променят с нищо заключенията на Комисията, Комисията си отбелязва забележките на трети страни, според които „премията за замразяване“ е била обект на допълнително финансиране и публични помощи, които не са декларирани от френските власти. Според сведенията, с които Комисията разполага, сумата на публичните помощи, предназначена за финансиране на „помощта за конверсия“ е възлизала на 11,01 милиона EUR.

| (139) | Настоящето решение не предопределя последствията за Комисията, в случай че има такива, в рамките на финансирането на общата селскостопанска политика от Европейския фонд за насочване и гарантиране на селското стопанство (ЕФНГСС), |
| --- | --- |

(139)

Настоящето решение не предопределя последствията за Комисията, в случай че има такива, в рамките на финансирането на общата селскостопанска политика от Европейския фонд за насочване и гарантиране на селското стопанство (ЕФНГСС),

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член първи

1.   Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение под формата на „премия за замразяване“, отпусната на френските производители на грозде, ангажиращи се да не претендират за контролираното наименование за произход (КНП) „Ривсалт“ или „Гран Русийон“ от реколта 1996 г. до реколта 2000 г. включително, е несъвместима с общия пазар.

2.   Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение под формата на план за конверсия на лозята с КНП Ривсалт, от реколта 1996 г. до реколта 2000 г. включително, отпусната в превишаване на 30 % от реалните разходи и/или на тавана от 5 030,82 EUR/ха (33 000 FRF/ха) в отделни случаи, е несъвместима с общия пазар.

3.   Държавната помощ, която Франция е привела в изпълнение, между 1 януари 1998 г. и 31 декември 2000 г., под формата на дейности за насърчаване (рекламни кампании) и експлоатация в полза на вината с КНП „Ривсалт“, „Гран Русийон“, „Мускат дьо Ривсалт“ и „Банюлс“, е съвместима с общия пазар по член 87, параграф 3, точка в) от Договора.

Член 2

1.   Франция взема необходимите мерки за възстановяване, от страна на бенефициерите, на несъвместимите помощи, посочени в член 1, параграф 1 и параграф 2.

Възстановяването се извършва незабавно, съгласно процедурите на националното право, доколкото същите позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящето решение. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която те са били предоставени на разположение на бенефициерите, до датата на тяхното възстановяване. Тези лихви се начисляват на базата на референтния курс на Комисията, предвиден от метода за фиксиране на референтните курсове и на курсовете за актуализация.

2.   За целите на възстановяването на несъвместимите помощи, посочени в член 1, параграф 1, Франция информира Комисията за размера на общата сума на помощите, отпуснати в рамките на тази мярка, както и за нейното финансиране, включително общата сума на приходите от междупрофесионалната вноска, създадена за тази цел, и за броя на хектарите, възползвали се от „премията за замразяване“.

Член 3

Франция информира Комисията, в срок от два месеца от датата на нотифицирането на настоящото решение, за мерките, които е предприела, за да се съобрази с него.

Член 4

Адресат на настоящото решение е Френската република.

Сътавено в Брюксел на 19 януари 2005 година.

За Комисията

Mariann FISCHER BOEL

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 82, 5.4.2003 г., стр. 2.

1

(2)  Виж бележката под линия на стр. 1.

2

(3)  1 FRF = 0,15 еуро приблизително.

3

(4)  ОВ L 84, 27.3.1987 г., стр. 1. Регламент, отменен с Регламент (ЕО) No 1493/1999 (ОВ L 179, 14.7.1999 г., стр. 1).

4

(5)  ОВ L 57, 29.2.1980 г., стр. 16. Регламент, отменен с Регламент (ЕО) No 1493/1999.

5

(6)  Постановление на Първоинстанционния съд на Европейските общности от 8 юни 1995 г., дело T-459/93, Сименс АД срещу Комисията, Сборник, стр. II-01675.

6

(7)  ОВ C 28, 1.2.2000 г., стр. 2.

7

(8)  ОВ L 264, 12.9.1989 г., стр. 5. Регламент, отменен с Регламент (ЕО) No 1227/2000 (ОВ L 143, 16.6.2000 г., стр. 1).

8

(9)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1. Регламент, изменен с Акта за присъединяване от 2003 г.

9

(10)  Писмо на Комисията No SG(97) D/3741 от 16.5.1997 г.

10

(11)  Писмо на Комисията No SG(D)(90) 25148 от 22.8.1990 г.

11

(12)  Постановление на Съда от 15 юли 2004, дело C-345/02, Пърл, все още непубликувано в Сборника.

12

(13)  Постановление на Съда от 22 май 2003 г., дело C-355/00, Фрескот, Сборник, стр. I-5263.

13

(14)  Постановление на Съда от 17 септември 1980 г., дело 730/79 Филип Морис, Сборник, стр. 2671, точка 11.

14

(15)  „Нова помощ“ се дефинира като всяка помощ, тоест всеки режим на подпомагане или всяка индивидуална помощ, която не е вече съществуваща помощ, включително всяка модификация на вече съществуваща помощ.

15

(16)  ОВ C 119, 22.5.2002 г., стр. 22.

16

(17)  Постановление на Съда от 26 юни 1979 г., дело 177/78, Комисия Пигс и Бейкън срещу Мак Карън, Сборник, стр. 2161.

17

(18)  ОВ C 252, 12.9.2001 г., стр. 5.

18

(19)  Постановление на Съда по вече цитираното дело Сименс.

19

(20)  ОВ C 302, 12.11.1987 г., стр. 6.

20

(21)  Постановление на Съда от 25 юни 1970 г., дело 47/69, Франция срещу Комисията, Сборник, стр. 487.

21

(22)  Сборник, стр. 611.

22

(23)  Сборник, стр. 1471.

23

(24)  Сборник, стр. 595.

24

(25)  Сборник, стр. I-5505.

25

(26)  Постановление на Съда от 21 октомври 2003 г., съвместни дела C-261/01 и C-262/01, Ван Кластер e.a., все още непубликувано в Сборника.

26

(27)  Съобщение на Комисията относно метода на фиксиране на референтните и актуализиращите курсове (ОВ C 273, 9.9.1997 г., стр. 3).

27

---

| 30.4.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 112/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 112/14

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 7 юни .2006 година

относно държавна помощ C 25/2005 (ex NN 21/2005), приведена в действие от Словашката република за „Frucona Košice“ a.s.

(нотифицирано под номер C(2006) 2082)

(само текстът на словашки език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2007/254/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално първа алинея от член 88, параграф 2 от него,

след като прикани заинтересованите страни да представят мнението си съгласно цитираната по-горе разпоредба (1) и отчете тяхното мнение,

като има предвид, че:

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 15 октомври 2004 г., получено и заведено на 25 октомври 2004 г., Комисията получи жалба относно предполагаема незаконна държавна помощ в полза на „Frucona Košice“ a.s. Жалбоподателят изпрати допълнителна информация на 3 февруари 2005 г. Среща с него се състоя на 24 май 2005 г. |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 15 октомври 2004 г., получено и заведено на 25 октомври 2004 г., Комисията получи жалба относно предполагаема незаконна държавна помощ в полза на „Frucona Košice“ a.s. Жалбоподателят изпрати допълнителна информация на 3 февруари 2005 г. Среща с него се състоя на 24 май 2005 г.

| (2) | Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, Комисията изиска с писмо от 6 декември 2004 г. от Словакия да я информира относно оспорваната мярка. С писмо от 4 януари 2005 г., получено и заведено на 17 януари, Словакия информира Комисията за вероятно незаконна помощ, отпусната на „Frucona Košice“ a.s., и поиска от нея да одобри въпросната помощ като оздравителна програма за предприятие във финансови затруднения. С писмо от 24 януари 2005 г., получено и заведено на 28 януари, Словакия предостави на Комисията допълнителна информация. С писмо от 9 февруари 2005 г. Комисията изиска допълнителна информация, която ѝ бе предоставена в писмо от 4 март 2005 г., получено и заведено на 10 март. На 12 май 2005 г. се състоя среща със словашките власти. |
| --- | --- |

(2)

Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, Комисията изиска с писмо от 6 декември 2004 г. от Словакия да я информира относно оспорваната мярка. С писмо от 4 януари 2005 г., получено и заведено на 17 януари, Словакия информира Комисията за вероятно незаконна помощ, отпусната на „Frucona Košice“ a.s., и поиска от нея да одобри въпросната помощ като оздравителна програма за предприятие във финансови затруднения. С писмо от 24 януари 2005 г., получено и заведено на 28 януари, Словакия предостави на Комисията допълнителна информация. С писмо от 9 февруари 2005 г. Комисията изиска допълнителна информация, която ѝ бе предоставена в писмо от 4 март 2005 г., получено и заведено на 10 март. На 12 май 2005 г. се състоя среща със словашките власти.

| (3) | С писмо от 5 юли 2005 г. Комисията извести Словакия за решението си да образува производство по реда на член 88, параграф 2 от Договора за ЕО във връзка с помощта. |
| --- | --- |

(3)

С писмо от 5 юли 2005 г. Комисията извести Словакия за решението си да образува производство по реда на член 88, параграф 2 от Договора за ЕО във връзка с помощта.

| (4) | Решението на Комисията да образува производство бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мнението си по мярката. |
| --- | --- |

(4)

Решението на Комисията да образува производство бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мнението си по мярката.

| (5) | Словашките власти представиха наблюденията си в писмо от 10 октомври 2005 г., получено и заведено на 17 октомври 2005 г. С писмо от 24 октомври 2005 г., получено и заведено на 25 октомври, Комисията получи бележки от една от заинтересованите страни (бенефициента). Двата отговора бяха препратени до Словакия, която получи възможност да реагира; бележките от Словакия бяха получени с писмо от 16 декември 2005 г., получено и заведено на 20 декември. На 28 март 2006 г. се състоя среща с бенефициера, на която му бе предоставена възможност да изложи позицията си. С писмо от 5 май 2006 г., получено и заведено на 8 май, Словакия предостави допълнителна информация. |
| --- | --- |

(5)

Словашките власти представиха наблюденията си в писмо от 10 октомври 2005 г., получено и заведено на 17 октомври 2005 г. С писмо от 24 октомври 2005 г., получено и заведено на 25 октомври, Комисията получи бележки от една от заинтересованите страни (бенефициента). Двата отговора бяха препратени до Словакия, която получи възможност да реагира; бележките от Словакия бяха получени с писмо от 16 декември 2005 г., получено и заведено на 20 декември. На 28 март 2006 г. се състоя среща с бенефициера, на която му бе предоставена възможност да изложи позицията си. С писмо от 5 май 2006 г., получено и заведено на 8 май, Словакия предостави допълнителна информация.

II.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА

1.   Предприятие

| (6) | Получател на финансовата подкрепа е „Frucona Košice“ a.s. (наричано по-долу „бенефициент“), което по време на разглежданите събития е било стопански активно предприятие, произвеждащо алкохол и напитки на базата на алкохол, безалкохолни напитки, плодови и зеленчукови консерви и оцет. В момента бенефициерът не произвежда повече алкохол и алкохолни напитки. Независимо от това той продължава да е активен на пазара на едро на алкохол и алкохолни напитки. Предприятието се намира в регион, който отговаря на условията за предоставяне на регионална помощ по реда на член 87, параграф 3, буква а) от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(6)

Получател на финансовата подкрепа е „Frucona Košice“ a.s. (наричано по-долу „бенефициент“), което по време на разглежданите събития е било стопански активно предприятие, произвеждащо алкохол и напитки на базата на алкохол, безалкохолни напитки, плодови и зеленчукови консерви и оцет. В момента бенефициерът не произвежда повече алкохол и алкохолни напитки. Независимо от това той продължава да е активен на пазара на едро на алкохол и алкохолни напитки. Предприятието се намира в регион, който отговаря на условията за предоставяне на регионална помощ по реда на член 87, параграф 3, буква а) от Договора за ЕО.

| (7) | По време на разглежданите събития бенефициерът е имал около 200 работника и служители. В бележките си по решението за откриване на официално производство бенефициерът предостави на Комисията данни за оборота си (включително акцизни сборове и ДДС), които са изведени в таблицата по-долу.
  Таблица 1:
  Оборот от различни производствени сфери, включително акцизни сборове и ДДС [SKK] | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Оцет | [...] (3) | [...] | [...] |
| Производство на плодове и зеленчуци | [...] | [...] | [...] |
| Зеле | [...] | [...] | [...] |
| Газирани безалкохолни напитки | [...] | [...] | [...] |
| Натурални безалкохолни напитки | [...] | [...] | [...] |
| Сокове 100 % | [...] | [...] | [...] |
| Алкохолни напитки | [...] | [...] | [...] |
| Ябълково вино | [...] | [...] | [...] |
| Сироп | [...] | [...] | [...] |
| Други продукти/услуги | [...] | [...] | [...] |
| Общо | 895 019 980 | 978 343 230 | 880 314 960
   (4) |

(7)

По време на разглежданите събития бенефициерът е имал около 200 работника и служители. В бележките си по решението за откриване на официално производство бенефициерът предостави на Комисията данни за оборота си (включително акцизни сборове и ДДС), които са изведени в таблицата по-долу.

Таблица 1:

Оборот от различни производствени сфери, включително акцизни сборове и ДДС [SKK]

2002 г.

2003 г.

2004 г.

Оцет

[...] (3)

[...]

[...]

Производство на плодове и зеленчуци

[...]

[...]

[...]

Зеле

[...]

[...]

[...]

Газирани безалкохолни напитки

[...]

[...]

[...]

Натурални безалкохолни напитки

[...]

[...]

[...]

Сокове 100 %

[...]

[...]

[...]

Алкохолни напитки

[...]

[...]

[...]

Ябълково вино

[...]

[...]

[...]

Сироп

[...]

[...]

[...]

Други продукти/услуги

[...]

[...]

[...]

Общо

895 019 980

978 343 230

880 314 960
   (4)

| (8) | Тези данни се различават значително от данните, предоставени на Комисията от словашките власти, които се съдържат в решението за образуване на официално производство (5). В отговора си на бележките на бенефициера след откриването на официалното производство словашките власти не оспориха точността на посочените по-горе данни. Според словашките власти бенефициерът отговаря на критериите за средно по размер предприятие. |
| --- | --- |

(8)

Тези данни се различават значително от данните, предоставени на Комисията от словашките власти, които се съдържат в решението за образуване на официално производство (5). В отговора си на бележките на бенефициера след откриването на официалното производство словашките власти не оспориха точността на посочените по-горе данни. Според словашките власти бенефициерът отговаря на критериите за средно по размер предприятие.

2.   Приложимо национално законодателство

| (9) | Оспорваната мярка е опростено данъчно задължение от данъчна служба Košice IV („данъчен орган“) по силата на споразумение с кредитори. Тази процедура се управлява от Закон 328/91 за фалитите и споразуменията с кредитори („закон за фалитите“). |
| --- | --- |

(9)

Оспорваната мярка е опростено данъчно задължение от данъчна служба Košice IV („данъчен орган“) по силата на споразумение с кредитори. Тази процедура се управлява от Закон 328/91 за фалитите и споразуменията с кредитори („закон за фалитите“).

| (10) | Споразумението с кредитори („споразумение“ или „процедура по споразумение“) е процедура, осъществявана под съдебен надзор, която подобно на процедурата за фалит, има за цел уреждане на финансовото състояние на предприятия длъжници (6). По реда на процедурата за фалит предприятието престава да съществува и или активите му се продават на нов собственик, или предприятието се ликвидира. За разлика от нея, по процедурата по споразумение предприятието длъжник продължава стопанската си дейност без промяна на собствеността. |
| --- | --- |

(10)

Споразумението с кредитори („споразумение“ или „процедура по споразумение“) е процедура, осъществявана под съдебен надзор, която подобно на процедурата за фалит, има за цел уреждане на финансовото състояние на предприятия длъжници (6). По реда на процедурата за фалит предприятието престава да съществува и или активите му се продават на нов собственик, или предприятието се ликвидира. За разлика от нея, по процедурата по споразумение предприятието длъжник продължава стопанската си дейност без промяна на собствеността.

| (11) | Процедурата по споразумение се открива от предприятието длъжник. Целта е да се постигне споразумение с кредиторите („споразумение“), по силата на което предприятието длъжник изплаща част от дълга си, а останалата част му се опрощава. Споразумението следва да се одобри от упражняващия надзор съд. |
| --- | --- |

(11)

Процедурата по споразумение се открива от предприятието длъжник. Целта е да се постигне споразумение с кредиторите („споразумение“), по силата на което предприятието длъжник изплаща част от дълга си, а останалата част му се опрощава. Споразумението следва да се одобри от упражняващия надзор съд.

| (12) | Кредиторите, чиито вземания са обезпечени, например чрез ипотека, действат като отделни кредитори. За да се приеме предложението за споразумение, всички отделни кредитори трябва да гласуват за него, докато при останалите кредитори е достатъчно и квалифицирано мнозинство в полза на споразумението. Отделните кредитори гласуват индивидуално и имат право на вето по предложението. |
| --- | --- |

(12)

Кредиторите, чиито вземания са обезпечени, например чрез ипотека, действат като отделни кредитори. За да се приеме предложението за споразумение, всички отделни кредитори трябва да гласуват за него, докато при останалите кредитори е достатъчно и квалифицирано мнозинство в полза на споразумението. Отделните кредитори гласуват индивидуално и имат право на вето по предложението.

| (13) | Отделните кредитори имат привилегировано положение и при процедурата по обявяване във фалит. Средствата от продажбата на обезпечените активи при процедурата по фалит са предназначени изключително за покриване на претенциите на отделните кредитори. Ако претенциите на отделните кредитори не могат да се покрият от тази продажба, оставащата за изплащане сума се включва във втората група заедно с претенциите на останалите кредитори. Кредиторите от втората група се обезщетяват пропорционално. |
| --- | --- |

(13)

Отделните кредитори имат привилегировано положение и при процедурата по обявяване във фалит. Средствата от продажбата на обезпечените активи при процедурата по фалит са предназначени изключително за покриване на претенциите на отделните кредитори. Ако претенциите на отделните кредитори не могат да се покрият от тази продажба, оставащата за изплащане сума се включва във втората група заедно с претенциите на останалите кредитори. Кредиторите от втората група се обезщетяват пропорционално.

| (14) | По реда на Закона за фалитите предприятието, подаващо заявление за споразумение с кредитори, е задължено да представи на съда по надзора списък от мерки за преструктурирането си и за текущото финансиране на дейността си след споразумението. |
| --- | --- |

(14)

По реда на Закона за фалитите предприятието, подаващо заявление за споразумение с кредитори, е задължено да представи на съда по надзора списък от мерки за преструктурирането си и за текущото финансиране на дейността си след споразумението.

| (15) | По реда на Закон 511/92 за администрирането на данъците и таксите и изменения в системата на местните финансови органи („Закон за данъчната администрация“) предприятията имат право да подадат искова молба за отсрочване плащането на данъците. Върху отсрочената сума се начислява лихва, а самото задължение се обезпечава. |
| --- | --- |

(15)

По реда на Закон 511/92 за администрирането на данъците и таксите и изменения в системата на местните финансови органи („Закон за данъчната администрация“) предприятията имат право да подадат искова молба за отсрочване плащането на данъците. Върху отсрочената сума се начислява лихва, а самото задължение се обезпечава.

| (16) | Законът за данъчната администрация регулира и процедурата по принудително събиране на данъците, чиято цел е да се удовлетворят данъчните претенции на държавата чрез продажба на недвижимо имущество, движими активи или предприятието като цяло. |
| --- | --- |

(16)

Законът за данъчната администрация регулира и процедурата по принудително събиране на данъците, чиято цел е да се удовлетворят данъчните претенции на държавата чрез продажба на недвижимо имущество, движими активи или предприятието като цяло.

3.   Оспорваната мярка

| (17) | Между ноември 2002 г. и ноември 2003 г., бенефициерът се е възползвал от възможността, предоставена му по разпоредбите на Закона за данъчната администрация, да отсрочи задължението си да плаща акцизни сборове върху алкохол (7). Общият размер на разсрочените данъчни задължения възлиза на 477 015 759 SKK (12,6 милиона EUR). Преди да одобри отсрочването на тези задължения, данъчният орган е обезпечил всяко едно от вземанията си с активи на бенефициера, спазвайки разпоредбите на закона. Словашките власти предоставят данни, че стойността на обезпеченията по счетоводството на бенефициера е възлизала на 397 476 726 SKK (10,5 милиона EUR). От своя страна бенефициерът твърди, че стойността на обезпеченията по експертна оценка от края на 2003 г. е била 193 940 000 SKK (5 милиона EUR). Това, според бенефициера, е стойността на активите, включени в обезпечението (движими и недвижими активи и вземания), изчислена по така наречени цени на експерти. |
| --- | --- |

(17)

Между ноември 2002 г. и ноември 2003 г., бенефициерът се е възползвал от възможността, предоставена му по разпоредбите на Закона за данъчната администрация, да отсрочи задължението си да плаща акцизни сборове върху алкохол (7). Общият размер на разсрочените данъчни задължения възлиза на 477 015 759 SKK (12,6 милиона EUR). Преди да одобри отсрочването на тези задължения, данъчният орган е обезпечил всяко едно от вземанията си с активи на бенефициера, спазвайки разпоредбите на закона. Словашките власти предоставят данни, че стойността на обезпеченията по счетоводството на бенефициера е възлизала на 397 476 726 SKK (10,5 милиона EUR). От своя страна бенефициерът твърди, че стойността на обезпеченията по експертна оценка от края на 2003 г. е била 193 940 000 SKK (5 милиона EUR). Това, според бенефициера, е стойността на активите, включени в обезпечението (движими и недвижими активи и вземания), изчислена по така наречени цени на експерти.

| (18) | Считано от 1 януари 2004 г., изменения в Закона за данъчна администрация ограничават правото да се изиска отсрочено плащане на данъчни задължения само до един път годишно. Бенефициерът използва тази възможност за акцизните сборове от декември 2003 г., дължими през януари 2004 г., затова пък не изплаща и няма право да отложи изплащането на акцизните сборове за януари 2004 г., дължими до 25 февруари 2004 г. В резултат на това, бенефициерът се превръща в предприятие длъжник по смисъла на Закона за фалитите. Освен това губи лиценза си за производство и преработка на спирт. |
| --- | --- |

(18)

Считано от 1 януари 2004 г., изменения в Закона за данъчна администрация ограничават правото да се изиска отсрочено плащане на данъчни задължения само до един път годишно. Бенефициерът използва тази възможност за акцизните сборове от декември 2003 г., дължими през януари 2004 г., затова пък не изплаща и няма право да отложи изплащането на акцизните сборове за януари 2004 г., дължими до 25 февруари 2004 г. В резултат на това, бенефициерът се превръща в предприятие длъжник по смисъла на Закона за фалитите. Освен това губи лиценза си за производство и преработка на спирт.

| (19) | На 8 март 2004 г. бенефициерът подава искова молба до компетентния районен съд за откриване на процедура по споразумение с кредитори. След като установява, че всички законови изисквания са спазени, на 29 април 2004 г., районният съд взема решение да даде ход на процедурата. На заседанието от 9 юли 2004 г., кредиторите гласуват в полза на споразумението, предложено от бенефициера. На 14 юли 2004 г. споразумението е одобрено с решение на районния съд. |
| --- | --- |

(19)

На 8 март 2004 г. бенефициерът подава искова молба до компетентния районен съд за откриване на процедура по споразумение с кредитори. След като установява, че всички законови изисквания са спазени, на 29 април 2004 г., районният съд взема решение да даде ход на процедурата. На заседанието от 9 юли 2004 г., кредиторите гласуват в полза на споразумението, предложено от бенефициера. На 14 юли 2004 г. споразумението е одобрено с решение на районния съд.

| (20) | През август 2004 г. данъчният орган подава жалба срещу решението на районния съд. Със свое решение от 25 октомври 2004 г., Върховният съд отхвърля жалбата и потвърждава решението на районния съд, като споразумението влиза в сила от 23 юли 2004 г. Впоследствие прокуратурата обжалва отново решението на районния съд по реда на извънредна процедура по обжалване. Производството по тази процедура е висящо пред Върховният съд. |
| --- | --- |

(20)

През август 2004 г. данъчният орган подава жалба срещу решението на районния съд. Със свое решение от 25 октомври 2004 г., Върховният съд отхвърля жалбата и потвърждава решението на районния съд, като споразумението влиза в сила от 23 юли 2004 г. Впоследствие прокуратурата обжалва отново решението на районния съд по реда на извънредна процедура по обжалване. Производството по тази процедура е висящо пред Върховният съд.

| (21) | Кредиторите, включително данъчните служби, се договарят с бенефициера за следните мерки: бенефициерът изплаща 35 % от дълга в рамките на един месец от датата на влизане в сила на споразумението, а кредиторите му опрощават останалите 65 %. Следователно към всички кредитори се е приложило едно и също отношение. Таблицата по-долу дава действителните суми, дължими на отделни кредитори.
  Таблица 2:
  Задължения на бенефициера преди и след процедурата по споразумение [SKK]









  Кредитор | Дълг преди споразумението | Дълг след споразумението (8) | Опростена сума |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Държавен | Данъчен орган | 640 793 831 | 224 277 841 | 416 515 990 |
| Частен | „Tetra Pak“ a.s. | [...] | [...] | [...] |
| „MTM-obaly“ s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| Merkant družstvo | [...] | [...] | [...] |
| „Vetropack“ s.r.o. | [...] | [...] | [...] |
| ОБЩО | | 644 591 439
   (9) | 225 607 029 | 418 984 410 |

(21)

Кредиторите, включително данъчните служби, се договарят с бенефициера за следните мерки: бенефициерът изплаща 35 % от дълга в рамките на един месец от датата на влизане в сила на споразумението, а кредиторите му опрощават останалите 65 %. Следователно към всички кредитори се е приложило едно и също отношение. Таблицата по-долу дава действителните суми, дължими на отделни кредитори.

Таблица 2:

Задължения на бенефициера преди и след процедурата по споразумение [SKK]

Кредитор

Дълг преди споразумението

Дълг след споразумението (8)

Опростена сума

Държавен

Данъчен орган

640 793 831

224 277 841

416 515 990

Частен

„Tetra Pak“ a.s.

[...]

[...]

[...]

„MTM-obaly“ s.r.o.

[...]

[...]

[...]

Merkant družstvo

[...]

[...]

[...]

„Vetropack“ s.r.o.

[...]

[...]

[...]

ОБЩО

644 591 439
   (9)

225 607 029

418 984 410

| (22) | Включеният в процедурата по споразумение иск на данъчните органи е на стойност 640 793 831 SKK 640 793 831 (16,86 милиона EUR) и включва неизплатени акцизни сборове за периода май 2003 г. – март 2004 г., дължим ДДС за периода януари–април 2004 г. и начислените глоби и лихви. Данъчният орган опрощава сума, възлизаща на 416 515 990 SKK (11 милиона EUR). Споразумението гарантира на данъчните органи 224 277 841 SKK (5,86 милиона EUR). |
| --- | --- |

(22)

Включеният в процедурата по споразумение иск на данъчните органи е на стойност 640 793 831 SKK 640 793 831 (16,86 милиона EUR) и включва неизплатени акцизни сборове за периода май 2003 г. – март 2004 г., дължим ДДС за периода януари–април 2004 г. и начислените глоби и лихви. Данъчният орган опрощава сума, възлизаща на 416 515 990 SKK (11 милиона EUR). Споразумението гарантира на данъчните органи 224 277 841 SKK (5,86 милиона EUR).

| (23) | В процедурата по споразумение данъчният орган действа като отделен кредитор и, като такъв, гласува отделно в полза на споразумението. Привилегированото положение на данъчния орган се дължи на факта, че някои от вземанията му, включени в споразумението с кредиторите, са обезпечени във връзка с отсрочката за плащане на данъчни задължения от бенефициера през 2002 г. и 2003 г. (виж параграф 17). Всички останали кредитори са гласували в полза на предложеното споразумение. Техните вземания са били необезпечени търговски вземания. |
| --- | --- |

(23)

В процедурата по споразумение данъчният орган действа като отделен кредитор и, като такъв, гласува отделно в полза на споразумението. Привилегированото положение на данъчния орган се дължи на факта, че някои от вземанията му, включени в споразумението с кредиторите, са обезпечени във връзка с отсрочката за плащане на данъчни задължения от бенефициера през 2002 г. и 2003 г. (виж параграф 17). Всички останали кредитори са гласували в полза на предложеното споразумение. Техните вземания са били необезпечени търговски вземания.

| (24) | В предложението си за споразумение, според изискванията на Закона за фалитите, бенефициерът предлага мерки по преструктурирането си, отнасящи се до производството и търговията, както и работната ръка (включително съкращения). |
| --- | --- |

(24)

В предложението си за споразумение, според изискванията на Закона за фалитите, бенефициерът предлага мерки по преструктурирането си, отнасящи се до производството и търговията, както и работната ръка (включително съкращения).

| (25) | В областта на организацията и работната ръка, бенефициерът предлага следните мерки: създаване на обща производствена група за всички производства, преструктуриране на транспортния отдел чрез изключване на най-амортизираните превозни средства и преструктуриране на търговските дейности. Тези мерки се придружават от съкращаване на 50 души работна ръка през периода март–май 2004 г. През същия период, други 50 души следва да работят за 60 % от заплащането си. |
| --- | --- |

(25)

В областта на организацията и работната ръка, бенефициерът предлага следните мерки: създаване на обща производствена група за всички производства, преструктуриране на транспортния отдел чрез изключване на най-амортизираните превозни средства и преструктуриране на търговските дейности. Тези мерки се придружават от съкращаване на 50 души работна ръка през периода март–май 2004 г. През същия период, други 50 души следва да работят за 60 % от заплащането си.

| (26) | В областта на производството и технологиите, бенефициерът обявява, че, тъй като предприятието е изгубило лиценза си за производство на алкохол, съответните производствени мощности ще се отдават под наем от април 2004 г. бенефициерът планира да намали или прекрати, производството на някои непечеливши безалкохолни напитки, и декларира, че всеки един нов продукт в тази сфера ще бъде изследван за норма на печалба, преди да бъде внедрен в производство. |
| --- | --- |

(26)

В областта на производството и технологиите, бенефициерът обявява, че, тъй като предприятието е изгубило лиценза си за производство на алкохол, съответните производствени мощности ще се отдават под наем от април 2004 г. бенефициерът планира да намали или прекрати, производството на някои непечеливши безалкохолни напитки, и декларира, че всеки един нов продукт в тази сфера ще бъде изследван за норма на печалба, преди да бъде внедрен в производство.

| (27) | Бенефициентът споменава и следните мерки: преструктуриране на разходите, в резултат на по-ниските производствени разходи след прекратяване на производството на спирт и съкращаване на транспортния парк на предприятието, както и продажбата на старо оборудване за вторични суровини. |
| --- | --- |

(27)

Бенефициентът споменава и следните мерки: преструктуриране на разходите, в резултат на по-ниските производствени разходи след прекратяване на производството на спирт и съкращаване на транспортния парк на предприятието, както и продажбата на старо оборудване за вторични суровини.

| (28) | Освен това бенефициерът планира да продаде административна сграда, магазин и почивна база, както и възможността да продаде или отдаде под наем подразделението си за производство на оцет. В наблюденията си по решението за образуване на производство, словашките власти потвърждават, че продажбата на административната сграда, магазина и почивната база, не са се състояли. |
| --- | --- |

(28)

Освен това бенефициерът планира да продаде административна сграда, магазин и почивна база, както и възможността да продаде или отдаде под наем подразделението си за производство на оцет. В наблюденията си по решението за образуване на производство, словашките власти потвърждават, че продажбата на административната сграда, магазина и почивната база, не са се състояли.

| (29) | Бенефициентът планира интензивна продажба на готова продукция от складовете си (10). |
| --- | --- |

(29)

Бенефициентът планира интензивна продажба на готова продукция от складовете си (10).

| (30) | Според предложението, бенефициерът ще финансира споразумението със свои средства (продажба на стока и активи) в размер [по-малко от 150] милиона SKK, и чрез външно финансира под формата на кредит от търговска банка в размер на 100 милиона SKK. От представената от бенефициера информация, в отговор на откриването на производство, оставащият дълг е изплатен с приходи от нова емисия акции (21 милиона SKK; 0,56 милиона EUR), приходи от продажба на стокова наличност ([по-малко от 150] милиона SKK; [по-малко от 3,9] милиона EUR) и текущ кредит по доставка от „Old Herold“ s.r.o. ([70 – 130] милиона SKK; [1,8 – 3,4] милиона EUR). Падежът на фактурите за „Old Herold“ s.r.o. е 40 дни, което според бенефициера е дълъг период от време предвид нестабилното му финансово положение. Удълженият падеж дава възможност на бенефициера да натрупа необходимите средства в брой. |
| --- | --- |

(30)

Според предложението, бенефициерът ще финансира споразумението със свои средства (продажба на стока и активи) в размер [по-малко от 150] милиона SKK, и чрез външно финансира под формата на кредит от търговска банка в размер на 100 милиона SKK. От представената от бенефициера информация, в отговор на откриването на производство, оставащият дълг е изплатен с приходи от нова емисия акции (21 милиона SKK; 0,56 милиона EUR), приходи от продажба на стокова наличност ([по-малко от 150] милиона SKK; [по-малко от 3,9] милиона EUR) и текущ кредит по доставка от „Old Herold“ s.r.o. ([70 – 130] милиона SKK; [1,8 – 3,4] милиона EUR). Падежът на фактурите за „Old Herold“ s.r.o. е 40 дни, което според бенефициера е дълъг период от време предвид нестабилното му финансово положение. Удълженият падеж дава възможност на бенефициера да натрупа необходимите средства в брой.

| (31) | След образуване на производството, словашките власти информираха Комисията, че оставащото задължение на бенефициера към данъчния орган, възлизащо на 224 277 841 SKK, е било изплатено на 17 декември 2004 г. Те потвърдиха, че са спрели прилагането на споразумението за опрощаване на дълг, докато продължава производството на Европейската комисия. |
| --- | --- |

(31)

След образуване на производството, словашките власти информираха Комисията, че оставащото задължение на бенефициера към данъчния орган, възлизащо на 224 277 841 SKK, е било изплатено на 17 декември 2004 г. Те потвърдиха, че са спрели прилагането на споразумението за опрощаване на дълг, докато продължава производството на Европейската комисия.

III.   РЕШЕНИЕ ДА СЕ ОБРАЗУВА ПРОИЗВОДСТВО ПО РЕДА НА ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО

| (32) | В решението си да открие производство, Комисията изрази съмнения за държавна помощ под формата на спорното опрощаване. По-точно, тя счита, че поведението на данъчния орган по време на процедурата по споразумение не издържа на теста за частен кредитор в пазарни условия. В частност, тя установи, че данъчният орган е в правно различно положение спрямо другите кредитори, тъй като е бил отделен кредитор и е можел да даде ход на принудително прихващане на данъци. Комисията се съмнява, че процедурата по споразумение е довела до възможно най-добрия за държавата изход, в частност, в сравнение с процедурата за фалит или процедурата по принудително прихващане на данъци. |
| --- | --- |

(32)

В решението си да открие производство, Комисията изрази съмнения за държавна помощ под формата на спорното опрощаване. По-точно, тя счита, че поведението на данъчния орган по време на процедурата по споразумение не издържа на теста за частен кредитор в пазарни условия. В частност, тя установи, че данъчният орган е в правно различно положение спрямо другите кредитори, тъй като е бил отделен кредитор и е можел да даде ход на принудително прихващане на данъци. Комисията се съмнява, че процедурата по споразумение е довела до възможно най-добрия за държавата изход, в частност, в сравнение с процедурата за фалит или процедурата по принудително прихващане на данъци.

| (33) | Освен това Комисията изрази съмнения за съвместимостта на оспорваната помощ с общия пазар. На първо място повдигна съмнения, че помощта може да се счита за съвместима с оздравителна програма, както претендират словашките власти. Оздравителната програма може да се изразява само в парична помощ, под формата на гаранции по заеми или кредити. Оспорваната мярка обаче, е опрощаване на дълг, което съответства на безвъзмезден грант. Освен това мярката не е предприета, с цел бенефициерът да представи план за преструктуриране или план за ликвидация, или да изплати изцяло помощ в срок от шест месеца от разрешението за оздравителна програма. |
| --- | --- |

(33)

Освен това Комисията изрази съмнения за съвместимостта на оспорваната помощ с общия пазар. На първо място повдигна съмнения, че помощта може да се счита за съвместима с оздравителна програма, както претендират словашките власти. Оздравителната програма може да се изразява само в парична помощ, под формата на гаранции по заеми или кредити. Оспорваната мярка обаче, е опрощаване на дълг, което съответства на безвъзмезден грант. Освен това мярката не е предприета, с цел бенефициерът да представи план за преструктуриране или план за ликвидация, или да изплати изцяло помощ в срок от шест месеца от разрешението за оздравителна програма.

| (34) | Освен това Комисията разгледа съвместимостта на оспорваната мярка с помощ за преструктуриране и изрази съмнения за спазване на две от основните ѝ изисквания: наличие на план за преструктуриране, който да гарантира дългосрочна жизненост в рамките на разумни срокове и ограничаване на помощта до необходимия минимум. |
| --- | --- |

(34)

Освен това Комисията разгледа съвместимостта на оспорваната мярка с помощ за преструктуриране и изрази съмнения за спазване на две от основните ѝ изисквания: наличие на план за преструктуриране, който да гарантира дългосрочна жизненост в рамките на разумни срокове и ограничаване на помощта до необходимия минимум.

IV.   БЕЛЕЖКИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ЛИЦА

| (35) | Наред с фактите, описани в Част II по-горе, бенефициерът предостави и следващата информация. |
| --- | --- |

(35)

Наред с фактите, описани в Част II по-горе, бенефициерът предостави и следващата информация.

| (36) | Бенефициентът изтъква, че причина за финансовите му трудности, в началото на 2004 г., са промените в Закона за данъчна администрация, които са ограничили правото му за отсрочване плащането на данъчни задължения до веднъж годишно. Това е била важна промяна за бенефициера, който, по негови думи, е разчитал на същата възможност, както и предходната година. |
| --- | --- |

(36)

Бенефициентът изтъква, че причина за финансовите му трудности, в началото на 2004 г., са промените в Закона за данъчна администрация, които са ограничили правото му за отсрочване плащането на данъчни задължения до веднъж годишно. Това е била важна промяна за бенефициера, който, по негови думи, е разчитал на същата възможност, както и предходната година.

| (37) | Относно делото по същество, бенефициерът изтъква на Комисията, че тя не е компетентна да разглежда оспорваната мярка, тъй като мярката е влязла в сила преди датата на присъединяване и не е прилагана след присъединяването. Претенциите, че мярката е влязла в сила преди присъединяването, се основават на факта, че на процедурата по споразумение е даден ход на 8 март 2004 г., както посочва бенефициерът, а съдът я одобрява на 29 април 2004 г., т.е. преди присъединяването на Словашката република към Европейския съюз. Освен това се упоменава, че данъчните органи са дали съгласието си по време на преговори, предхождащи даването на ход на процедурата по споразумение. През декември 2003 г. се е провела среща с представители на Данъчна дирекция на Словашката република, а на 3 февруари 2004 г. местният данъчен орган изпраща на бенефициера писмо, в което, както се твърди, е потвърдена възможността за споразумение. |
| --- | --- |

(37)

Относно делото по същество, бенефициерът изтъква на Комисията, че тя не е компетентна да разглежда оспорваната мярка, тъй като мярката е влязла в сила преди датата на присъединяване и не е прилагана след присъединяването. Претенциите, че мярката е влязла в сила преди присъединяването, се основават на факта, че на процедурата по споразумение е даден ход на 8 март 2004 г., както посочва бенефициерът, а съдът я одобрява на 29 април 2004 г., т.е. преди присъединяването на Словашката република към Европейския съюз. Освен това се упоменава, че данъчните органи са дали съгласието си по време на преговори, предхождащи даването на ход на процедурата по споразумение. През декември 2003 г. се е провела среща с представители на Данъчна дирекция на Словашката република, а на 3 февруари 2004 г. местният данъчен орган изпраща на бенефициера писмо, в което, както се твърди, е потвърдена възможността за споразумение.

| (38) | Освен това бенефициерът твърди, че, дори Комисията да е компетентна по случая, оспорваната мярка не представлява държавна помощ, тъй като са спазени правата на кредиторите в условията на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(38)

Освен това бенефициерът твърди, че, дори Комисията да е компетентна по случая, оспорваната мярка не представлява държавна помощ, тъй като са спазени правата на кредиторите в условията на пазарна икономика.

| (39) | Бенефициентът изтъква на първо място, че сравнението на процедурата по споразумение с процедурата по принудително прихващане на данъци е подвеждащо, тъй като даването на ход на първата изключва или суспендира втората. Следователно принудителното прихващане на данъчни задължения не е било опция за данъчния орган. Освен това, според бенефициера, ако не е предложил ход на процедура по споразумение, след няколко седмици или месеци би бил задължен по правен път да даде ход на процедура за фалит или процедура за споразумение с кредитори по законодателството за фалит. |
| --- | --- |

(39)

Бенефициентът изтъква на първо място, че сравнението на процедурата по споразумение с процедурата по принудително прихващане на данъци е подвеждащо, тъй като даването на ход на първата изключва или суспендира втората. Следователно принудителното прихващане на данъчни задължения не е било опция за данъчния орган. Освен това, според бенефициера, ако не е предложил ход на процедура по споразумение, след няколко седмици или месеци би бил задължен по правен път да даде ход на процедура за фалит или процедура за споразумение с кредитори по законодателството за фалит.

| (40) | На второ място бенефициерът изтъква, че решението на държавата да избегне обявяването му във фалит, и вместо това да прибегне до процедура по споразумение, отговаря на поведението на частен кредитор в пазарни условия. За доказателство, той прилага становища от двама одитори и един синдик, че данъчните органи биха получили повече и биха го получили по-бързо по реда на процедурата за споразумение, отколкото по процедурата за фалит. Освен това представя допълнителни материали и статистически данни, за да докаже, че процедурата за фалит в Словакия продължава средно между три и седем години и носи съвсем ограничени средства от продажбата на активи (11). |
| --- | --- |

(40)

На второ място бенефициерът изтъква, че решението на държавата да избегне обявяването му във фалит, и вместо това да прибегне до процедура по споразумение, отговаря на поведението на частен кредитор в пазарни условия. За доказателство, той прилага становища от двама одитори и един синдик, че данъчните органи биха получили повече и биха го получили по-бързо по реда на процедурата за споразумение, отколкото по процедурата за фалит. Освен това представя допълнителни материали и статистически данни, за да докаже, че процедурата за фалит в Словакия продължава средно между три и седем години и носи съвсем ограничени средства от продажбата на активи (11).

| (41) | Бенефициентът обосновава анализа си основно на доклад на одиторското предприятие „EKORDA“, с дата от 7 юли 2004 г., с който вероятно е разполагал данъчният орган преди гласуването на кредиторите на 9 юли 2004 г. Няма доказателства, представени в полза на последното твърдение. |
| --- | --- |

(41)

Бенефициентът обосновава анализа си основно на доклад на одиторското предприятие „EKORDA“, с дата от 7 юли 2004 г., с който вероятно е разполагал данъчният орган преди гласуването на кредиторите на 9 юли 2004 г. Няма доказателства, представени в полза на последното твърдение.

| (42) | Според доклада на „EKORDA“, приходите от продажба на активи при фалит биха възлизали, в най-добрия случай, на 204 милиона SKK (5,3 милиона EUR), а след приспадане на различни такси, възлизащи на 45 милиона SKK – само на 159 милиона SKK (4,2 милиона EUR). Бенефициерът е коригирал сумата на такси за приспадане (на 36 милиона SKK) и е получил стойност от 168 милиона SKK (4,4 милиона EUR). Дори данъчният орган, в качеството си на единствен отделен кредитор и далеч най-голям кредитор, да получи повечето от тези средства, те пак ще са по-малко, отколкото е получил след споразумението. |
| --- | --- |

(42)

Според доклада на „EKORDA“, приходите от продажба на активи при фалит биха възлизали, в най-добрия случай, на 204 милиона SKK (5,3 милиона EUR), а след приспадане на различни такси, възлизащи на 45 милиона SKK – само на 159 милиона SKK (4,2 милиона EUR). Бенефициерът е коригирал сумата на такси за приспадане (на 36 милиона SKK) и е получил стойност от 168 милиона SKK (4,4 милиона EUR). Дори данъчният орган, в качеството си на единствен отделен кредитор и далеч най-голям кредитор, да получи повечето от тези средства, те пак ще са по-малко, отколкото е получил след споразумението.

| (43) | За да получи тези резултати, „EKORDA“ използва за основа счетоводната стойност към 31 март 2004 г. на недвижими активи, стокова наличност, парични средства в брой и краткосрочни вземания след приравняване, като отразява тяхната невъзстановимост и ниска стойност. Одиторът е приравнил номиналната стойност на активите на бенефициера по т.нар. процент при ликвидация на всеки един актив при продажба в случай на фалит (45 % от недвижимите активи, 20 % от стоковата наличност и краткосрочните вземания и 100 % от паричните средства в брой). |
| --- | --- |

(43)

За да получи тези резултати, „EKORDA“ използва за основа счетоводната стойност към 31 март 2004 г. на недвижими активи, стокова наличност, парични средства в брой и краткосрочни вземания след приравняване, като отразява тяхната невъзстановимост и ниска стойност. Одиторът е приравнил номиналната стойност на активите на бенефициера по т.нар. процент при ликвидация на всеки един актив при продажба в случай на фалит (45 % от недвижимите активи, 20 % от стоковата наличност и краткосрочните вземания и 100 % от паричните средства в брой).

| (44) | „EKORDA“ изтъква бъдещите данъчни приходи от дейността на бенефициера, (12) тенденциите в заетостта и тенденциите в хранителната промишленост в Словакия като много важни фактори, засегнали решението да се остави бенефициера да упражнява стопанска дейност. |
| --- | --- |

(44)

„EKORDA“ изтъква бъдещите данъчни приходи от дейността на бенефициера, (12) тенденциите в заетостта и тенденциите в хранителната промишленост в Словакия като много важни фактори, засегнали решението да се остави бенефициера да упражнява стопанска дейност.

| (45) | Бенефициентът цитира още два доклада. Одиторът, Марта Кочова, заключава, че максималният приход от продажбата на активите, които обаче не са оценени, би възлизал на 100 милиона SKK (2,6 милиона EUR), или, след приспадане на таксите от 22 милиона SKK, само 78 милиона SKK (2 милиона EUR). Не се дава никаква друга информация по този доклад. Госпожа Холовачова, синдик, е цитирана като източник на изказването, че по нейно мнение, процедурата на споразумение е по-изгодна за кредиторите, отколкото фалита. Становището се основава на факта, че кредиторът има интерес длъжникът му да продължи дейността си (бъдещи приходи от търговия или от данъци). |
| --- | --- |

(45)

Бенефициентът цитира още два доклада. Одиторът, Марта Кочова, заключава, че максималният приход от продажбата на активите, които обаче не са оценени, би възлизал на 100 милиона SKK (2,6 милиона EUR), или, след приспадане на таксите от 22 милиона SKK, само 78 милиона SKK (2 милиона EUR). Не се дава никаква друга информация по този доклад. Госпожа Холовачова, синдик, е цитирана като източник на изказването, че по нейно мнение, процедурата на споразумение е по-изгодна за кредиторите, отколкото фалита. Становището се основава на факта, че кредиторът има интерес длъжникът му да продължи дейността си (бъдещи приходи от търговия или от данъци).

| (46) | На трето място бенефициерът изтъква, че бъдещите данъчни приходи, като дългосрочно значение, също трябва да се отчитат. Твърди се, че принципът на правния прецедент, изключващ социално–политическото значение от процеса на кредитиране в пазарни условия, (13) не може да се приложи за случаи, когато държавните власти отчитат бъдещи данъчни приходи. Според бенефициера положението на държавните власти в неговия случай е сходно с това на частен кредитор в пазарни условия, който има интерес от оцеляване на клиента му. След това бенефициерът отнася принципа на правния прецедент към принципа на частния инвеститор в пазарни условия. |
| --- | --- |

(46)

На трето място бенефициерът изтъква, че бъдещите данъчни приходи, като дългосрочно значение, също трябва да се отчитат. Твърди се, че принципът на правния прецедент, изключващ социално–политическото значение от процеса на кредитиране в пазарни условия, (13) не може да се приложи за случаи, когато държавните власти отчитат бъдещи данъчни приходи. Според бенефициера положението на държавните власти в неговия случай е сходно с това на частен кредитор в пазарни условия, който има интерес от оцеляване на клиента му. След това бенефициерът отнася принципа на правния прецедент към принципа на частния инвеститор в пазарни условия.

| (47) | Бенефициентът заключава, че тестът за частен кредитор в пазарни условия е издържан и оспорваната мярка не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(47)

Бенефициентът заключава, че тестът за частен кредитор в пазарни условия е издържан и оспорваната мярка не представлява държавна помощ.

| (48) | Ако обаче Комисията заключи друго, бенефициерът твърди, че оспорваната мярка е съвместима с помощ за преструктуриране. Той твърди, че данъчните органи са проверили възможността представения от него бизнесплан да възстанови дългосрочно стопански предприятието, още преди да се стигне до споразумение. Отсъствието на изричен план за преструктуриране е, според бенефициера, ирелевантно, когато Комисията се произнася по случая ex post, тъй като към днешна дата Комисията може да се увери, че бенефициерът действително е стопански активен. Затова пък, в случай на оценка ex ante, бенефициерът счита, че е необходим подробен план за преструктуриране. След това накратко описва предприетите мерки по преструктуриране: увеличение на уставния капитал, съкращения, продажба на стокова наличност. Счита, че прекратяването на производството на спирт и алкохолни напитки и отдаването под наем на промишлените активи на предприятието „Old Herold“ s.r.o. представляват мерки по преструктуриране. Дори спирането на производството да се налага първоначално поради загуба на лиценз, бенефициерът не кандидатства за нов лиценз след споразумението. |
| --- | --- |

(48)

Ако обаче Комисията заключи друго, бенефициерът твърди, че оспорваната мярка е съвместима с помощ за преструктуриране. Той твърди, че данъчните органи са проверили възможността представения от него бизнесплан да възстанови дългосрочно стопански предприятието, още преди да се стигне до споразумение. Отсъствието на изричен план за преструктуриране е, според бенефициера, ирелевантно, когато Комисията се произнася по случая ex post, тъй като към днешна дата Комисията може да се увери, че бенефициерът действително е стопански активен. Затова пък, в случай на оценка ex ante, бенефициерът счита, че е необходим подробен план за преструктуриране. След това накратко описва предприетите мерки по преструктуриране: увеличение на уставния капитал, съкращения, продажба на стокова наличност. Счита, че прекратяването на производството на спирт и алкохолни напитки и отдаването под наем на промишлените активи на предприятието „Old Herold“ s.r.o. представляват мерки по преструктуриране. Дори спирането на производството да се налага първоначално поради загуба на лиценз, бенефициерът не кандидатства за нов лиценз след споразумението.

| (49) | Според бенефициера е спазено и изискването приносъта му към преструктуриране на предприятието да е значителен. |
| --- | --- |

(49)

Според бенефициера е спазено и изискването приносъта му към преструктуриране на предприятието да е значителен.

| (50) | Накрая, бенефициерът напомня, че факта, че е стопански активен в подпомаган регион, където е един от най-значимите работодатели, следва да се отчита при прилагане на насоките за помощ при преструктуриране. |
| --- | --- |

(50)

Накрая, бенефициерът напомня, че факта, че е стопански активен в подпомаган регион, където е един от най-значимите работодатели, следва да се отчита при прилагане на насоките за помощ при преструктуриране.

V.   БЕЛЕЖКИ ОТ СТРАНА НА СЛОВАШКАТА РЕПУБЛИКА

| (51) | В отговора си по даване ход на производството, словашките власти предоставят някои бележки по фактическата страна, като част от тях вече бяха цитирани в Част II по-горе. |
| --- | --- |

(51)

В отговора си по даване ход на производството, словашките власти предоставят някои бележки по фактическата страна, като част от тях вече бяха цитирани в Част II по-горе.

| (52) | Словашките власти потвърдиха, че в момента на гласуване по процедурата за споразумение данъчният орган не е отчел аспекта на държавна помощ. Данъчният орган не е разглеждал споразумението като форма на държавна помощ и затова от бенефициера не е изискано да представи план за преструктуриране, който е различен от бизнесплана, представян в съда по законодателството за несъстоятелност. |
| --- | --- |

(52)

Словашките власти потвърдиха, че в момента на гласуване по процедурата за споразумение данъчният орган не е отчел аспекта на държавна помощ. Данъчният орган не е разглеждал споразумението като форма на държавна помощ и затова от бенефициера не е изискано да представи план за преструктуриране, който е различен от бизнесплана, представян в съда по законодателството за несъстоятелност.

| (53) | В отговор на бележките, представени от бенефициера, словашките власти предоставиха следните наблюдения. |
| --- | --- |

(53)

В отговор на бележките, представени от бенефициера, словашките власти предоставиха следните наблюдения.

| (54) | Словашките власти не намират за уместни в настоящия случай наблюденията на бенефициера по средна продължителност на процедурата за фалит и средна възвръщаемост от продажбата на активи при процедура за обявяване във фалит. Според тях, като се отчита малкия брой кредитори и наличието на активи с положителна стойност при ликвидация, която надхвърля сумата, изплатена на държавата по споразумението, процедурата за фалит би приключила в по-кратък от средния за страната срок и приходите за данъчните органи биха били по-високи, отколкото при споразумението. На 21 юни 2006 г. словашките данъчни органи са извършили проверка в предприятието и са установили, че бенефициерът разполага със суми в брой в размер 161,3 милиона SKK, вземания в размер 62,8 милиона SKK, складова наличност спирт и алкохолни напитки на стойност от 84 милиона SKK и недвижими активи със счетоводна стойност 200 милиона SKK. |
| --- | --- |

(54)

Словашките власти не намират за уместни в настоящия случай наблюденията на бенефициера по средна продължителност на процедурата за фалит и средна възвръщаемост от продажбата на активи при процедура за обявяване във фалит. Според тях, като се отчита малкия брой кредитори и наличието на активи с положителна стойност при ликвидация, която надхвърля сумата, изплатена на държавата по споразумението, процедурата за фалит би приключила в по-кратък от средния за страната срок и приходите за данъчните органи биха били по-високи, отколкото при споразумението. На 21 юни 2006 г. словашките данъчни органи са извършили проверка в предприятието и са установили, че бенефициерът разполага със суми в брой в размер 161,3 милиона SKK, вземания в размер 62,8 милиона SKK, складова наличност спирт и алкохолни напитки на стойност от 84 милиона SKK и недвижими активи със счетоводна стойност 200 милиона SKK.

| (55) | Словашките власти считат, че процедурата по принудително прихващане на данъчни задължения е била действителна възможност за данъчните органи. Те потвърждават, че данъчните органи са имали възможност да дадат ход на тази процедура преди процедурата по споразумение, както биха постъпили, дори съдът да бе отказал да потвърди споразумението (тъй като данъчните органи, в качеството си на отделен кредитор, не би трябвало да гласуват в негова полза). |
| --- | --- |

(55)

Словашките власти считат, че процедурата по принудително прихващане на данъчни задължения е била действителна възможност за данъчните органи. Те потвърждават, че данъчните органи са имали възможност да дадат ход на тази процедура преди процедурата по споразумение, както биха постъпили, дори съдът да бе отказал да потвърди споразумението (тъй като данъчните органи, в качеството си на отделен кредитор, не би трябвало да гласуват в негова полза).

| (56) | Словашките власти не са съгласни с твърдението на бенефициера, че финансовите му затруднения се дължат на промените в Закона за данъчна администрация. Според тях финансовите затруднения на бенефициера се дължат на финансовата му стратегия да използва средствата от косвени данъци, за да осъществява стопанската си дейност. Вместо това, бенефициерът е можел просто да събира данъците от клиентите си и да ги превежда в държавния бюджет. |
| --- | --- |

(56)

Словашките власти не са съгласни с твърдението на бенефициера, че финансовите му затруднения се дължат на промените в Закона за данъчна администрация. Според тях финансовите затруднения на бенефициера се дължат на финансовата му стратегия да използва средствата от косвени данъци, за да осъществява стопанската си дейност. Вместо това, бенефициерът е можел просто да събира данъците от клиентите си и да ги превежда в държавния бюджет.

| (57) | Словашките власти не приемат, че срещата в Данъчна дирекция на Словашката република през декември 2003 г. е доказателство за предварително съгласие за споразумение от страна на данъчните органи. Те прилагат писмо от 6 юли 2004 г., което е изпратено от Данъчна дирекция на Словашката република до подчинените ѝ данъчни органи, в което последните се инструктират да не приемат споразумението, предложено от бенефициера, тъй като е неблагоприятно за държавата. В това писмо се цитира друго, по-общо, от 15 януари 2004 г. от Министерството на финансите до подчинената му Данъчна дирекция, в което пък последната се инструктира да не приема споразумения с кредитори, които биха задължили данъчните органи да опрощават данъчни задължения. Освен това словашките власти тълкуват писмото от 3 февруари 2004 г., цитирано от бенефициера (виж параграф 37), като изрично несъгласие с предложението за споразумение при 35 %. |
| --- | --- |

(57)

Словашките власти не приемат, че срещата в Данъчна дирекция на Словашката република през декември 2003 г. е доказателство за предварително съгласие за споразумение от страна на данъчните органи. Те прилагат писмо от 6 юли 2004 г., което е изпратено от Данъчна дирекция на Словашката република до подчинените ѝ данъчни органи, в което последните се инструктират да не приемат споразумението, предложено от бенефициера, тъй като е неблагоприятно за държавата. В това писмо се цитира друго, по-общо, от 15 януари 2004 г. от Министерството на финансите до подчинената му Данъчна дирекция, в което пък последната се инструктира да не приема споразумения с кредитори, които биха задължили данъчните органи да опрощават данъчни задължения. Освен това словашките власти тълкуват писмото от 3 февруари 2004 г., цитирано от бенефициера (виж параграф 37), като изрично несъгласие с предложението за споразумение при 35 %.

| (58) | Словашките власти потвърждават, че бенефициерът не е плащал акцизни сборове през срока на отсрочка (януари 2001–март 2004 г.) и редовно е отсрочвал данъчните си задължения. |
| --- | --- |

(58)

Словашките власти потвърждават, че бенефициерът не е плащал акцизни сборове през срока на отсрочка (януари 2001–март 2004 г.) и редовно е отсрочвал данъчните си задължения.

| (59) | Според словашките власти, значителните разлики в оценките на двата одиторски доклада пораждат съмнения за достоверността и на двата. В частност изразяват съмнение за определения от „EKORDA“ процент при ликвидация на краткотрайни активи. Той следва да е по-висок от 20 %. |
| --- | --- |

(59)

Според словашките власти, значителните разлики в оценките на двата одиторски доклада пораждат съмнения за достоверността и на двата. В частност изразяват съмнение за определения от „EKORDA“ процент при ликвидация на краткотрайни активи. Той следва да е по-висок от 20 %.

| (60) | В заключение, според словашките власти, бенефициерът не е съставил жизнен план за преструктуриране и мерките предложени в контекста на процедурата за споразумение не могат да се приемат като мерки по преструктуриране. |
| --- | --- |

(60)

В заключение, според словашките власти, бенефициерът не е съставил жизнен план за преструктуриране и мерките предложени в контекста на процедурата за споразумение не могат да се приемат като мерки по преструктуриране.

VI.   ОЦЕНКА

1.   Компетенция на Комисията

| (61) | Тъй като част от разглежданите събития по настоящия случай датират от време преди присъединяването на Словашката република към Европейския съюз на 1 май 2004 г., първата задача на Комисията бе да определи, дали е в компетенция за действие по спорната мярка. |
| --- | --- |

(61)

Тъй като част от разглежданите събития по настоящия случай датират от време преди присъединяването на Словашката република към Европейския съюз на 1 май 2004 г., първата задача на Комисията бе да определи, дали е в компетенция за действие по спорната мярка.

| (62) | Мерки, влезли в сила преди присъединяването, които не се прилагат след него, не могат да са предмет на разследване от Комисията, нито по реда на така наречената процедура по прехода, по реда на Приложение IV, точка 3 от Договора за присъединяване, нито по процедурите по член 88 от Договора за ЕО. Нито Договорът за присъединяване, нито Договорът за ЕО задължават или упълномощават Комисията да разглежда подобни мерки. |
| --- | --- |

(62)

Мерки, влезли в сила преди присъединяването, които не се прилагат след него, не могат да са предмет на разследване от Комисията, нито по реда на така наречената процедура по прехода, по реда на Приложение IV, точка 3 от Договора за присъединяване, нито по процедурите по член 88 от Договора за ЕО. Нито Договорът за присъединяване, нито Договорът за ЕО задължават или упълномощават Комисията да разглежда подобни мерки.

| (63) | Затова пък мерки, влезли в сила след присъединяването, ясно попадат в компетенцията на Комисията по силата на Договора за ЕО. За да се определи точно момента на влизане в сила на една мярка, съответстващият критерии е законовият акт, с който компетентен национален орган отпуска помощ (14). |
| --- | --- |

(63)

Затова пък мерки, влезли в сила след присъединяването, ясно попадат в компетенцията на Комисията по силата на Договора за ЕО. За да се определи точно момента на влизане в сила на една мярка, съответстващият критерии е законовият акт, с който компетентен национален орган отпуска помощ (14).

| (64) | В този случай бенефициерът претендира, че оспорваната мярка е влязла в сила преди присъединяването и не се е прилагала след това (виж параграф 37). |
| --- | --- |

(64)

В този случай бенефициерът претендира, че оспорваната мярка е влязла в сила преди присъединяването и не се е прилагала след това (виж параграф 37).

| (65) | Комисията не може да приеме аргумента, изтъкнат от бенефициера. Предложението да се даде ход на процедура по споразумение, не е на органа, осигуряващ гранта, а действие на бенефициера. Решението на съда да даде ход на процедура по споразумение също така не е действие на органа, осигуряващ гранта. Няма представено доказателство, че на среща през декември 2003 г. Данъчна дирекция е изразила съгласието си с оспорваната мярка. Напротив, словашките власти отричат наличие на предварително споразумение. В писмото от 3 февруари 2004 г. изрично и ясно се отказва предложението за споразумение на ниво от 35 %. |
| --- | --- |

(65)

Комисията не може да приеме аргумента, изтъкнат от бенефициера. Предложението да се даде ход на процедура по споразумение, не е на органа, осигуряващ гранта, а действие на бенефициера. Решението на съда да даде ход на процедура по споразумение също така не е действие на органа, осигуряващ гранта. Няма представено доказателство, че на среща през декември 2003 г. Данъчна дирекция е изразила съгласието си с оспорваната мярка. Напротив, словашките власти отричат наличие на предварително споразумение. В писмото от 3 февруари 2004 г. изрично и ясно се отказва предложението за споразумение на ниво от 35 %.

| (66) | Решението на компетентният орган да опрости част от вземанията по иска си, е взето на 9 юли 2004 г., когато данъчният орган е приел предложението за споразумение на бенефициера. |
| --- | --- |

(66)

Решението на компетентният орган да опрости част от вземанията по иска си, е взето на 9 юли 2004 г., когато данъчният орган е приел предложението за споразумение на бенефициера.

| (67) | Затова въпросът, дали мярката се прилага след присъединяването, не стои на дневен ред. |
| --- | --- |

(67)

Затова въпросът, дали мярката се прилага след присъединяването, не стои на дневен ред.

| (68) | На тези основания Комисията счита, че е в компетенцията ѝ да оцени спорните мерки по реда на член 88 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(68)

На тези основания Комисията счита, че е в компетенцията ѝ да оцени спорните мерки по реда на член 88 от Договора за ЕО.

2.   Държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО

| (69) | Член 87, параграф 1 от Договора за ЕО определя за несъвместима с общия пазар, всяка една помощ, отпусната от държава членка, или с държавни средства, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши условията за конкуренция, като облагодетелства определени предприятия или производството на определени стоки и засяга търговията между държави членки. |
| --- | --- |

(69)

Член 87, параграф 1 от Договора за ЕО определя за несъвместима с общия пазар, всяка една помощ, отпусната от държава членка, или с държавни средства, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши условията за конкуренция, като облагодетелства определени предприятия или производството на определени стоки и засяга търговията между държави членки.

| (70) | Опрощаване на задължение към държавен орган, какъвто са данъчните органи, представлява форма на разполагане с държавни средства. Тъй като мярката е в полза само на едно предприятие, тя е подбираща. |
| --- | --- |

(70)

Опрощаване на задължение към държавен орган, какъвто са данъчните органи, представлява форма на разполагане с държавни средства. Тъй като мярката е в полза само на едно предприятие, тя е подбираща.

| (71) | До събитията, довели до откриване на процедура по неплатежоспособност, бенефициерът е работил в условията на пазара на спирт и алкохолни напитки, безалкохолни напитки и консервирани плодове и зеленчуци. През 2003 г. това е бил третият по големина производител на спирт и алкохолни напитки в Словакия. От момента на загуба на лиценза си за производство на спирт и алкохолни напитки през март 2004 г., предприятието е активно на пазара на едро на спирт и алкохолни напитки, произведени от друго предприятие – „Old Herold“ s.r.o., което работи с производствени мощности наети от бенефициера. Във всички пазарни сегменти, в които бенефициера е бил активен преди началото на процедурата и е активен в момента, се осъществява търговия между държавите членки. |
| --- | --- |

(71)

До събитията, довели до откриване на процедура по неплатежоспособност, бенефициерът е работил в условията на пазара на спирт и алкохолни напитки, безалкохолни напитки и консервирани плодове и зеленчуци. През 2003 г. това е бил третият по големина производител на спирт и алкохолни напитки в Словакия. От момента на загуба на лиценза си за производство на спирт и алкохолни напитки през март 2004 г., предприятието е активно на пазара на едро на спирт и алкохолни напитки, произведени от друго предприятие – „Old Herold“ s.r.o., което работи с производствени мощности наети от бенефициера. Във всички пазарни сегменти, в които бенефициера е бил активен преди началото на процедурата и е активен в момента, се осъществява търговия между държавите членки.

| (72) | В решението си да даде ход на производство, Комисията изказва съмнения за това, че мярката нарушава или заплашва да наруши условията на конкуренция, като предоставя на бенефициера предимство, което последният не би бил способен да получи в пазарни условия. С други думи Комисията се съмнява, че държавата е действала като частен кредитор в пазарни условия за бенефициера. |
| --- | --- |

(72)

В решението си да даде ход на производство, Комисията изказва съмнения за това, че мярката нарушава или заплашва да наруши условията на конкуренция, като предоставя на бенефициера предимство, което последният не би бил способен да получи в пазарни условия. С други думи Комисията се съмнява, че държавата е действала като частен кредитор в пазарни условия за бенефициера.

| (73) | Установено е, че споразумението съдържа едни и същи условия за частни кредитори и за данъчните органи. Кредиторите получават 35 % от задълженията към тях в рамките на определен срок, условие, което е спазено от бенефициера. Останалите 65 % от задълженията са опростени. |
| --- | --- |

(73)

Установено е, че споразумението съдържа едни и същи условия за частни кредитори и за данъчните органи. Кредиторите получават 35 % от задълженията към тях в рамките на определен срок, условие, което е спазено от бенефициера. Останалите 65 % от задълженията са опростени.

| (74) | Следва да се отбележи, че преди споразумението, данъчният орган е бил в икономически и правно по-добро положение от останалите кредитори. Следователно, налага се да се проучи в подробности, дали данъчните органи са използвали всички средства, с които са разполагали, за да получат възможно най-високо изплащане на вземанията си, както би постъпил частен кредитор в пазарни условия. |
| --- | --- |

(74)

Следва да се отбележи, че преди споразумението, данъчният орган е бил в икономически и правно по-добро положение от останалите кредитори. Следователно, налага се да се проучи в подробности, дали данъчните органи са използвали всички средства, с които са разполагали, за да получат възможно най-високо изплащане на вземанията си, както би постъпил частен кредитор в пазарни условия.

| (75) | За да определи, дали оспорваната мярка издържа на теста за частен кредитор в пазарни условия, Комисията трябва да определи, дали данъчният орган е в по-добра позиция, когато приема предложеното споразумение от бенефициера, отколкото би бил при вероятен фалит или при принудително прихващане на данъчните задължения. |
| --- | --- |

(75)

За да определи, дали оспорваната мярка издържа на теста за частен кредитор в пазарни условия, Комисията трябва да определи, дали данъчният орган е в по-добра позиция, когато приема предложеното споразумение от бенефициера, отколкото би бил при вероятен фалит или при принудително прихващане на данъчните задължения.

| (76) | Накратко Словашката република, приема че според нея мярката представлява държавна помощ. Тя приема, че при приемане на споразумението въпросът за държавна помощ просто не е бил разглеждан. Противно на това, бенефициерът твърди, че мерките не представляват помощ, и представя документи, описани по-горе, в частност и два доклада от одитори. |
| --- | --- |

(76)

Накратко Словашката република, приема че според нея мярката представлява държавна помощ. Тя приема, че при приемане на споразумението въпросът за държавна помощ просто не е бил разглеждан. Противно на това, бенефициерът твърди, че мерките не представляват помощ, и представя документи, описани по-горе, в частност и два доклада от одитори.

| (77) | Въз основа на представената информация от бенефициера и държавните органи на Словашката република, Комисията установи следната фактическа страна за финансовото състояние на бенефициера през въпросната година с оглед провеждане на теста за частен кредитор в пазарни условия. Комисията не може да провери в счетоводството на бенефициера данните, предоставени от него за 31 март 2004 г., както и тези, предоставени от словашките власти за 17 юни 2004 г. Въпреки това, Комисията не намира основание за съмнение в достоверността на тези данни.
  Таблица 3:
  Финансово състояние на бенефициера през 2003 — 2004 г. [милиони SKK] | 31.12.2003 г. (15) | 31.3.2004 г. (16) | 28.4.2004 г. (17) | 17.6.2004 г. (18) | 31.12.2004 г. (19) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Дълготрайни активи (20) | 208 | 205 | 204 | 200 | 200 |
| Стокова наличност | 119 | 209 | 176 | 84 | 52 |
| Парични средства в брой | 3 | 50 | 94 | 161 | 27 |
| Краткосрочни търговски вземания | 128 | 98 (21) | 80 | 63 (22) | 97 |

(77)

Въз основа на представената информация от бенефициера и държавните органи на Словашката република, Комисията установи следната фактическа страна за финансовото състояние на бенефициера през въпросната година с оглед провеждане на теста за частен кредитор в пазарни условия. Комисията не може да провери в счетоводството на бенефициера данните, предоставени от него за 31 март 2004 г., както и тези, предоставени от словашките власти за 17 юни 2004 г. Въпреки това, Комисията не намира основание за съмнение в достоверността на тези данни.

Таблица 3:

Финансово състояние на бенефициера през 2003 — 2004 г. [милиони SKK]

31.12.2003 г. (15)

31.3.2004 г. (16)

28.4.2004 г. (17)

17.6.2004 г. (18)

31.12.2004 г. (19)

Дълготрайни активи (20)

208

205

204

200

200

Стокова наличност

119

209

176

84

52

Парични средства в брой

3

50

94

161

27

Краткосрочни търговски вземания

128

98 (21)

80

63 (22)

97

| (78) | Комисията ще проучи първо доказателствата, представени от бенефициера, за това, че по негово мнение процедурата за фалит ще остави на данъчните органи по-малко, отколкото споразумението. Тъй като нито словашките органи, нито бенефициерът, представиха изчисления за процедурата по принудително прихващане на данъчните задължения, Комисията ще проучи и какво биха получили данъчните органи при нея. Накрая ще проучи обстоятелствените доказателства, представени от словашките органи и от бенефициера. |
| --- | --- |

(78)

Комисията ще проучи първо доказателствата, представени от бенефициера, за това, че по негово мнение процедурата за фалит ще остави на данъчните органи по-малко, отколкото споразумението. Тъй като нито словашките органи, нито бенефициерът, представиха изчисления за процедурата по принудително прихващане на данъчните задължения, Комисията ще проучи и какво биха получили данъчните органи при нея. Накрая ще проучи обстоятелствените доказателства, представени от словашките органи и от бенефициера.

2.1.   Сравнение на процедурата по споразумение и фалита

| (79) | Комисията не приема доклада на „EKORDA“ за надежден източник при сравняване на предложението за споразумение с евентуална процедура за фалит. Словашките власти споделят тези съмнения. |
| --- | --- |

(79)

Комисията не приема доклада на „EKORDA“ за надежден източник при сравняване на предложението за споразумение с евентуална процедура за фалит. Словашките власти споделят тези съмнения.

| (80) | В самото начало, Комисията отбелязва, че в доклада си от 7 юли 2004 г. (само два дни преди срещата на кредиторите), „EKORDA“ е използвала при изчисленията си състоянието на активите на бенефициера от 31 март 2004 г. От таблица 3 става ясно, че след 31 март 2004 г., стойностите на различните активи се променят изключително много. В частност, продадена е голяма част от стоковата наличност, което е довело до нарастване на паричните средства в брой. Тези промени са от голямо значение при прилагане на процентите при ликвидация на „EKORDA“, тъй като те се простират от 20 % за складова наличност и краткосрочни вземания до 100 % за парични средства в брой. Ако приемем, че процентите при ликвидация, изведени от „EKORDA“, са точни, и приложим същата методология като „EKORDA“, таблицата по-долу дава как изглеждат резултатите от изчисленията, ако се вземат стойностите от 28 април 2004 г. и 17 юни 2004 г., т.е. все още преди срещата на кредиторите от 9 юли 2004 г. Тези данни показват също така че предложените проценти за ликвидация от „EKORDA“ не са реалистични.
  Таблица 4:
  Сравнение на вероятния рандеман при продажба на активите на бенефициера при процедура за фалит [милиони SKK] | Състояние към: |
| --- | --- | --- |
| | 31.3.2004 г. | 28.4.2004 г. | 17.6.2004 г. |
| | Процент при ликвидация [ %] | Счетоводна стойност | Рандеман | Счетоводна стойност | Рандеман | Счетоводна стойност | Рандеман |
| Дълготрайни активи | 45 | 205 | 92 | 204 | 92 | 200 | 90 |
| Стокова наличност | 20 | 209 | 42 | 176 | 35 | 84 | 17 |
| Краткосрочни вземания | 20 | 98 (23) | 20 | 86 (24) | 17 | 37 (25) | 7 |
| Парични средства в брой | 100 | 50 | 50 | 94 | 94 | 161 | 161 |
| Общо | | | 204 | | 238 | | 275 |

(80)

В самото начало, Комисията отбелязва, че в доклада си от 7 юли 2004 г. (само два дни преди срещата на кредиторите), „EKORDA“ е използвала при изчисленията си състоянието на активите на бенефициера от 31 март 2004 г. От таблица 3 става ясно, че след 31 март 2004 г., стойностите на различните активи се променят изключително много. В частност, продадена е голяма част от стоковата наличност, което е довело до нарастване на паричните средства в брой. Тези промени са от голямо значение при прилагане на процентите при ликвидация на „EKORDA“, тъй като те се простират от 20 % за складова наличност и краткосрочни вземания до 100 % за парични средства в брой. Ако приемем, че процентите при ликвидация, изведени от „EKORDA“, са точни, и приложим същата методология като „EKORDA“, таблицата по-долу дава как изглеждат резултатите от изчисленията, ако се вземат стойностите от 28 април 2004 г. и 17 юни 2004 г., т.е. все още преди срещата на кредиторите от 9 юли 2004 г. Тези данни показват също така че предложените проценти за ликвидация от „EKORDA“ не са реалистични.

Таблица 4:

Сравнение на вероятния рандеман при продажба на активите на бенефициера при процедура за фалит [милиони SKK]

Състояние към:

31.3.2004 г.

28.4.2004 г.

17.6.2004 г.

Процент при ликвидация [ %]

Счетоводна стойност

Рандеман

Счетоводна стойност

Рандеман

Счетоводна стойност

Рандеман

Дълготрайни активи

45

205

92

204

92

200

90

Стокова наличност

20

209

42

176

35

84

17

Краткосрочни вземания

20

98 (23)

20

86 (24)

17

37 (25)

7

Парични средства в брой

100

50

50

94

94

161

161

Общо

204

238

275

| (81) | Представеният на съда бизнесплан от бенефициера предвижда продажбата на стокова наличност за сума до [по-малко от 150 SKK] милиона за периода март-май 2004 г. Следователно „EKORDA“ следва да е на ясно, че структурата на активите на бенефициера ще претърпи значителни промени след 31 март 2004 г., но не е отчела по никакъв начин това. |
| --- | --- |

(81)

Представеният на съда бизнесплан от бенефициера предвижда продажбата на стокова наличност за сума до [по-малко от 150 SKK] милиона за периода март-май 2004 г. Следователно „EKORDA“ следва да е на ясно, че структурата на активите на бенефициера ще претърпи значителни промени след 31 март 2004 г., но не е отчела по никакъв начин това.

| (82) | Ако „EKORDA“ бе взела предвид счетоводната стойност на активите на бенефициера от 28 април 2007 г., тя щеше да установи, че рандемана при фалит ще е по-висок (238 милиона SKK; 6,3 милиона EUR), отколкото този по предложеното споразумение (225 милиона SKK; 5,93 милиона EUR (26). Заключението ще бъде още по-отчетливо, ако анализът е бил извършен през юни 2004 г. – 275 милиона SKK; 7,2 милиона EUR, при това навреме за данъчните органи да упражнят правото си на вето и да отхвърлят предложението, като по този начин приключи процедурата по споразумение. Припомняме отново, че резултатите са получени при спазване предположенията и методологията на „EKORDA“. |
| --- | --- |

(82)

Ако „EKORDA“ бе взела предвид счетоводната стойност на активите на бенефициера от 28 април 2007 г., тя щеше да установи, че рандемана при фалит ще е по-висок (238 милиона SKK; 6,3 милиона EUR), отколкото този по предложеното споразумение (225 милиона SKK; 5,93 милиона EUR (26). Заключението ще бъде още по-отчетливо, ако анализът е бил извършен през юни 2004 г. – 275 милиона SKK; 7,2 милиона EUR, при това навреме за данъчните органи да упражнят правото си на вето и да отхвърлят предложението, като по този начин приключи процедурата по споразумение. Припомняме отново, че резултатите са получени при спазване предположенията и методологията на „EKORDA“.

| (83) | Комисията не може да приеме използваната от „EKORDA“ методология и не счита предположенията, залегнали в анализа им, за надеждни. Това заключение е в тон със съмненията на словашките власти, описани в параграфи 55 и 60. |
| --- | --- |

(83)

Комисията не може да приеме използваната от „EKORDA“ методология и не счита предположенията, залегнали в анализа им, за надеждни. Това заключение е в тон със съмненията на словашките власти, описани в параграфи 55 и 60.

| (84) | Като начало, „EKORDA“ не пояснява никъде в доклада си как е определила трите процента при ликвидация. Словашките власти декларират, че процентът при ликвидация на стокова наличност следва да е по-висок от 20 %. |
| --- | --- |

(84)

Като начало, „EKORDA“ не пояснява никъде в доклада си как е определила трите процента при ликвидация. Словашките власти декларират, че процентът при ликвидация на стокова наличност следва да е по-висок от 20 %.

| (85) | Комисията констатира, че през 2004 г. бенефициерът е успял да получи [по-малко от 150] милиона SKK от продажбата на складова наличност (виж параграф 30). Това повече с [40-50] % от счетоводната стойност на складовата наличност, на която „EKORDA“ основава оценката си. Това подсказва сериозно, че процентът при ликвидация от 20 % е силно занижен. Промените в счетоводните отчети за 2004 г. относно стойността на складовата наличност поддържат това заключение. Освен това самият бенефициер оценява в бизнесплана си рандеман от продажба на стокова наличност през периода март-май 2004 г. на [по-малко от 110] милиона (виж параграф 30). В „EKORDA“ не са се съобразили с тази оценка. Накрая, самата стопанска дейност на бенефициера подсказва, че стоковата наличност включва крайни продукти, които могат лесно да бъдат реализирани пред дистрибутори или потребители, а не пол – готови продукти, които се нуждаят от допълнителна преработка. |
| --- | --- |

(85)

Комисията констатира, че през 2004 г. бенефициерът е успял да получи [по-малко от 150] милиона SKK от продажбата на складова наличност (виж параграф 30). Това повече с [40-50] % от счетоводната стойност на складовата наличност, на която „EKORDA“ основава оценката си. Това подсказва сериозно, че процентът при ликвидация от 20 % е силно занижен. Промените в счетоводните отчети за 2004 г. относно стойността на складовата наличност поддържат това заключение. Освен това самият бенефициер оценява в бизнесплана си рандеман от продажба на стокова наличност през периода март-май 2004 г. на [по-малко от 110] милиона (виж параграф 30). В „EKORDA“ не са се съобразили с тази оценка. Накрая, самата стопанска дейност на бенефициера подсказва, че стоковата наличност включва крайни продукти, които могат лесно да бъдат реализирани пред дистрибутори или потребители, а не пол – готови продукти, които се нуждаят от допълнителна преработка.

| (86) | Освен това, в „EKORDA“ са използвали двойно изравняване относно краткосрочните търговски вземания. Първо са приравнени спрямо счетоводната си стойност с 40 % (счетоводната стойност е 166 милиона SKK, а стойността, използвана в изчисленията на „EKORDA“, е 98 милиона SKK), а след това е приложен ниския процент за ликвидация от 20 %. Тази методология може да се постави под въпрос. Приемливо е приравняването на счетоводната стойност на вземания, с цел отразяване на действителната им стойност в определен период от време. От „EKORDA“ обаче, няма никакво пояснение защо приемат, че рандеманът при фалит/ликвидация би бил само една пета (20 милиона SKK) от сумата, която самият бенефициер счита, че може да получи от длъжниците си (98 милиона SKK). |
| --- | --- |

(86)

Освен това, в „EKORDA“ са използвали двойно изравняване относно краткосрочните търговски вземания. Първо са приравнени спрямо счетоводната си стойност с 40 % (счетоводната стойност е 166 милиона SKK, а стойността, използвана в изчисленията на „EKORDA“, е 98 милиона SKK), а след това е приложен ниския процент за ликвидация от 20 %. Тази методология може да се постави под въпрос. Приемливо е приравняването на счетоводната стойност на вземания, с цел отразяване на действителната им стойност в определен период от време. От „EKORDA“ обаче, няма никакво пояснение защо приемат, че рандеманът при фалит/ликвидация би бил само една пета (20 милиона SKK) от сумата, която самият бенефициер счита, че може да получи от длъжниците си (98 милиона SKK).

| (87) | Освен това, процентът при ликвидация на дълготрайните активи, а именно 45 %, също изглежда твърде малък. Според бенефициера стойността на заложените в полза на данъчните органи активи е възлизала на 194 милиона SKK (27). Тази стойност, според бенефициера, изразява цена по оценка на независими експерт-оценители, извършена в края на 2003 г. – началото на 2004 г. От гледна точка на Комисията, подобна „оценка на експерт-оценител“ следва да отразява общата стойност на въпросния актив, като в същото време дава цена, на която може да бъде реализиран на пазара в определено време. От доклада на „EKORDA“ не става ясно защо рандеманът от продажба при фалит на дълготрайни активи би възлизал само на 45 % от счетоводната им стойност от 205 милиона SKK, (28) докато самият бенефициер оценява въпросните активи много по-високо. |
| --- | --- |

(87)

Освен това, процентът при ликвидация на дълготрайните активи, а именно 45 %, също изглежда твърде малък. Според бенефициера стойността на заложените в полза на данъчните органи активи е възлизала на 194 милиона SKK (27). Тази стойност, според бенефициера, изразява цена по оценка на независими експерт-оценители, извършена в края на 2003 г. – началото на 2004 г. От гледна точка на Комисията, подобна „оценка на експерт-оценител“ следва да отразява общата стойност на въпросния актив, като в същото време дава цена, на която може да бъде реализиран на пазара в определено време. От доклада на „EKORDA“ не става ясно защо рандеманът от продажба при фалит на дълготрайни активи би възлизал само на 45 % от счетоводната им стойност от 205 милиона SKK, (28) докато самият бенефициер оценява въпросните активи много по-високо.

| (88) | Колкото до аргумента на бенефициера, че би било трудно да се намери купувач, тъй като повечето от заложените машини се използват изключително в производството на спирт и алкохолни напитки, безалкохолни напитки или консервени продукти, Комисията има следните две забележки. Първата е, че според нея, така наречената „оценка на експерт-оценител“ на заложеното недвижимо имущество е 105 милиона SKK, което само по себе си е повече от прогнозирания рандеман от „EKORDA“ (92 милиона SKK). Втората е, че сегашното развитие на предприятието показва, че някои от тези производствени активи бързо са намерили потребител в лицето на „Old Herold“ s.r.o., след като бенефициерът е изгубил лиценза си за производство на спирт и алкохолни продукти. Изглежда, че би имал незабавен интерес от конкурент за въпросните производствени активи. |
| --- | --- |

(88)

Колкото до аргумента на бенефициера, че би било трудно да се намери купувач, тъй като повечето от заложените машини се използват изключително в производството на спирт и алкохолни напитки, безалкохолни напитки или консервени продукти, Комисията има следните две забележки. Първата е, че според нея, така наречената „оценка на експерт-оценител“ на заложеното недвижимо имущество е 105 милиона SKK, което само по себе си е повече от прогнозирания рандеман от „EKORDA“ (92 милиона SKK). Втората е, че сегашното развитие на предприятието показва, че някои от тези производствени активи бързо са намерили потребител в лицето на „Old Herold“ s.r.o., след като бенефициерът е изгубил лиценза си за производство на спирт и алкохолни продукти. Изглежда, че би имал незабавен интерес от конкурент за въпросните производствени активи.

| (89) | Освен това, достоверността на доклада на „EKORDA“ страда и от начина, по който са изчислени различните такси, приспаднати от общия рандеман от продажба на активи, тъй като се дължат при процедура на фалит. Докато „EKORDA“ приспада 45 милиона SKK за такси, в изложението си бенефициерът посочва стойност от 36 милиона SKK, а оценката на одитора – госпожа Кохова, възлиза на най-много 22 милиона SKK. Тези несъответствия повдигат сериозни съмнения за точността на предположенията на „EKORDA“ относно размера на таксите, а оттук и за размера на рандемана, получен при процедура на фалит. Следва обаче да се добави, че отчитайки състоянието на бенефициера към 17 юни 2004 г., дори при такси от 36 милиона SKK, рандеманът при фалит би бил по-висок, отколкото при предложеното споразумение. |
| --- | --- |

(89)

Освен това, достоверността на доклада на „EKORDA“ страда и от начина, по който са изчислени различните такси, приспаднати от общия рандеман от продажба на активи, тъй като се дължат при процедура на фалит. Докато „EKORDA“ приспада 45 милиона SKK за такси, в изложението си бенефициерът посочва стойност от 36 милиона SKK, а оценката на одитора – госпожа Кохова, възлиза на най-много 22 милиона SKK. Тези несъответствия повдигат сериозни съмнения за точността на предположенията на „EKORDA“ относно размера на таксите, а оттук и за размера на рандемана, получен при процедура на фалит. Следва обаче да се добави, че отчитайки състоянието на бенефициера към 17 юни 2004 г., дори при такси от 36 милиона SKK, рандеманът при фалит би бил по-висок, отколкото при предложеното споразумение.

| (90) | Накрая, Комисията отбелязва, че словашките власти не са съгласни с твърдението на бенефициера, че данъчните органи са разполагали с доклада на „EKORDA“ преди срещата на кредиторите от 9 юли 2004 г. |
| --- | --- |

(90)

Накрая, Комисията отбелязва, че словашките власти не са съгласни с твърдението на бенефициера, че данъчните органи са разполагали с доклада на „EKORDA“ преди срещата на кредиторите от 9 юли 2004 г.

| (91) | Колкото до доклада на госпожа Кохова, Комисията не може да го оцени, тъй като не разполага с копие от него. От предоставената ѝ информация не става ясно нито кога, нито защо е съставен докладът, нито на какви предположения и данни се основава. Въпреки това, Комисията може да установи, че заключенията на този одитор се различават значително от заключенията в доклада на „EKORDA“. Докладът на синдика, госпожа Холовачова, посочва само че по принцип, процедурата по споразумение е по-изгодна за кредиторите отколкото фалита. Комисията не може да приеме нито един от тези два доклада като доказателство за или против твърдението на бенефициера, че оспорваната мярката издържа теста за частен кредитор в пазарни условия. |
| --- | --- |

(91)

Колкото до доклада на госпожа Кохова, Комисията не може да го оцени, тъй като не разполага с копие от него. От предоставената ѝ информация не става ясно нито кога, нито защо е съставен докладът, нито на какви предположения и данни се основава. Въпреки това, Комисията може да установи, че заключенията на този одитор се различават значително от заключенията в доклада на „EKORDA“. Докладът на синдика, госпожа Холовачова, посочва само че по принцип, процедурата по споразумение е по-изгодна за кредиторите отколкото фалита. Комисията не може да приеме нито един от тези два доклада като доказателство за или против твърдението на бенефициера, че оспорваната мярката издържа теста за частен кредитор в пазарни условия.

| (92) | Въз основа на предоставените доказателства, Комисията заключава, че продажбата на активите на предприятието в хода на процедура за фалит, би донесла, по всяка вероятност, по-висок рандеман за кредиторите на бенефициера. Като отчита, че данъчните органи ще бъдат удовлетворени в първа група като отделен кредитор, а освен това, ще получат повечето от разпределения приход във втора група (поради размера на иска им в сравнение с останалите кредитори), Комисията заключава, че почти цялата сума, получена при фалит ще се изплати на данъчните органи. |
| --- | --- |

(92)

Въз основа на предоставените доказателства, Комисията заключава, че продажбата на активите на предприятието в хода на процедура за фалит, би донесла, по всяка вероятност, по-висок рандеман за кредиторите на бенефициера. Като отчита, че данъчните органи ще бъдат удовлетворени в първа група като отделен кредитор, а освен това, ще получат повечето от разпределения приход във втора група (поради размера на иска им в сравнение с останалите кредитори), Комисията заключава, че почти цялата сума, получена при фалит ще се изплати на данъчните органи.

2.2.   Сравнение на процедурите по споразумение и по принудително прихващане на данъчни задължения

| (93) | За разлика от частните кредитори, данъчният орган е разполагал с възможност да даде ход, по своя инициатива, на процедура по принудително прихващане на данъчни задължения, като пристъпи към разпродажба на недвижимите имоти, машините или предприятието като цяло. Комисията счита за ирелевантен аргумента на бенефициера, че процедурата по споразумение предпазва предприятието от принудително прихващане на данъчни задължения. Както потвърждават словашките власти, принудителното прихващане на данъчни задължения е било действителна опция за данъчните органи, било преди да се даде ход на процедурата по споразумение, било след ветото на данъчния орган на предложеното споразумение. Следователно, при прилагане на теста за частен кредитор в пазарни условия, тази процедура следва да се отчете. Бенефициерът не сравнява предложеното споразумение с възможния резултат при принудително прихващане на данъци. |
| --- | --- |

(93)

За разлика от частните кредитори, данъчният орган е разполагал с възможност да даде ход, по своя инициатива, на процедура по принудително прихващане на данъчни задължения, като пристъпи към разпродажба на недвижимите имоти, машините или предприятието като цяло. Комисията счита за ирелевантен аргумента на бенефициера, че процедурата по споразумение предпазва предприятието от принудително прихващане на данъчни задължения. Както потвърждават словашките власти, принудителното прихващане на данъчни задължения е било действителна опция за данъчните органи, било преди да се даде ход на процедурата по споразумение, било след ветото на данъчния орган на предложеното споразумение. Следователно, при прилагане на теста за частен кредитор в пазарни условия, тази процедура следва да се отчете. Бенефициерът не сравнява предложеното споразумение с възможния резултат при принудително прихващане на данъци.

| (94) | За анализа си, Комисията се основава на данни предоставени както от бенефициера, така и от словашките власти. В този контекст следва да се отбележи, че словашките власти са потвърдили, че залогът в полза на данъчните органи възлиза на 397 милиона SKK, както е посочено в решението за даване на ход на производство. Тази стойност е изведена от счетоводството на бенефициера. От своя страна, бенефициерът твърди, че стойността на заложените активи по „оценка на експерт-оценител“ възлиза на 194 милиона SKK (виж параграф 17). За Комисията не е задължително да установи коя от посочените стойности е вярна, но тя може да направи следните заключения. |
| --- | --- |

(94)

За анализа си, Комисията се основава на данни предоставени както от бенефициера, така и от словашките власти. В този контекст следва да се отбележи, че словашките власти са потвърдили, че залогът в полза на данъчните органи възлиза на 397 милиона SKK, както е посочено в решението за даване на ход на производство. Тази стойност е изведена от счетоводството на бенефициера. От своя страна, бенефициерът твърди, че стойността на заложените активи по „оценка на експерт-оценител“ възлиза на 194 милиона SKK (виж параграф 17). За Комисията не е задължително да установи коя от посочените стойности е вярна, но тя може да направи следните заключения.

| (95) | Първо, залогът компенсира отсроченото плащане на данъчни задължения от бенефициера, според разпоредбите на Закона за данъчна администрация. Ако стойността на активите всъщност възлиза само на половината от залога, както излиза от експертното становище, предоставено от бенефициера, то тогава обезпечението, изисквано от държавата за това отсрочване, е недостатъчно. При това положение, допуснатото от данъчните органи отсрочване на плащането на данъчни задължения между ноември 2002 г. и ноември 2003 г., възлизащо общо на 477 милиона SKK, по всяка вероятност няма да издържи теста за частен кредитор в пазарни условия. Тъй като тези отсрочени плащания на данъчни задължения са влезли в сила преди присъединяването и не са прилагани след това, Комисията няма компетенция да оцени доколко са съвместими с общия пазар. За целите на разясняване на настоящия случай, за Комисията не се налага да определя, дали тези мерки представляват държавна помощ. Може само да се отбележи, че ако по-ранните отсрочени плащания представляват държавна помощ, не може да се счита, че е спазен принципът на частния инвеститор в пазарни условия, когато тези отсрочени задължения са опростени (частично) на по-късен етап. |
| --- | --- |

(95)

Първо, залогът компенсира отсроченото плащане на данъчни задължения от бенефициера, според разпоредбите на Закона за данъчна администрация. Ако стойността на активите всъщност възлиза само на половината от залога, както излиза от експертното становище, предоставено от бенефициера, то тогава обезпечението, изисквано от държавата за това отсрочване, е недостатъчно. При това положение, допуснатото от данъчните органи отсрочване на плащането на данъчни задължения между ноември 2002 г. и ноември 2003 г., възлизащо общо на 477 милиона SKK, по всяка вероятност няма да издържи теста за частен кредитор в пазарни условия. Тъй като тези отсрочени плащания на данъчни задължения са влезли в сила преди присъединяването и не са прилагани след това, Комисията няма компетенция да оцени доколко са съвместими с общия пазар. За целите на разясняване на настоящия случай, за Комисията не се налага да определя, дали тези мерки представляват държавна помощ. Може само да се отбележи, че ако по-ранните отсрочени плащания представляват държавна помощ, не може да се счита, че е спазен принципът на частния инвеститор в пазарни условия, когато тези отсрочени задължения са опростени (частично) на по-късен етап.

| (96) | Второ, дори да бъдат приложени по-ниските стойности, предоставени от бенефициера, при изчисляване на приходите от процедура по принудително прихващане на данъци, частен кредитор в пазарни условия би предпочел тази процедура пред процедурата по споразумение, ако е имал възможност. |
| --- | --- |

(96)

Второ, дори да бъдат приложени по-ниските стойности, предоставени от бенефициера, при изчисляване на приходите от процедура по принудително прихващане на данъци, частен кредитор в пазарни условия би предпочел тази процедура пред процедурата по споразумение, ако е имал възможност.

| (97) | При процедура по принудително прихващане на данъци, данъчните органи имат право да продадат направо активите на длъжника (вземания и други краткотрайни активи, движими и недвижими активи). В момента, когато данъчните органи гласуват в полза на споразумението, бенефициерът разполага със стокова наличност на стойност 84 милиона SKK, изискуеми вземания на стойност 63 милиона SKK и парични средства в брой – 161 милиона SKK (виж параграф 54). Следва да се отбележи, че само стойността на краткотрайните активи (308 милиона SKK; 8,1 милиона EUR) надвишава приходите, получени по споразумението (225 милиона SKK; 5,93 милиона EUR). Дори да се приспадне цялата сума на вземанията (29), само стойността на краткотрайните активи (245 милиона SKK; 6,4 милиона EUR) ще превишава получения приход по споразумението. Освен тях, бенефициерът е разполагал с други активи, чието стойност е била минимум 194 милиона SKK. |
| --- | --- |

(97)

При процедура по принудително прихващане на данъци, данъчните органи имат право да продадат направо активите на длъжника (вземания и други краткотрайни активи, движими и недвижими активи). В момента, когато данъчните органи гласуват в полза на споразумението, бенефициерът разполага със стокова наличност на стойност 84 милиона SKK, изискуеми вземания на стойност 63 милиона SKK и парични средства в брой – 161 милиона SKK (виж параграф 54). Следва да се отбележи, че само стойността на краткотрайните активи (308 милиона SKK; 8,1 милиона EUR) надвишава приходите, получени по споразумението (225 милиона SKK; 5,93 милиона EUR). Дори да се приспадне цялата сума на вземанията (29), само стойността на краткотрайните активи (245 милиона SKK; 6,4 милиона EUR) ще превишава получения приход по споразумението. Освен тях, бенефициерът е разполагал с други активи, чието стойност е била минимум 194 милиона SKK.

| (98) | Освен това при процедурата по принудително прихващане на данъци няма да се плащат административни такси, както би било при фалит. Това е процедура, на която данъчните органи дават ход и която управляват, така че може да се очаква, че ще приключи бързо. |
| --- | --- |

(98)

Освен това при процедурата по принудително прихващане на данъци няма да се плащат административни такси, както би било при фалит. Това е процедура, на която данъчните органи дават ход и която управляват, така че може да се очаква, че ще приключи бързо.

| (99) | Комисията заключава, че процедурата по принудително прихващане на данъци би довела до по-висок приход от споразумението. |
| --- | --- |

(99)

Комисията заключава, че процедурата по принудително прихващане на данъци би довела до по-висок приход от споразумението.

2.3   Други доказателства

| (100) | Комисията взема под внимание писмото, предоставено от словашките власти, адресирано от директора на Данъчна дирекция до подчинения му директора на въпросната данъчна служба (виж параграф 57). Писмото представлява ясно доказателство, че Данъчна дирекция (която е влязла преди това в пряк контакт с бенефициера) се противопоставя на споразумението и изрично дава на местния данъчен орган инструкции да не гласува за споразумението. Посочената причина в писмото е, че предложеното споразумение е „неизгодно“ за държавата. |
| --- | --- |

(100)

Комисията взема под внимание писмото, предоставено от словашките власти, адресирано от директора на Данъчна дирекция до подчинения му директора на въпросната данъчна служба (виж параграф 57). Писмото представлява ясно доказателство, че Данъчна дирекция (която е влязла преди това в пряк контакт с бенефициера) се противопоставя на споразумението и изрично дава на местния данъчен орган инструкции да не гласува за споразумението. Посочената причина в писмото е, че предложеното споразумение е „неизгодно“ за държавата.

| (101) | Словашките власти показаха, че в началото на 2004 г. Министерството на финансите е издало ясни инструкции към данъчните органи да не приемат предложения, включващи опрощаване на данъчни задължения, респективно вземания (30). Тази инструкция е свързана с изменението на Закона за данъчна администрация от 1 януари 2004 г., за да се укрепи дисциплината при събиране на данъчните задължения. |
| --- | --- |

(101)

Словашките власти показаха, че в началото на 2004 г. Министерството на финансите е издало ясни инструкции към данъчните органи да не приемат предложения, включващи опрощаване на данъчни задължения, респективно вземания (30). Тази инструкция е свързана с изменението на Закона за данъчна администрация от 1 януари 2004 г., за да се укрепи дисциплината при събиране на данъчните задължения.

| (102) | Освен това Комисията отбелязва, че самият данъчен орган е подал жалба срещу споразумението още на 2 август 2004 г., т.е. по-малко от месец след договаряне на споразумението. |
| --- | --- |

(102)

Освен това Комисията отбелязва, че самият данъчен орган е подал жалба срещу споразумението още на 2 август 2004 г., т.е. по-малко от месец след договаряне на споразумението.

| (103) | Бенефициентът твърди, че данъчните органи са оповестили съгласието си за споразумение още преди той, бенефициерът, да даде ход на процедурата. Комисията счита, че представените от бенефициера доказателства осветяват тъкмо противното. В писмо от 3 февруари 2004 г., директорът на данъчната служба пише, че макар по принцип да не се противопоставя на процедурата по споразумение, не е съгласен с предложението на бенефициера за споразумение, при което се изплащат само 35 % от данъчните задължения. |
| --- | --- |

(103)

Бенефициентът твърди, че данъчните органи са оповестили съгласието си за споразумение още преди той, бенефициерът, да даде ход на процедурата. Комисията счита, че представените от бенефициера доказателства осветяват тъкмо противното. В писмо от 3 февруари 2004 г., директорът на данъчната служба пише, че макар по принцип да не се противопоставя на процедурата по споразумение, не е съгласен с предложението на бенефициера за споразумение, при което се изплащат само 35 % от данъчните задължения.

| (104) | Въз основа на това доказателство, Комисията не може да заключи нищо друго, освен че словашките власти са против споразумението предложено от бенефициера и са били против него преди даване ход на процедурата по споразумение на 8 март 2004 г., преди гласуването на кредиторите на 9 юли 2004 г. и след като съдът е одобрил споразумението. |
| --- | --- |

(104)

Въз основа на това доказателство, Комисията не може да заключи нищо друго, освен че словашките власти са против споразумението предложено от бенефициера и са били против него преди даване ход на процедурата по споразумение на 8 март 2004 г., преди гласуването на кредиторите на 9 юли 2004 г. и след като съдът е одобрил споразумението.

| (105) | Бенефициентът твърди, че следва да се отчитат дългосрочни последици, като например продължаване на данъчните приходи за държавата (виж параграф 46). |
| --- | --- |

(105)

Бенефициентът твърди, че следва да се отчитат дългосрочни последици, като например продължаване на данъчните приходи за държавата (виж параграф 46).

| (106) | Първо трябва да се отбележи, че тестът за частен кредитор в пазарни условия се различава от теста за частен инвеститор в пазарни условия. Докато частният инвеститор в пазарни условия е в състояние да реши, дали да влезе в отношения с определено предприятие и ще се ръководи при вземане на това решение от дългосрочни стратегически цели, за да получи подходяща възвръщаемост на инвестицията си (31), то „частният кредитор в пазарни условия“ се е оказал в отношения с неплатежоспособно предприятие, по реда на търговското или гражданско право, и целта му ще е да получи суми, които длъжникът вече му дължи, (32) при възможно най-изгодни условия относно изплащания размер и времева рамка. Следователно мотивацията на хипотетичните частен кредитор в пазарни условия и частен инвеститор в пазарни условия ще е различна. Затова и по принципа на правния прецедент са определени два отделни теста за тези две ситуации. |
| --- | --- |

(106)

Първо трябва да се отбележи, че тестът за частен кредитор в пазарни условия се различава от теста за частен инвеститор в пазарни условия. Докато частният инвеститор в пазарни условия е в състояние да реши, дали да влезе в отношения с определено предприятие и ще се ръководи при вземане на това решение от дългосрочни стратегически цели, за да получи подходяща възвръщаемост на инвестицията си (31), то „частният кредитор в пазарни условия“ се е оказал в отношения с неплатежоспособно предприятие, по реда на търговското или гражданско право, и целта му ще е да получи суми, които длъжникът вече му дължи, (32) при възможно най-изгодни условия относно изплащания размер и времева рамка. Следователно мотивацията на хипотетичните частен кредитор в пазарни условия и частен инвеститор в пазарни условия ще е различна. Затова и по принципа на правния прецедент са определени два отделни теста за тези две ситуации.

| (107) | На второ място, по използваната аналогия с кредитора – доставчик, е важно да се отбележи, че по природа неговите вземания и вземанията на държавата се различават фундаментално. Тъй като отношенията на доставчик с неплатежоспособно предприятие са изключително договорни, той може да претърпи действителни загуби от изгубения стопански контрагент. Ако неплатежоспособното предприятие се ликвидира или продаде, доставчикът ще трябва да търси нов клиент или да се договаря с новия собственик. Рискът се увеличава, когато е в голяма зависимост от неплатежоспособното предприятие. Такъв кредитор със сигурност трябва да прецени бъдещето. За разлика от него отношенията на държавата с неплатежоспособни предприятия се основават на гражданското право и следователно не зависят от волята на едната или другата страна. За всеки един нов собственик, влязъл във владение на активите на ликвидирано предприятие, данъчните задължения възникват автоматично, както и плащането им. Освен това държавата никога не зависи само от един данъкоплатец. Накрая, най-важното е, че държавата не се ръководи от гарантиране на печалба при събиране на вземанията и не действа на търговски принцип и с търговски съображения. Затова цитираната аналогия не обоснована. |
| --- | --- |

(107)

На второ място, по използваната аналогия с кредитора – доставчик, е важно да се отбележи, че по природа неговите вземания и вземанията на държавата се различават фундаментално. Тъй като отношенията на доставчик с неплатежоспособно предприятие са изключително договорни, той може да претърпи действителни загуби от изгубения стопански контрагент. Ако неплатежоспособното предприятие се ликвидира или продаде, доставчикът ще трябва да търси нов клиент или да се договаря с новия собственик. Рискът се увеличава, когато е в голяма зависимост от неплатежоспособното предприятие. Такъв кредитор със сигурност трябва да прецени бъдещето. За разлика от него отношенията на държавата с неплатежоспособни предприятия се основават на гражданското право и следователно не зависят от волята на едната или другата страна. За всеки един нов собственик, влязъл във владение на активите на ликвидирано предприятие, данъчните задължения възникват автоматично, както и плащането им. Освен това държавата никога не зависи само от един данъкоплатец. Накрая, най-важното е, че държавата не се ръководи от гарантиране на печалба при събиране на вземанията и не действа на търговски принцип и с търговски съображения. Затова цитираната аналогия не обоснована.

| (108) | Комисията заключава, че положението на държавата в настоящия случай не може да се сравнява с положението на хипотетичен частен инвеститор в пазарни условия или с това на хипотетичен зависим от пазарните условия кредитор. Загубата на бъдещи данъчни приходи не може да бъде отчитана при прилагане принципа на частния кредитор в пазарни условия. |
| --- | --- |

(108)

Комисията заключава, че положението на държавата в настоящия случай не може да се сравнява с положението на хипотетичен частен инвеститор в пазарни условия или с това на хипотетичен зависим от пазарните условия кредитор. Загубата на бъдещи данъчни приходи не може да бъде отчитана при прилагане принципа на частния кредитор в пазарни условия.

| (109) | Накрая, от прегледа на данъчните задължения, представени от бенефициера, се вижда, че голямата част данъци, изплатени от бенефициера след 1995 г., са косвени данъци (акцизни сборове и ДДС). Тъй като тези данъци се плащат от крайния потребител, ликвидацията на бенефициера не би оказала никакво влияние върху събирането им, доколкото потребителите продължават да купуват обложените продукти (в този случай основно спирт и алкохолни напитки) от други производители. Следователно аргументът на бенефициера за отчитане на значителни бъдещи данъчни загуби не издържа. |
| --- | --- |

(109)

Накрая, от прегледа на данъчните задължения, представени от бенефициера, се вижда, че голямата част данъци, изплатени от бенефициера след 1995 г., са косвени данъци (акцизни сборове и ДДС). Тъй като тези данъци се плащат от крайния потребител, ликвидацията на бенефициера не би оказала никакво влияние върху събирането им, доколкото потребителите продължават да купуват обложените продукти (в този случай основно спирт и алкохолни напитки) от други производители. Следователно аргументът на бенефициера за отчитане на значителни бъдещи данъчни загуби не издържа.

2.4   Заключение

| (110) | Въз основа на изложените доказателства, Комисията заключава, че в този случай не са изпълнени изискванията на теста за частен кредитор в пазарни условия, както и че държавата е предоставила на бенефициера предимство, което последния не би бил способен да получи в пазарни условия. |
| --- | --- |

(110)

Въз основа на изложените доказателства, Комисията заключава, че в този случай не са изпълнени изискванията на теста за частен кредитор в пазарни условия, както и че държавата е предоставила на бенефициера предимство, което последния не би бил способен да получи в пазарни условия.

| (111) | Следователно заключението на Комисията е, че спорната мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(111)

Следователно заключението на Комисията е, че спорната мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.

| (112) | Отпусната държавна помощ на бенефициера е равна на опростения размер негови данъчни задължения от данъчния орган по реда на процедурата за споразумение, т.е. 416 515 990 SKK. |
| --- | --- |

(112)

Отпусната държавна помощ на бенефициера е равна на опростения размер негови данъчни задължения от данъчния орган по реда на процедурата за споразумение, т.е. 416 515 990 SKK.

3.   Съвместимост на помощта: дерогация по реда на член 87, параграф 3 от Договора за ЕО

| (113) | Основната цел на мярката държавна помощ е да се помогне на предприятие в затруднение. В такъв случай се допуска кандидатстване за дерогация по реда на член 88, параграф 3, буква в от Договора за ЕО, който допуска държавна помощ, облекчаваща развитието на определени стопански дейности, когато оказаната помощ не вреди на търговските условия до степен противоречаща на общите интереси и когато са спазени съответните условия. |
| --- | --- |

(113)

Основната цел на мярката държавна помощ е да се помогне на предприятие в затруднение. В такъв случай се допуска кандидатстване за дерогация по реда на член 88, параграф 3, буква в от Договора за ЕО, който допуска държавна помощ, облекчаваща развитието на определени стопански дейности, когато оказаната помощ не вреди на търговските условия до степен противоречаща на общите интереси и когато са спазени съответните условия.

| (114) | С оглед стопанските дейности, включени в портфейла на бенефициера, Комисията следваше да прецени, дали в този случай се прилагат специалните правила за селско стопанство. Като отчита информацията за оборота на бенефициера, предоставена от словашките власти, в решението си да даде ход на производство, Комисията стигна до заключение, че повечето продукти на бенефициера не попадат в Приложение I към Договора за ЕО и следователно за тях се прилагат общите норми за държавна помощ. |
| --- | --- |

(114)

С оглед стопанските дейности, включени в портфейла на бенефициера, Комисията следваше да прецени, дали в този случай се прилагат специалните правила за селско стопанство. Като отчита информацията за оборота на бенефициера, предоставена от словашките власти, в решението си да даде ход на производство, Комисията стигна до заключение, че повечето продукти на бенефициера не попадат в Приложение I към Договора за ЕО и следователно за тях се прилагат общите норми за държавна помощ.

| (115) | В бележките си по решението за ход на производство, бенефициерът оспорва данните за оборотите му, предоставени от словашките власти (виж таблица 1), но не оспорва решението на Комисията да обоснове оценката си на общите норми за държавна помощ. Без да се впуска в определение, дали посочените данни от бенефициера са точни (33), Комисията провери, дали заключенията ѝ, изложени по-горе, са обосновани в светлината на така предоставените данни. Заключението, че повечето продукти на бенефициера не попадат в Приложение I към Договора за ЕО, се потвърди. Следователно за него се отнасят общите норми за държавна помощ, а не конкретните за отделен отрасъл. |
| --- | --- |

(115)

В бележките си по решението за ход на производство, бенефициерът оспорва данните за оборотите му, предоставени от словашките власти (виж таблица 1), но не оспорва решението на Комисията да обоснове оценката си на общите норми за държавна помощ. Без да се впуска в определение, дали посочените данни от бенефициера са точни (33), Комисията провери, дали заключенията ѝ, изложени по-горе, са обосновани в светлината на така предоставените данни. Заключението, че повечето продукти на бенефициера не попадат в Приложение I към Договора за ЕО, се потвърди. Следователно за него се отнасят общите норми за държавна помощ, а не конкретните за отделен отрасъл.

| (116) | Оздравителните програми и помощ за преструктуриране са регламентирани в насоките на Комисията за държавна помощ за оздравяване или преструктуриране на предприятия в затруднение (34) („нови насоки“), заменящи предходния текст, приет през 1999 г. (35) („насоки от 1999 г.“). |
| --- | --- |

(116)

Оздравителните програми и помощ за преструктуриране са регламентирани в насоките на Комисията за държавна помощ за оздравяване или преструктуриране на предприятия в затруднение (34) („нови насоки“), заменящи предходния текст, приет през 1999 г. (35) („насоки от 1999 г.“).

| (117) | Преходните разпоредби на новите насоки приемат, че те се прилагат при оценка на всяка една помощ за оздравяване или преструктуриране, отпусната без разрешение от Комисията (незаконна помощ), когато част или цялата помощ е отпусната след 1 октомври 2004 г., датата на публикуване на новите насоки в Официален вестник на Европейския съюз (точка 104). Когато обаче въпросната помощ е отпусната преди 1 октомври 2004 г., разследването се провежда на основание прилаганите препоръки към датата на отпускане на помощта (точка 104). |
| --- | --- |

(117)

Преходните разпоредби на новите насоки приемат, че те се прилагат при оценка на всяка една помощ за оздравяване или преструктуриране, отпусната без разрешение от Комисията (незаконна помощ), когато част или цялата помощ е отпусната след 1 октомври 2004 г., датата на публикуване на новите насоки в Официален вестник на Европейския съюз (точка 104). Когато обаче въпросната помощ е отпусната преди 1 октомври 2004 г., разследването се провежда на основание прилаганите препоръки към датата на отпускане на помощта (точка 104).

| (118) | Комисията отбелязва, че одобрението на данъчния орган на споразумението е с дата 9 юли 2004 г. и е влязло в сила на 23 юли 2004 г. Това означава, че незаконната помощ е отпусната преди 1 октомври 2004 г. Следователно за тази помощ се прилагат насоките от 1999 г. |
| --- | --- |

(118)

Комисията отбелязва, че одобрението на данъчния орган на споразумението е с дата 9 юли 2004 г. и е влязло в сила на 23 юли 2004 г. Това означава, че незаконната помощ е отпусната преди 1 октомври 2004 г. Следователно за тази помощ се прилагат насоките от 1999 г.

| (119) | Комисията счита, че бенефициерът е средно предприятие по смисъла на Регламент на Комисията (ЕК) No 70/2001 относно прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавна помощ за малки и средни предприятия (36). |
| --- | --- |

(119)

Комисията счита, че бенефициерът е средно предприятие по смисъла на Регламент на Комисията (ЕК) No 70/2001 относно прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавна помощ за малки и средни предприятия (36).

3.1   Правоимащи предприятия

| (120) | По реда на точка 5, буква в от насоките от 1999 г., едно предприятие се приема в затруднение, когато отговаря на критериите на вътрешно държавното законодателство за подлагане на процедура по колективна несъстоятелност. |
| --- | --- |

(120)

По реда на точка 5, буква в от насоките от 1999 г., едно предприятие се приема в затруднение, когато отговаря на критериите на вътрешно държавното законодателство за подлагане на процедура по колективна несъстоятелност.

| (121) | Бенефициентът е страна по процедура за споразумение, която се прилага за предприятия в неплатежоспособност, според определението в Закона за фалитите. Следователно има право на оздравителна програма или помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(121)

Бенефициентът е страна по процедура за споразумение, която се прилага за предприятия в неплатежоспособност, според определението в Закона за фалитите. Следователно има право на оздравителна програма или помощ за преструктуриране.

3.2   Оздравителна програма

| (122) | Оспорваната мярка бе първоначално описана от словашките власти като оздравителна програма. Като има предвид насоките от 1999 г., Комисията изрази съмнения за съвместимостта на тази помощ с оздравителна програма на основание заключенията от Ччаст III по-горе. |
| --- | --- |

(122)

Оспорваната мярка бе първоначално описана от словашките власти като оздравителна програма. Като има предвид насоките от 1999 г., Комисията изрази съмнения за съвместимостта на тази помощ с оздравителна програма на основание заключенията от Ччаст III по-горе.

| (123) | Нито словашките власти, нито бенефициерът предоставиха коментари по тези съмнения. В тази област на Комисията не бяха предоставени нови факти. |
| --- | --- |

(123)

Нито словашките власти, нито бенефициерът предоставиха коментари по тези съмнения. В тази област на Комисията не бяха предоставени нови факти.

| (124) | Тъй като цитираните съмнения не са били разсеяни, Комисията заключава, че тази помощ не отговаря на оздравителна програма по смисъла на насоките от 1999 г. |
| --- | --- |

(124)

Тъй като цитираните съмнения не са били разсеяни, Комисията заключава, че тази помощ не отговаря на оздравителна програма по смисъла на насоките от 1999 г.

3.3   Помощ за преструктуриране

| (125) | На основания изложени в Част III, Комисията изрази съмнения за съвместимостта на тази помощ с помощ за преструктуриране по смисъла на насоките от 1999 г. |
| --- | --- |

(125)

На основания изложени в Част III, Комисията изрази съмнения за съвместимостта на тази помощ с помощ за преструктуриране по смисъла на насоките от 1999 г.

| (126) | Комисията отбелязва, че словашките власти, върху които е задължението за представяне на доказателства за съвместимост на държавната помощ с общия пазар, не са представили нови факти в подкрепа на това заключение. Комисията разгледа внимателно бележките, предоставени от бенефициера. |
| --- | --- |

(126)

Комисията отбелязва, че словашките власти, върху които е задължението за представяне на доказателства за съвместимост на държавната помощ с общия пазар, не са представили нови факти в подкрепа на това заключение. Комисията разгледа внимателно бележките, предоставени от бенефициера.

3.3.1   Възстановяване жизнеността на предприятието в дългосрочен план

| (127) | Според насоките от 1999 г., отпускането на помощ за преструктуриране се обвързва и е под условие за представяне на реален и обоснован план за преструктуриране с цел възстановяване жизнеността на предприятието в дългосрочен план. Държавата членка се обвързва с този план, който задължително се одобрява от Комисията. Когато предприятие не приложи този план, действията му се разглеждат като злоупотреба с помощ. |
| --- | --- |

(127)

Според насоките от 1999 г., отпускането на помощ за преструктуриране се обвързва и е под условие за представяне на реален и обоснован план за преструктуриране с цел възстановяване жизнеността на предприятието в дългосрочен план. Държавата членка се обвързва с този план, който задължително се одобрява от Комисията. Когато предприятие не приложи този план, действията му се разглеждат като злоупотреба с помощ.

| (128) | Планът за преструктуриране се изготвя така че да позволи на бенефициера да възстанови жизнеността си в дългосрочен план за разумен срок от време и въз основа на реалистични предположения за бъдещите му работни условия. Планът описва условията, при които са възникнали затрудненията на бенефициера и подходящите мерки за справяне с тези трудности. Операциите по преструктуриране не могат да се ограничават само до финансова помощ предназначена да изправи лоши кредити и минали загуби, без да се справя с причините за затрудненията. |
| --- | --- |

(128)

Планът за преструктуриране се изготвя така че да позволи на бенефициера да възстанови жизнеността си в дългосрочен план за разумен срок от време и въз основа на реалистични предположения за бъдещите му работни условия. Планът описва условията, при които са възникнали затрудненията на бенефициера и подходящите мерки за справяне с тези трудности. Операциите по преструктуриране не могат да се ограничават само до финансова помощ предназначена да изправи лоши кредити и минали загуби, без да се справя с причините за затрудненията.

| (129) | За предприятия, работещи в подпомагани райони, и за малки и средни предприятия насоките от 1999 г. уреждат по-гъвкаво спазване на условията по разрешаване на помощ, особено при прилагане на компенсаторни мерки и за съдържанието на мониторинговите доклади. Независимо от това, тези предприятия не се освобождават от изискването да представят план за преструктуриране, както и държавата членка от задължението да постави като условие за отпускане на помощ за преструктуриране изпълнението на план за преструктуриране. |
| --- | --- |

(129)

За предприятия, работещи в подпомагани райони, и за малки и средни предприятия насоките от 1999 г. уреждат по-гъвкаво спазване на условията по разрешаване на помощ, особено при прилагане на компенсаторни мерки и за съдържанието на мониторинговите доклади. Независимо от това, тези предприятия не се освобождават от изискването да представят план за преструктуриране, както и държавата членка от задължението да постави като условие за отпускане на помощ за преструктуриране изпълнението на план за преструктуриране.

| (130) | След даване на ход на производството, словашките органи потвърдиха, че бизнеспланът, който бенефициера е бил задължен да представи като условие за откриване на процедура по споразумение, е разглеждан само от компетентния съд, т.е. не и от отпускащ помощ орган, и нито съда, нито данъчните органи са следели за изпълнение на плана. |
| --- | --- |

(130)

След даване на ход на производството, словашките органи потвърдиха, че бизнеспланът, който бенефициера е бил задължен да представи като условие за откриване на процедура по споразумение, е разглеждан само от компетентния съд, т.е. не и от отпускащ помощ орган, и нито съда, нито данъчните органи са следели за изпълнение на плана.

| (131) | Противно на това твърдение, бенефициерът твърди, че данъчните органи са проучили възможността въпросният бизнес-план да възстанови жизнеността на предприятието в дългосрочен план, преди да одобрят споразумението, но не е представил никакво доказателство в подкрепа на това твърдение. |
| --- | --- |

(131)

Противно на това твърдение, бенефициерът твърди, че данъчните органи са проучили възможността въпросният бизнес-план да възстанови жизнеността на предприятието в дългосрочен план, преди да одобрят споразумението, но не е представил никакво доказателство в подкрепа на това твърдение.

| (132) | Освен това бенефициерът твърди, че отсъствието на формален план за преструктуриране е ирелевантно при оценка ex post за отпусната помощ от Комисията, тъй като Комисията вече може да се увери, че бенефициерът действително е възстановил жизнеността си. Според бенефициера, формален план за преструктуриране може да се изисква само при оценка ex ante, единствения вид оценка, за която се прилагат насоките от 1999 г. |
| --- | --- |

(132)

Освен това бенефициерът твърди, че отсъствието на формален план за преструктуриране е ирелевантно при оценка ex post за отпусната помощ от Комисията, тъй като Комисията вече може да се увери, че бенефициерът действително е възстановил жизнеността си. Според бенефициера, формален план за преструктуриране може да се изисква само при оценка ex ante, единствения вид оценка, за която се прилагат насоките от 1999 г.

| (133) | Този начин на аргументиране не е правилен. Насоките от 1999 г. се отнасят до оценка на съвместимостта както на законна, така и на незаконна помощ. Условието преструктуриращата помощ да е подчинена на създаване на обоснован план за преструктуриране, е в сила при всяка една оценка. Комисията извършва оценката си въз основа на наличната информация към момента на отпускане на помощта. |
| --- | --- |

(133)

Този начин на аргументиране не е правилен. Насоките от 1999 г. се отнасят до оценка на съвместимостта както на законна, така и на незаконна помощ. Условието преструктуриращата помощ да е подчинена на създаване на обоснован план за преструктуриране, е в сила при всяка една оценка. Комисията извършва оценката си въз основа на наличната информация към момента на отпускане на помощта.

| (134) | Може да се допусне, че като отпускащ помощта орган данъчният орган не е имал възможността да оцени план за преструктуриране и да постави като условие за опрощаване на вземанията си изпълнение на въпросния план и негов надлежен мониторинг. Оттук следва, че първото формално условие, което се прилага задължително и при оценка ex post, не е спазено. |
| --- | --- |

(134)

Може да се допусне, че като отпускащ помощта орган данъчният орган не е имал възможността да оцени план за преструктуриране и да постави като условие за опрощаване на вземанията си изпълнение на въпросния план и негов надлежен мониторинг. Оттук следва, че първото формално условие, което се прилага задължително и при оценка ex post, не е спазено.

| (135) | Колкото до същността на бизнесплана, словашките власти не са предоставили информация, която да убеди Комисията, че този план представлява действителен план за преструктуриране по реда на насоките от 1999 г. |
| --- | --- |

(135)

Колкото до същността на бизнесплана, словашките власти не са предоставили информация, която да убеди Комисията, че този план представлява действителен план за преструктуриране по реда на насоките от 1999 г.

| (136) | Комисията потвърждава заключението си, определено при обосновката на образуване на производство. Представеният бизнесплан е само план, констатиращ острия проблем на бенефициера с нарастващите му данъчни задължения към държавата. Планът не анализира изобщо обстоятелствата, довели до трудностите на бенефициера, финансовото състояние на предприятието по това време или финансовото му бъдеще. Тъй като този анализ отсъства, бенефициерът не предлага никакви стъпки срещу отделните причини за затрудненията. Единствената описана подробно мярка засяга финансово преструктуриране със споразумение с кредиторите. |
| --- | --- |

(136)

Комисията потвърждава заключението си, определено при обосновката на образуване на производство. Представеният бизнесплан е само план, констатиращ острия проблем на бенефициера с нарастващите му данъчни задължения към държавата. Планът не анализира изобщо обстоятелствата, довели до трудностите на бенефициера, финансовото състояние на предприятието по това време или финансовото му бъдеще. Тъй като този анализ отсъства, бенефициерът не предлага никакви стъпки срещу отделните причини за затрудненията. Единствената описана подробно мярка засяга финансово преструктуриране със споразумение с кредиторите.

| (137) | В плана не се упоменава увеличението на уставния капитал на бенефициера, което пък е цитирано от бенефициера като една от мерките по преструктуриране. В документите няма доказателство, че увеличаването на капитала чрез „Hydree Slovakia“ може да се приеме като мярка, гарантираща, че бенефициерът повече няма да прибегне до стратегията си да финансира производството си със средства от неизплатени ДДС и акцизни сборове, което отново да доведе до същите трудности. Словашките власти също потвърждават, че увеличаването на капитала по никакъв начин не намалява риска от повторение на същите финансови трудности. Съмненията стават още по-основателни, като се отчете, че увеличението на капитала е с 21 милиона SKK, докато преструктурираният дълг е бил 644 милиона SKK. |
| --- | --- |

(137)

В плана не се упоменава увеличението на уставния капитал на бенефициера, което пък е цитирано от бенефициера като една от мерките по преструктуриране. В документите няма доказателство, че увеличаването на капитала чрез „Hydree Slovakia“ може да се приеме като мярка, гарантираща, че бенефициерът повече няма да прибегне до стратегията си да финансира производството си със средства от неизплатени ДДС и акцизни сборове, което отново да доведе до същите трудности. Словашките власти също потвърждават, че увеличаването на капитала по никакъв начин не намалява риска от повторение на същите финансови трудности. Съмненията стават още по-основателни, като се отчете, че увеличението на капитала е с 21 милиона SKK, докато преструктурираният дълг е бил 644 милиона SKK.

| (138) | Увеличаването на капитала не е доказателство, че пазарът възприема бенефициера като икономически субект, възстановил жизнеността си в дългосрочен план. Комисията отбелязва, че независимо от положените усилия, бенефициерът не е получил кредит от частна банка. |
| --- | --- |

(138)

Увеличаването на капитала не е доказателство, че пазарът възприема бенефициера като икономически субект, възстановил жизнеността си в дългосрочен план. Комисията отбелязва, че независимо от положените усилия, бенефициерът не е получил кредит от частна банка.

| (139) | Освен това Комисията отбелязва, че наемането на производствени мощности на конкурент на бенефициера – „Old Herold“ s.r.o., е ясно мотивирано от факта, че бенефициерът е загубил лиценза си за производство на спирт и алкохолни напитки, а не от факта, че това производство е губещо и следователно трябва да се преструктурира. Вярно е, че бенефициерът е имал право да подаде заявление за нов лиценз след финализиране на споразумението, но не го е направил. В същото време обаче, Комисията отбелязва, че бенефициерът продължава да продава продукцията на „Old Herold“, които използват мощностите на бенефициера, и го прави със своята търговска марка, като дори планира да увеличи тези продажби, както е декларирано в счетоводния отчет за периода 29 април – 30 декември 2004 г. Следователно отдаването под наем на тези производствени активи не може да се счита за мярка по преструктуриране, тъй като според всички налични данни не е имало необходимост от преструктуриране на тази част от производството. |
| --- | --- |

(139)

Освен това Комисията отбелязва, че наемането на производствени мощности на конкурент на бенефициера – „Old Herold“ s.r.o., е ясно мотивирано от факта, че бенефициерът е загубил лиценза си за производство на спирт и алкохолни напитки, а не от факта, че това производство е губещо и следователно трябва да се преструктурира. Вярно е, че бенефициерът е имал право да подаде заявление за нов лиценз след финализиране на споразумението, но не го е направил. В същото време обаче, Комисията отбелязва, че бенефициерът продължава да продава продукцията на „Old Herold“, които използват мощностите на бенефициера, и го прави със своята търговска марка, като дори планира да увеличи тези продажби, както е декларирано в счетоводния отчет за периода 29 април – 30 декември 2004 г. Следователно отдаването под наем на тези производствени активи не може да се счита за мярка по преструктуриране, тъй като според всички налични данни не е имало необходимост от преструктуриране на тази част от производството.

| (140) | Колкото до останалите мерки, предложени в бизнесплана, съмненията на Комисията си остават в сила. Това са мерки, които се предприемат в нормалния ход на стопанските операции, а не са мерки с рационализиране (напр. продажбата на старо оборудване или превозни средства). Двете предложени структурни мерки (прекратяване на производството на непечеливши безалкохолни продукти и продажба на недвижима собственост) са описани много общо и без конкретно упоменаване на продукти или срокове. Словашките власти потвърждават, че към 10 октомври 2005 г. обявените за продажба недвижими имоти (административна сграда, магазин и почивна станция) не са продадени, т.е. тази планирана мярка не е изпълнена, както е заявено. |
| --- | --- |

(140)

Колкото до останалите мерки, предложени в бизнесплана, съмненията на Комисията си остават в сила. Това са мерки, които се предприемат в нормалния ход на стопанските операции, а не са мерки с рационализиране (напр. продажбата на старо оборудване или превозни средства). Двете предложени структурни мерки (прекратяване на производството на непечеливши безалкохолни продукти и продажба на недвижима собственост) са описани много общо и без конкретно упоменаване на продукти или срокове. Словашките власти потвърждават, че към 10 октомври 2005 г. обявените за продажба недвижими имоти (административна сграда, магазин и почивна станция) не са продадени, т.е. тази планирана мярка не е изпълнена, както е заявено.

| (141) | Комбинацията от отсъствие на формален план за преструктуриране и действителен анализ на трудностите, мерките за отстраняване на тези трудности и пазарните условия и възможности, водят Комисията до заключението, че представеният бизнесплан от бенефициера не е действителен план за преструктуриране по реда на насоките от 1999 г. (37) Следователно, съмненията на Комисията, че бенефициерът е способен да възстанови жизнеността на предприятието в дългосрочен план, си остават. |
| --- | --- |

(141)

Комбинацията от отсъствие на формален план за преструктуриране и действителен анализ на трудностите, мерките за отстраняване на тези трудности и пазарните условия и възможности, водят Комисията до заключението, че представеният бизнесплан от бенефициера не е действителен план за преструктуриране по реда на насоките от 1999 г. (37) Следователно, съмненията на Комисията, че бенефициерът е способен да възстанови жизнеността на предприятието в дългосрочен план, си остават.

3.3.2   Стриктно ограничаване на помощта до възможния минимум

| (142) | Макар заключението, че при отсъствие на действителен план по преструктуриране и потвърдените съмненията за жизненост на предприятието в дългосрочен план, да е достатъчно да се заключи, че въпросната помощ е несъвместима с общия пазар, Комисията ще анализира също така и другият основен критерий от насоките от 1999 г., а именно помощта да е стриктно ограничена до възможния минимум. |
| --- | --- |

(142)

Макар заключението, че при отсъствие на действителен план по преструктуриране и потвърдените съмненията за жизненост на предприятието в дългосрочен план, да е достатъчно да се заключи, че въпросната помощ е несъвместима с общия пазар, Комисията ще анализира също така и другият основен критерий от насоките от 1999 г., а именно помощта да е стриктно ограничена до възможния минимум.

| (143) | По смисъла на точка 40 от насоките от 1999 г., размерът и интензитета на помощта са стриктно ограничени до необходимия за преструктурирането минимум, като се отчитат наличните финансови средства на бенефициера. Очакванията са бенефициерът да има значителен принос за преструктурирането, като използва свои средства. |
| --- | --- |

(143)

По смисъла на точка 40 от насоките от 1999 г., размерът и интензитета на помощта са стриктно ограничени до необходимия за преструктурирането минимум, като се отчитат наличните финансови средства на бенефициера. Очакванията са бенефициерът да има значителен принос за преструктурирането, като използва свои средства.

| (144) | Разходите по преструктуриране възлизат на 644 591 440 SKK (16,96 милиона EUR), което е общият размер на преструктурирания по споразумението дълг. Бенефициерът е изплатил 35 % от тази сума, т.е. 225 607 028 SKK (5,93 милиона EUR). |
| --- | --- |

(144)

Разходите по преструктуриране възлизат на 644 591 440 SKK (16,96 милиона EUR), което е общият размер на преструктурирания по споразумението дълг. Бенефициерът е изплатил 35 % от тази сума, т.е. 225 607 028 SKK (5,93 милиона EUR).

| (145) | Словашките власти не дават допълнителни разяснения за изразените от Комисията съмнения по въпроса. Бенефициерът изяснява как е изплатил оставащия дълг след приемане на споразумението (виж параграф 30). Според него, собственият му принос възлиза на [по-малко от 300] милиона SKK ([по-малко от 7,9] милиона EUR). |
| --- | --- |

(145)

Словашките власти не дават допълнителни разяснения за изразените от Комисията съмнения по въпроса. Бенефициерът изяснява как е изплатил оставащия дълг след приемане на споразумението (виж параграф 30). Според него, собственият му принос възлиза на [по-малко от 300] милиона SKK ([по-малко от 7,9] милиона EUR).

| (146) | Първо, Комисията отбелязва, че наличните средства на бенефициера превишават размера на дълга след споразумението. Това означава, че помощта не е стриктно ограничена до необходимия минимум. |
| --- | --- |

(146)

Първо, Комисията отбелязва, че наличните средства на бенефициера превишават размера на дълга след споразумението. Това означава, че помощта не е стриктно ограничена до необходимия минимум.

| (147) | Още повече, Комисията счита, че предоставеният от „Old Herold“ кредит не може, по смисъла на насоките от 1999 г., да се счита за личен принос на бенефициера. Вземанията представляват постоянен източник за финансиране дейността на предприятието. Това са краткосрочни кредити, които трябва да се изплащат. Само когато доставчиците приемат падеж на плащането по-късно от нормално приетия, може да се твърди, че предприятието разполага с допълнителни средства за преструктуриране; това отсрочване представлява сигнал, че пазарът вярва във възстановяване жизнеността на предприятието. |
| --- | --- |

(147)

Още повече, Комисията счита, че предоставеният от „Old Herold“ кредит не може, по смисъла на насоките от 1999 г., да се счита за личен принос на бенефициера. Вземанията представляват постоянен източник за финансиране дейността на предприятието. Това са краткосрочни кредити, които трябва да се изплащат. Само когато доставчиците приемат падеж на плащането по-късно от нормално приетия, може да се твърди, че предприятието разполага с допълнителни средства за преструктуриране; това отсрочване представлява сигнал, че пазарът вярва във възстановяване жизнеността на предприятието.

| (148) | Бенефициентът по никакъв начин не е доказал, че отсроченото плащане от „Old Herold“ е значително по-дълго от нормално срещаното между бенефициера и доставчиците му. Падеж за плащане от 40 дни изглежда стандартна практика, особено като се има предвид, че се прилага за бенефициера след споразумението. Тогава бенефициерът вече не е имал финансови трудности. Целта на самото споразумение е да позволи на бенефициера да се справи с финансовите си проблеми. |
| --- | --- |

(148)

Бенефициентът по никакъв начин не е доказал, че отсроченото плащане от „Old Herold“ е значително по-дълго от нормално срещаното между бенефициера и доставчиците му. Падеж за плащане от 40 дни изглежда стандартна практика, особено като се има предвид, че се прилага за бенефициера след споразумението. Тогава бенефициерът вече не е имал финансови трудности. Целта на самото споразумение е да позволи на бенефициера да се справи с финансовите си проблеми.

| (149) | Следователно Комисията счита, че удълженият падеж на плащане не може да се тълкува като принос към преструктурирането от външни източници. |
| --- | --- |

(149)

Следователно Комисията счита, че удълженият падеж на плащане не може да се тълкува като принос към преструктурирането от външни източници.

| (150) | Като се приспадне така отсроченото плащане, личният принос на бенефициера по смисъла на насоките от 1999 г. възлиза на [по-малко от 170] милиона SKK ([по-малко от 4,5] милиона EUR), което съответства на [по-малко от 27] % от стойността на преструктурирания дълг. |
| --- | --- |

(150)

Като се приспадне така отсроченото плащане, личният принос на бенефициера по смисъла на насоките от 1999 г. възлиза на [по-малко от 170] милиона SKK ([по-малко от 4,5] милиона EUR), което съответства на [по-малко от 27] % от стойността на преструктурирания дълг.

| (151) | За разлика от новите насоки, насоките от 1999 г. не указват праг, над който приносът на бенефициера се счита за значителен. |
| --- | --- |

(151)

За разлика от новите насоки, насоките от 1999 г. не указват праг, над който приносът на бенефициера се счита за значителен.

| (152) | Като отчита натрупаната практика в прилагане на насоките от 1999 г., както и политиката на Комисията да въведе праг в тази област в насоките от 2004 г. (38), Комисията счита, че принос от [по-малко от 27] % е по-скоро малък. Подобен принос е приемлив по насоките от 1999 г. само ако са изпълнени всички останали условия по одобрение на помощ, а Комисията следва да отчита тези критерии както при предприятие, работещо в подпомаган регион и то до степен, до която източниците на финансиране отразяват вярата на пазара, а не на бенефициера и акционерите му, в дългосрочната жизненост на предприятието или в друг конкретен аспект на случая. |
| --- | --- |

(152)

Като отчита натрупаната практика в прилагане на насоките от 1999 г., както и политиката на Комисията да въведе праг в тази област в насоките от 2004 г. (38), Комисията счита, че принос от [по-малко от 27] % е по-скоро малък. Подобен принос е приемлив по насоките от 1999 г. само ако са изпълнени всички останали условия по одобрение на помощ, а Комисията следва да отчита тези критерии както при предприятие, работещо в подпомаган регион и то до степен, до която източниците на финансиране отразяват вярата на пазара, а не на бенефициера и акционерите му, в дългосрочната жизненост на предприятието или в друг конкретен аспект на случая.

| (153) | В светлината на изложението, направено по-горе, Комисията не приема, че в настоящия случай приносът на бенефициера е значим. В заключение, съмненията ѝ, дали приносът на бенефициера е значим и дали помощта е стриктно ограничена до необходимия минимум, остават. |
| --- | --- |

(153)

В светлината на изложението, направено по-горе, Комисията не приема, че в настоящия случай приносът на бенефициера е значим. В заключение, съмненията ѝ, дали приносът на бенефициера е значим и дали помощта е стриктно ограничена до необходимия минимум, остават.

3.4   Съвместимост на помощта – заключение

| (154) | В заключение, Комисията счита, че помощта е несъвместима с общия пазар като оздравителна програма или помощ за преструктуриране. Освен това никоя дерогация от Договора за ЕО не е приложима в този случай. |
| --- | --- |

(154)

В заключение, Комисията счита, че помощта е несъвместима с общия пазар като оздравителна програма или помощ за преструктуриране. Освен това никоя дерогация от Договора за ЕО не е приложима в този случай.

VII.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (155) | Комисията счита, че Словашката република незаконно е опростила данъчни задължения на „Frucona Košice“ a.s., като е нарушила член 88, параграф 3 от Договора за ЕО. Тази помощ е несъвместима с общия пазар и по реда на всяка една дерогация от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(155)

Комисията счита, че Словашката република незаконно е опростила данъчни задължения на „Frucona Košice“ a.s., като е нарушила член 88, параграф 3 от Договора за ЕО. Тази помощ е несъвместима с общия пазар и по реда на всяка една дерогация от Договора за ЕО.

| (156) | Макар прилагането на решението за опрощаване от данъчните органи да е суспендирано по време на настоящото производство, Комисията счита, че преимуществото за бенефициера е създадено в момент, когато данъчните органи са решили да отпишат част от сумата по иска си, и по този начин са предоставили помощта на разположение на бенефициера. Този момент във времето е влизането в сила на споразумението с кредиторите от 23 юли 2004 г. Предимството на бенефициера пред конкурентите му е във факта, че данъчните органи не са наложили изпълнение на пълния си данъчен иск. |
| --- | --- |

(156)

Макар прилагането на решението за опрощаване от данъчните органи да е суспендирано по време на настоящото производство, Комисията счита, че преимуществото за бенефициера е създадено в момент, когато данъчните органи са решили да отпишат част от сумата по иска си, и по този начин са предоставили помощта на разположение на бенефициера. Този момент във времето е влизането в сила на споразумението с кредиторите от 23 юли 2004 г. Предимството на бенефициера пред конкурентите му е във факта, че данъчните органи не са наложили изпълнение на пълния си данъчен иск.

| (157) | За да се възстанови положението ex ante, държавната помощ следва да се възстанови, |
| --- | --- |

(157)

За да се възстанови положението ex ante, държавната помощ следва да се възстанови,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ, отпусната от Словашката република на „Frucona Košice“ a.s., която възлиза на 416 515 990 SKK, е несъвместима с общия пазар.

Член 2

1.   Словашката република предприема всички необходими мерки по възстановяване от бенефициера на неправомерно отпусната помощ, цитирана в член 1.

2.   Възстановяването влиза в сила незабавно и съобразно процедурата на националното законодателство, при условие че то гарантира незабавно и ефективно изпълнение на настоящото решение.

3.   Сумата за възстановяване подлежи на лихва за периода от датата, когато е предоставена на разположение на „Frucona Košice“ a.s., до действителното ѝ възстановяване.

4.   Лихвения процент се изчислява по реда на разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. относно прилагането на Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (39). Лихвеният процент се изчислява с натрупване за целия период, упоменат в параграф 3.

Член 3

В срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение, Словашката република информира Комисията за приетите мерки по изпълнението му. Това става с формата от приложение I към настоящото решение.

Член 4

Адресат на настоящото решение е Словашката република.

Съставено в Брюксел на 7 юни 2006 година.

За Комисията

Neelie KROES

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 233, 22.9.2005 г., стр. 47.

1

(2)  Виж бележка под линия 1.

2

(3)  Поверителна информация

3

(4)  В еуро посоченият оборот за 2002 г. е 23,6 милиона EUR, за 2003 г. – 25,7 милиона, а за 2004 г. – 23 милиона. В настоящото решение се използва обменен курс от 1 EUR = 38 SKK.

4

(5)  Общо посочената сума оборот за 2002 г. е 334 милиона SKK (8,8 милиона EUR), за 2003 г. е 360 милиона SKK (9,5 милиона EUR), а за 2004 г. – 720 милиона SKK (19 милиона EUR).

5

(6)  Всяко предприятие, което има няколко кредитора и не може да изплати задълженията си към тях в срок от тридесет дни след падежа им, се счита за задлъжняло.

6

(7)  Акцизните сборове се плащат месечно.

7

(8)  Сума, която бенефициерът е задължен да изплати на кредиторите си.

8

(9)  В еуро общия размер на дълга преди приетите мерки е бил 19,96 милиона EUR, а остатъчният дълг след мерките е 5,93 милиона EUR.

9

(10)  С оглед отказания лиценз за производство на спирт и производни напитки, както и според предоставената от жалбоподателя информация, тази продажба се отнася основно до спирт.

10

(11)  Бенефициерът цитира предприятие, притежаващо сродни активи и работещо в същия отрасъл, както и обобщени статистически стойности при процедурата на фалит в Словакия.

11

(12)  От използваните данни за 2004 г. от „EKORDA“ в този доклад става ясно, че 98 % са суми по ДДС и акцизни сборове.

12

(13)  Бенефициеррът цитира C 278-280/92 Испания срещу Комисията [1994] ECR I-4103.

13

(14)  Дело T-109/01 Fleuren Compost v Commission [2004] ECR II-127, точка 74.

14

Fleuren Compost v Commission [2004] ECR II-127,

(15)  Представен от бенефициера годишен счетоводен отчет за периода 1 януари—31 декември 2003 г. Всички стойности са счетоводни стойности.

15

(16)  Източник: доклад на „EKORDA“ от 7 юли 2004 г., отчитащ счетоводната стойност, с изключение на вземанията, които са приравнени към стойността им при ликвидация.

16

(17)  Източник: предоставен от бенефициера счетоводен отчет за периода 1 януари—28 април 2004 г. Всички стойности са счетоводни стойности.

17

(18)  Предоставена от словашките власти информация, както и такава, получена при проверка на място в данъчният орган по седалище на бенефициера на 21 юни 2004 г. (виж точка 54 по-горе).

18

(19)  Източник: предоставен от бенефициера годишен счетоводен отчет за 2004 г. Всички стойности са счетоводни стойности.

19

(20)  Земя, сгради, машини, нематериални активи, финансови активи.

20

(21)  Според „EKORDA“, счетоводната стойност на краткосрочните вземания от 166 милиона SKK следва да се приравни към ликвидационната стойност от 98 милиона SKK (виж точка 86).

21

(22)  Не е ясно дали тези данни са за счетоводна стойност или ликвидационна стойност на краткосрочните вземания. От предпазливост и за да не допусне грешка, Комисията приема, че това е счетоводна стойност.

22

(23)  Това е счетоводната стойност (166 милиона SKK), приравнена от „EKORDA“, с цел да отрази ликвидационната стойност на вземанията.

23

(24)  Това е приблизителната ликвидационна стойност, която Комисията получи като приравни счетоводната стойност на краткосрочните вземания (147 милиона SKK), в същото съотношение, както използваното в анализите на „EKORDA“ (виж бележка под линия 19).

24

(25)  Това е приблизителната ликвидационна стойност, която Комисията получи като приравни счетоводната стойност на краткосрочните вземания (63 милиона SKK, виж бележка под линия 20), в същото съотношение, както използваното в анализите на „EKORDA“ (виж бележка под линия 19). Комисията отбелязва, че ако се съди от получената от словашките власти информация, вземанията от 63 милиона SKK са по подлежащи на изпълнение актове. Ако 63 милиона SKK са ликвидационната стойност на тези вземания, общият размер по процедурата на фалит към 17 юни 2004 г. би трябвало да възлиза на 331 милиона SKK (8,7 милиона EUR).

25

(26)  Включително данъчните органи и частните кредитори.

26

(27)  Тези стойности се оспорват от словашките власти, както ще изясним по-долу.

27

(28)  Включително заложени и незаложени дълготрайни активи.

28

(29)  Не е напълно ясно дали 63 милиона SKK представляват счетоводна стойност или ликвидационна стойност на краткосрочните вземания към 17 юни 2004 г. (виж бележки под линия 20 и 23). Освен това не е ясно, дали счетоводната стойност по същество не съответства на ликвидационната стойност.

29

(30)  От писмото може да се заключи, че министерството приема мерки като отсрочване до два месеца на задължения за ДДС и акцизни сборове и до шест месеца за други данъци.

30

(31)  Дело T-152/99 Hamsa, стр. 126.

31

Hamsa

(32)  Виж, например, Дело C-342/96 Испания срещу Комисията („Tubacex“), стр. 46.

32

(33)  Тези данни не съвпадат с годишните счетоводни отчети, предоставени от бенефициера.

33

(34)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

34

(35)  ОВ C 288, 9.10.1999 г., стр. 2.

35

(36)  ОВ L 10, 13.1.2001 г., стр. 33. Регламент (ЕО) No 70/2001 на Комисията, изменен и допълнен с Регламент (ЕО) No 364/2004 на Комисията от 25 февруари 2004 г., за да се включи в обхвата му на приложение и помощ за научноизследователска и развойна дейност (ОВ L 63, 28.2.2004 г., стр. 22).

36

(37)  Виж също решение на Съда от 22 март 2001 г. по Дело C 17/1999 French Republic v Commission.

37

(38)  Прагът за средни по размер предприятия по насоките от 2004 г. е минимум 40 %.

38

(39)  ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1.

39

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Информация относно прилагане на Решение на Комисията относно държавна помощ No C 25/2005 (ex NN 21/2005), приведена в действие от Словашката република за „Frucona Košice“ a.s.

1.   Изчисляване на сумата за възстановяване

| 1.1. | Посочете следните данни за размера незаконна държавна помощ, предоставена на бенефициера:







  Дата/и (1) | Размер на помощта (2) | Валута |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

Посочете следните данни за размера незаконна държавна помощ, предоставена на бенефициера:

Дата/и (1)

Размер на помощта (2)

Валута

Бележки:

| 1.2. | Изяснете подробно как ще се изчислява лихвеният процент върху сумата за изплащане. |
| --- | --- |

1.2.

Изяснете подробно как ще се изчислява лихвеният процент върху сумата за изплащане.

2.   Планирани и предприети мерки по възстановяване

| 2.1. | Опишете подробно какви мерки са предприети и какви са планирани, за да се постигне незабавно и ефективно възстановяване на помощта. Където е уместно, посочете правното основание на предприетите или планирани мерки. |
| --- | --- |

2.1.

Опишете подробно какви мерки са предприети и какви са планирани, за да се постигне незабавно и ефективно възстановяване на помощта. Където е уместно, посочете правното основание на предприетите или планирани мерки.

| 2.2. | Какъв е графика на процеса за възстановяване? Коя е крайната дата на пълно възстановяване на помощта? |
| --- | --- |

2.2.

Какъв е графика на процеса за възстановяване? Коя е крайната дата на пълно възстановяване на помощта?

3.   Осъществено възстановяване

| 3.1. | Посочете следните данни за размера държавна помощ, възстановена от бенефициера:







  Дата/и (3) | Размер на помощта | Валута |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Посочете следните данни за размера държавна помощ, възстановена от бенефициера:

Дата/и (3)

Размер на помощта

Валута

| 3.2. | Прикрепете доказателствени документи по изплащане на сумата от таблицата на точка 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Прикрепете доказателствени документи по изплащане на сумата от таблицата на точка 3.1.

---

(1)

| (o) | Дата, или дати, на която помощ или отделни вноски по помощ са предоставени на бенефициера. |
| --- | --- |

(o)

Дата, или дати, на която помощ или отделни вноски по помощ са предоставени на бенефициера.

(2)  Размер на предоставената помощ на бенефициера, брутен еквивалент на помощта.

(3)

| (o) | Дата или дати, на които се изплаща помощта. |
| --- | --- |

(o)

Дата или дати, на които се изплаща помощта.

---

| 30.4.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 112/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 112/32

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 20 декември 2006 г.

относно държавна помощ C 5/2006 (ex No 230/2005), която Германия планира да отпусне на Rolandwerft

(нотифицирано под номер C(2006) 5854)

(само тестът на немски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2007/255/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-конкретно член 88, параграф 22, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като призова заинтересованите страни да представят становищата си, свързани с разпоредбите, цитирани по-горе, и след като взе предвид техните заключения,

като има предвид, че:

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 19 октомври 2005 г., регистрирано на същата дата, Германия, в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО и с Рамка на държавната помощ за корабостроенето (1) (наричана по-долу „Рамката“) нотифицира своето намерение да отпусне регионална помощ на компанията Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG („Rolandwerft“). Комисията пожела да получи допълнителна информация с писмо от 16 ноември 2005 г., на което Германия отговори с писмо на 23 декември 2005 г., регистрирано на същата дата. С писмо от 18 януари 2006 г., регистрирано на същата дата, Германия внесе изменения в нотифицираната помощ. |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 19 октомври 2005 г., регистрирано на същата дата, Германия, в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО и с Рамка на държавната помощ за корабостроенето (1) (наричана по-долу „Рамката“) нотифицира своето намерение да отпусне регионална помощ на компанията Detlef Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG („Rolandwerft“). Комисията пожела да получи допълнителна информация с писмо от 16 ноември 2005 г., на което Германия отговори с писмо на 23 декември 2005 г., регистрирано на същата дата. С писмо от 18 януари 2006 г., регистрирано на същата дата, Германия внесе изменения в нотифицираната помощ.

| (2) | С писмо от 22 февруари 2006 г. Комисията уведоми Германия за решението си да започне необходимата процедура във връзка с отпусканата помощ според изискванията на член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Решението на Комисията бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията прикани Германия и останалите заинтересовани страни да приложат своите мнения. С писмо от 28 юни 2006 г., регистрирано като получено на същата дата, „Verband für Schiffbau und Meerestechnik“ (Асоциацията на корабостроителната промишленост и океанските индустрии) приложи своите коментари. С писмо от 30 юни 2006 г., регистрирано на същата дата, бенефициерът също приложи свето мнение. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 22 февруари 2006 г. Комисията уведоми Германия за решението си да започне необходимата процедура във връзка с отпусканата помощ според изискванията на член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Решението на Комисията бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията прикани Германия и останалите заинтересовани страни да приложат своите мнения. С писмо от 28 юни 2006 г., регистрирано като получено на същата дата, „Verband für Schiffbau und Meerestechnik“ (Асоциацията на корабостроителната промишленост и океанските индустрии) приложи своите коментари. С писмо от 30 юни 2006 г., регистрирано на същата дата, бенефициерът също приложи свето мнение.

| (3) | Мненията бяха изпратени до Германия с писмо на 17 юли 2006 г. Германия изпрати своя отговор с писмо, адресирано до Комисията на 11 август 2006 г. и регистрирано на същата дата. |
| --- | --- |

(3)

Мненията бяха изпратени до Германия с писмо на 17 юли 2006 г. Германия изпрати своя отговор с писмо, адресирано до Комисията на 11 август 2006 г. и регистрирано на същата дата.

| (4) | Отговорът на Германия по повод започването на официална процедура на разследване бе изпратен с писмо на 6 април 2006 г. и получен на същата дата според регистрацията. Приложенията бяха представени с писмо от 11 април 2006 г., получени според регистрацията на 12 април. Комисията отправи молба за допълнителна информация на 17 август 2006 г., която бе предоставена от Германия с писмо от 14 септември 2006 г., регистрирано на 15 септември. Германия изпрати допълнителна информация с писмо от 20 ноември 2006 г., според регистрацията получено на същата дата. Състоя се среща с представители на Германия и корабостроителницата на 22 ноември 2006 г. След срещата Германия предостави допълнителна информация с писмо на 24 ноември 2006 г., получено на същия ден според регистрацията. |
| --- | --- |

(4)

Отговорът на Германия по повод започването на официална процедура на разследване бе изпратен с писмо на 6 април 2006 г. и получен на същата дата според регистрацията. Приложенията бяха представени с писмо от 11 април 2006 г., получени според регистрацията на 12 април. Комисията отправи молба за допълнителна информация на 17 август 2006 г., която бе предоставена от Германия с писмо от 14 септември 2006 г., регистрирано на 15 септември. Германия изпрати допълнителна информация с писмо от 20 ноември 2006 г., според регистрацията получено на същата дата. Състоя се среща с представители на Германия и корабостроителницата на 22 ноември 2006 г. След срещата Германия предостави допълнителна информация с писмо на 24 ноември 2006 г., получено на същия ден според регистрацията.

II.   ОПИСАНИЕ

1.   Бенефициер

| (5) | Бенефициерът на помощта Rolandwerftе е корабостроителница, намираща се в Берн, в област Wesermarsch, Долна Саксония (Германия) – приоритетен за подпомагане регион в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО. Корабостроителницата се намира на брега на река Везер, която се влива в Северно море. Rolandwerft принадлежи към групата Hegemann. Предприятието е голямо и не може да бъде прието за малко или средно според Препоръката на Комисията по отношение определенията за микро-, малки и средни предприятия (2). |
| --- | --- |

(5)

Бенефициерът на помощта Rolandwerftе е корабостроителница, намираща се в Берн, в област Wesermarsch, Долна Саксония (Германия) – приоритетен за подпомагане регион в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО. Корабостроителницата се намира на брега на река Везер, която се влива в Северно море. Rolandwerft принадлежи към групата Hegemann. Предприятието е голямо и не може да бъде прието за малко или средно според Препоръката на Комисията по отношение определенията за микро-, малки и средни предприятия (2).

| (6) | Rolandwerft произвежда морски плавателни съдове. Основна част от производството е строежът на фидери, тоест най-малката подкатегория на контейнеровозите. Може да се добави, че корабостроителницата строи специализирани видове кораби като ро-ро/ло-ло плавателни съдове и превозвачи на автомобили. През 1999 г., в отговор на промяна в търсенето на пазара, се започна производството на по-големи кораби, с размери до [...] (3) m дължина и [...] тонаж и карго капацитет до 850 TEU. За да има възможност да строи по-големи кораби, Rolandwerft трябва да изпълни инвестиционна програма за преустройство на корабостроителницата, включваща разширение на корабоподемника. Предвидено бе и разширение на кея за оборудване на кораби, но проектът трябваше да бъде отложен поради недостиг на средства. Rolandwerft същевременно работи активно в областта на кораборемонта. Кораборемонтната дейност се извършва или на суша, или на вода. |
| --- | --- |

(6)

Rolandwerft произвежда морски плавателни съдове. Основна част от производството е строежът на фидери, тоест най-малката подкатегория на контейнеровозите. Може да се добави, че корабостроителницата строи специализирани видове кораби като ро-ро/ло-ло плавателни съдове и превозвачи на автомобили. През 1999 г., в отговор на промяна в търсенето на пазара, се започна производството на по-големи кораби, с размери до [...] (3) m дължина и [...] тонаж и карго капацитет до 850 TEU. За да има възможност да строи по-големи кораби, Rolandwerft трябва да изпълни инвестиционна програма за преустройство на корабостроителницата, включваща разширение на корабоподемника. Предвидено бе и разширение на кея за оборудване на кораби, но проектът трябваше да бъде отложен поради недостиг на средства. Rolandwerft същевременно работи активно в областта на кораборемонта. Кораборемонтната дейност се извършва или на суша, или на вода.

| (7) | Плавателните съдове се произвеждат първо на секции в хале 3 и в по-големи модули на откритата работна площадка. Частите и модулите се отвеждат през откритата работна площадка в хале 1, където биват сглобявани в плавателни съдове. Плавателните съдове се транспортират към корабоподемника и се спускат на вода. Останалата работа по оборудването на кораба се извършва на кея, който вмества кораби с дължина до 140 м. Работи се с 50-тонен кейов кран и 8-тонен строителен кран, като и двата ползват един и същ подкранов път. |
| --- | --- |

(7)

Плавателните съдове се произвеждат първо на секции в хале 3 и в по-големи модули на откритата работна площадка. Частите и модулите се отвеждат през откритата работна площадка в хале 1, където биват сглобявани в плавателни съдове. Плавателните съдове се транспортират към корабоподемника и се спускат на вода. Останалата работа по оборудването на кораба се извършва на кея, който вмества кораби с дължина до 140 м. Работи се с 50-тонен кейов кран и 8-тонен строителен кран, като и двата ползват един и същ подкранов път.

| (8) | От приблизително 1990 г. Rolandwerft е в състояние да работи едновременно по оборудването на два плавателни съда (с изключение на периоди на спад в търсенето). Съществуващият кей позволява два кораба с по малка дължина да се въведат на док директно на самия кей. През 1999 г., когато Rolandwerft започна да строи по-големи кораби, кеят се оказа прекалено къс. От финансови съображения Rolandwerft не разшири веднага кея, а като временно разрешение двата кораба се въвеждаха успоредно на док на кея („паралелен док“). За всеки кораб на паралелен док Rolandwerft трябваше да наема допълнителен автокран в приблизително [...] случая за [...] всеки и един по-малък плаващ кран в [...] случая за [...] всеки. |
| --- | --- |

(8)

От приблизително 1990 г. Rolandwerft е в състояние да работи едновременно по оборудването на два плавателни съда (с изключение на периоди на спад в търсенето). Съществуващият кей позволява два кораба с по малка дължина да се въведат на док директно на самия кей. През 1999 г., когато Rolandwerft започна да строи по-големи кораби, кеят се оказа прекалено къс. От финансови съображения Rolandwerft не разшири веднага кея, а като временно разрешение двата кораба се въвеждаха успоредно на док на кея („паралелен док“). За всеки кораб на паралелен док Rolandwerft трябваше да наема допълнителен автокран в приблизително [...] случая за [...] всеки и един по-малък плаващ кран в [...] случая за [...] всеки.

| (9) | Но оборудването и ремонтът на корабите на успореден док бяха сложни, скъпи и не носеха печалба. Като при това рискът от злополуки е по-висок. |
| --- | --- |

(9)

Но оборудването и ремонтът на корабите на успореден док бяха сложни, скъпи и не носеха печалба. Като при това рискът от злополуки е по-висок.

2.   Инвестиционни проекти

| (10) | Целта на предоставената помощ е подпомагане на инвестициите в 5 различни дейности на корабостроителницата, а именно: хале 1 и хале 3, кей 1, автоматични заваряващи машини и изграждането на допълнителен кей. По-голямата част от инвестициите вече са направени. Молбата за държавна помощ бе подадена, преди да започнат инвестиционните дейности. |
| --- | --- |

(10)

Целта на предоставената помощ е подпомагане на инвестициите в 5 различни дейности на корабостроителницата, а именно: хале 1 и хале 3, кей 1, автоматични заваряващи машини и изграждането на допълнителен кей. По-голямата част от инвестициите вече са направени. Молбата за държавна помощ бе подадена, преди да започнат инвестиционните дейности.

| (11) | Според информацията, предоставена от Германия, инвестициите ще доведат до създаването на 35 нови работни места в Rolandwerft. Корабостроителницата е възлагала преди част от работата си на стоманопреработваща компания подизпълнител в [...], която изработва секции от носовата част на корабите. Инвестициите ще позволят Rolandwerft да интегрира изработването на носовата част в своя производствен процес. |
| --- | --- |

(11)

Според информацията, предоставена от Германия, инвестициите ще доведат до създаването на 35 нови работни места в Rolandwerft. Корабостроителницата е възлагала преди част от работата си на стоманопреработваща компания подизпълнител в [...], която изработва секции от носовата част на корабите. Инвестициите ще позволят Rolandwerft да интегрира изработването на носовата част в своя производствен процес.

| (12) | Хале 1 ще бъде удължено с 55 м. Комисията бе уведомена, че понастоящем една значителна част от корабостроителната работа се извършва извън хале 1. След завършването на инвестициите почти цялата работа ще се извършва в халето. |
| --- | --- |

(12)

Хале 1 ще бъде удължено с 55 м. Комисията бе уведомена, че понастоящем една значителна част от корабостроителната работа се извършва извън хале 1. След завършването на инвестициите почти цялата работа ще се извършва в халето.

| (13) | Хале 3 е залата, в която се изработват секциите. Съществуващата входна врата е само 17,4 м широка, докато корабите, строени от Rolandwerft, са обикновено 22,5 м широки. От което следва, че секциите трябваше да се произвеждат не в нормално положение, а обърнати настрани, за да могат да преминат през входната врата. Това също означаваше, че впоследствие частите трябваше да се завъртят на 90o с помощта на автокранове, за да се сглобят, което бе бавен и скъп процес. Като допълнение към това тесният вход ограничаваше дълбочината на частите, което принуждаваше Rolandwerft да произвежда повече части, отколкото в действителност е необходимо. За да се избегне това, необходимо бе входът да се разшири. Тази част от проекта бе изпълнена през 2004 г. |
| --- | --- |

(13)

Хале 3 е залата, в която се изработват секциите. Съществуващата входна врата е само 17,4 м широка, докато корабите, строени от Rolandwerft, са обикновено 22,5 м широки. От което следва, че секциите трябваше да се произвеждат не в нормално положение, а обърнати настрани, за да могат да преминат през входната врата. Това също означаваше, че впоследствие частите трябваше да се завъртят на 90o с помощта на автокранове, за да се сглобят, което бе бавен и скъп процес. Като допълнение към това тесният вход ограничаваше дълбочината на частите, което принуждаваше Rolandwerft да произвежда повече части, отколкото в действителност е необходимо. За да се избегне това, необходимо бе входът да се разшири. Тази част от проекта бе изпълнена през 2004 г.

| (14) | Друга част от проекта, осъществена през 2004 г., е разширението на халето в северозападна посока. В тази част на халето различните корабни части се заваряват в модули. Разширението ще позволи заваряването да се извършва вътре в халето, тоест независимо от метеорологичните условия. Подкрановият път бе удължен в новопостроената част на халето за изработване на корабни части. |
| --- | --- |

(14)

Друга част от проекта, осъществена през 2004 г., е разширението на халето в северозападна посока. В тази част на халето различните корабни части се заваряват в модули. Разширението ще позволи заваряването да се извършва вътре в халето, тоест независимо от метеорологичните условия. Подкрановият път бе удължен в новопостроената част на халето за изработване на корабни части.

| (15) | Единичните части се сглобяват върху стапели, които същевременно се използват за превоз на корабни части. Германия поясни, че тъй като Rolandwerft строи по-големи кораби след инвестициите, направени през 1999 г., старата стапелна система не съответства на нуждите. Освен това преди да се заварят, корабните части следва първо внимателно да се подредят. Преди да се направят инвестициите, позиционирането на корабните части бе правено с автокран, което представлява дълъг и скъп процес. Така през 2004 г. корабостроителницата инвестира в модерни хидравлични стапели, които значително улесняват подреждането на корабните части. |
| --- | --- |

(15)

Единичните части се сглобяват върху стапели, които същевременно се използват за превоз на корабни части. Германия поясни, че тъй като Rolandwerft строи по-големи кораби след инвестициите, направени през 1999 г., старата стапелна система не съответства на нуждите. Освен това преди да се заварят, корабните части следва първо внимателно да се подредят. Преди да се направят инвестициите, позиционирането на корабните части бе правено с автокран, което представлява дълъг и скъп процес. Така през 2004 г. корабостроителницата инвестира в модерни хидравлични стапели, които значително улесняват подреждането на корабните части.

| (16) | Допълнителен инвестиционен проект стартира през август 2005 г. и Rolandwerft направи разширение на хале 3 в югоизточна посока, също с цел работата да се извършва вътре в самото хале. |
| --- | --- |

(16)

Допълнителен инвестиционен проект стартира през август 2005 г. и Rolandwerft направи разширение на хале 3 в югоизточна посока, също с цел работата да се извършва вътре в самото хале.

| (17) | Инвестиционният проект осигурява удължаване с 96 м на подкрановия път на съществуващия кей, който е с дължина 200 м. Преди удължаването само половината от кораба беше оборудвана с помощта на крана. За другата половина Rolandwerft трябваше да използва [...] автокрана. Подкрановият път бе удължен, така че може да се работи по цялата дължина на кораба, като се използва релсов кран. Инвестицията също бе направена през 2004 г. |
| --- | --- |

(17)

Инвестиционният проект осигурява удължаване с 96 м на подкрановия път на съществуващия кей, който е с дължина 200 м. Преди удължаването само половината от кораба беше оборудвана с помощта на крана. За другата половина Rolandwerft трябваше да използва [...] автокрана. Подкрановият път бе удължен, така че може да се работи по цялата дължина на кораба, като се използва релсов кран. Инвестицията също бе направена през 2004 г.

| (18) | Друга инвестиция, направена през 2004 г., бе покупката на модерни и бързи автоматични машини за заваряване. |
| --- | --- |

(18)

Друга инвестиция, направена през 2004 г., бе покупката на модерни и бързи автоматични машини за заваряване.

| (19) | Инвестиционната работа за 2005 — 2006 г. включва построяването на допълнителен кей за оборудване на корабите, като по този начин съществуващият кей се удължава с около 180 м. Построяването на кея изисква, наред с останалото, и изкопна работа на брега на реката, попълване на брега и осъществяване на връзка с транспортна мрежа. Подкрановият път трябва да се удължи с допълнителни 150 м, да се закупи и инсталира допълнителен кран и да се направи връзка между тях. Работата започна през август 2005 г. |
| --- | --- |

(19)

Инвестиционната работа за 2005 — 2006 г. включва построяването на допълнителен кей за оборудване на корабите, като по този начин съществуващият кей се удължава с около 180 м. Построяването на кея изисква, наред с останалото, и изкопна работа на брега на реката, попълване на брега и осъществяване на връзка с транспортна мрежа. Подкрановият път трябва да се удължи с допълнителни 150 м, да се закупи и инсталира допълнителен кран и да се направи връзка между тях. Работата започна през август 2005 г.

| (20) | Споменатата инвестиция е резултат от решение, взето през 1999 г., за започване на строеж на по-големи кораби. По това време корабостроителницата инвестира в подобрения на корабоподемника с цел постигане на по-добра функционалност. Според бенефициера инвестициите в кея бяха отложени поради две основни причини. Първо, наличните финансови средства бяха нужни повече на Peene-Werft, която също е собственост на група Hegemann и премина през значително реструктуриране по това време. Поради спад в търсенето на пазара, който продължи няколко години, нямаше допълнителни средства за довършване на инвестициите в Rolandwerft. Второ, тъй като оборудването и ремонтът на два кораба, разположени успоредно, бе технически възможно, макар и не особено ефективно, бе причина да се отложи точно тази инвестиция. |
| --- | --- |

(20)

Споменатата инвестиция е резултат от решение, взето през 1999 г., за започване на строеж на по-големи кораби. По това време корабостроителницата инвестира в подобрения на корабоподемника с цел постигане на по-добра функционалност. Според бенефициера инвестициите в кея бяха отложени поради две основни причини. Първо, наличните финансови средства бяха нужни повече на Peene-Werft, която също е собственост на група Hegemann и премина през значително реструктуриране по това време. Поради спад в търсенето на пазара, който продължи няколко години, нямаше допълнителни средства за довършване на инвестициите в Rolandwerft. Второ, тъй като оборудването и ремонтът на два кораба, разположени успоредно, бе технически възможно, макар и не особено ефективно, бе причина да се отложи точно тази инвестиция.

| (21) | Допълнителното предимство от подобна инвестиция е, че новият кей ще даде възможност на корабостроителницата да участва в бъдещи поръчки за корабостроене и кораборемонт на военноморски плавателни съдове. Поради рисковете, свързани с работа на два кораба в паралелен док, Rolandwerft не бе допускана да извършва корабостроителна и кораборемонтна дейност за военноморския флот на Германия. Въпреки факта, че Rolandwerft принадлежи към корабостроителниците, които теоретично могат да участват в търгове за изпълнение на подобни проекти, поради съществуващите рискове военноморският флот на Германия отказва да ѝ възлага контракти. |
| --- | --- |

(21)

Допълнителното предимство от подобна инвестиция е, че новият кей ще даде възможност на корабостроителницата да участва в бъдещи поръчки за корабостроене и кораборемонт на военноморски плавателни съдове. Поради рисковете, свързани с работа на два кораба в паралелен док, Rolandwerft не бе допускана да извършва корабостроителна и кораборемонтна дейност за военноморския флот на Германия. Въпреки факта, че Rolandwerft принадлежи към корабостроителниците, които теоретично могат да участват в търгове за изпълнение на подобни проекти, поради съществуващите рискове военноморският флот на Германия отказва да ѝ възлага контракти.

| (22) | Общата сума на проекта възлиза на 13 милиона EUR. Тя е разпределена, както следва:







  (EUR) |
| --- | --- |
| 1 | Разширение на хале 1 | [...] |
| | Хале 3 | |
| 2 | Удължаване в северозападна посока, удължаване на подкрановия път, разширяване на входната врата | [...] |
| 3 | Модернизация на стапелната система в хале 3 | [...] |
| 4 | Удължаване в югоизточна посока на хале 3 | [...] |
| 5 | Удължаване на подкрановия път на кея | [...] |
| 6 | Закупуване на автоматични машини за заваряване | [...] |
| | Построяване на допълнителен кей и покупка на нов кран | |
| 7 | Построяване на допълнителен кей | [...] |
| 8 | Закупуване на нов кран | [...] |
| | Общо | 13 000 000 |

(22)

Общата сума на проекта възлиза на 13 милиона EUR. Тя е разпределена, както следва:

(EUR)

1

Разширение на хале 1

[...]

Хале 3

2

Удължаване в северозападна посока, удължаване на подкрановия път, разширяване на входната врата

[...]

3

Модернизация на стапелната система в хале 3

[...]

4

Удължаване в югоизточна посока на хале 3

[...]

5

Удължаване на подкрановия път на кея

[...]

6

Закупуване на автоматични машини за заваряване

[...]

Построяване на допълнителен кей и покупка на нов кран

7

Построяване на допълнителен кей

[...]

8

Закупуване на нов кран

[...]

Общо

13 000 000

3.   Планирана помощ

| (23) | Германия възнамерява да отпусне на Rolandwerft държавна помощ, възлизаща на 1,56 милиона EUR. Допустимите разходи се равняват на сумата на общите проектни разходи, възлизаща на 13 милиона EUR, следователно относителният дял на държавната помощ е 12 %. Помощта ще бъде отпусната в рамките на одобрена регионална схема за отпускане на помощ (4). Молбата за получаване на помощ бе подадена преди започване на инвеститорските проекти. |
| --- | --- |

(23)

Германия възнамерява да отпусне на Rolandwerft държавна помощ, възлизаща на 1,56 милиона EUR. Допустимите разходи се равняват на сумата на общите проектни разходи, възлизаща на 13 милиона EUR, следователно относителният дял на държавната помощ е 12 %. Помощта ще бъде отпусната в рамките на одобрена регионална схема за отпускане на помощ (4). Молбата за получаване на помощ бе подадена преди започване на инвеститорските проекти.

| (24) | Помощта се отпуска от област Долна Саксония със съдействието на NBank в Хановер. |
| --- | --- |

(24)

Помощта се отпуска от област Долна Саксония със съдействието на NBank в Хановер.

III.   ПРИЧИНИ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ЗА РАЗСЛЕДВАНЕ

| (25) | Комисията инициира официална процедура за разследване, тъй като имаше известни съмнения дали отпусканата помощ е в съответствие с рамката на държавната помощ за корабостроенето. Тя изрази колебания по въпроса, дали инвестициите за построяване на нов работен кей могат да се приемат като инвестиции в съществуващи съоръжения. |
| --- | --- |

(25)

Комисията инициира официална процедура за разследване, тъй като имаше известни съмнения дали отпусканата помощ е в съответствие с рамката на държавната помощ за корабостроенето. Тя изрази колебания по въпроса, дали инвестициите за построяване на нов работен кей могат да се приемат като инвестиции в съществуващи съоръжения.

| (26) | Комисията допълнително изказа опасения, че инвестициите в Rolandwerft могат да доведат до увеличение на капацитета на корабостроителницата, което би представлявало несъответствие с Рамката и общия пазар. |
| --- | --- |

(26)

Комисията допълнително изказа опасения, че инвестициите в Rolandwerft могат да доведат до увеличение на капацитета на корабостроителницата, което би представлявало несъответствие с Рамката и общия пазар.

IV.   КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

| (27) | Комисията получи становищата на бенефициера Rolandwerft и на немската Асоциация на корабостроителната промишленост и океанските индустрии. |
| --- | --- |

(27)

Комисията получи становищата на бенефициера Rolandwerft и на немската Асоциация на корабостроителната промишленост и океанските индустрии.

1.   Коментар на бенефициера Rolandwerft

| (28) | Според бенефициера инвестиционният проект няма за доведе до увеличение на капацитета на корабостроителницата. Бенефициерът изтъква, че всяко увеличение на производителността ще доведе до увеличение на капацитета на съществуващите съоръжения. От това обаче автоматично не следва, че общият капацитет на корабостроителницата също ще бъде увеличен. В случая на Rolandwerft инвестициите действително ще доведат до увеличение на продуктивността, но не и в капацитета на корабостроителницата като цяло. Всъщност увеличението на производителността ще бъде компенсирано от повишен обем вътрешни производствени дейности, които досега са били предоставени на подизпълнители. Обемът на производство, измерен в компенсирани бруто тона (КБТ), следователно няма да нарасне. |
| --- | --- |

(28)

Според бенефициера инвестиционният проект няма за доведе до увеличение на капацитета на корабостроителницата. Бенефициерът изтъква, че всяко увеличение на производителността ще доведе до увеличение на капацитета на съществуващите съоръжения. От това обаче автоматично не следва, че общият капацитет на корабостроителницата също ще бъде увеличен. В случая на Rolandwerft инвестициите действително ще доведат до увеличение на продуктивността, но не и в капацитета на корабостроителницата като цяло. Всъщност увеличението на производителността ще бъде компенсирано от повишен обем вътрешни производствени дейности, които досега са били предоставени на подизпълнители. Обемът на производство, измерен в компенсирани бруто тона (КБТ), следователно няма да нарасне.

| (29) | Бенефициерът приложи преглед на плавателните съдове, построени през последните години, и книгата за поръчки на корабостроителницата. През 2004 г. Rolandwerft построи [...] кораба с общо приблизително [...] БРТ. През 2006 г. се планира построяването на [...] кораба с капацитет [...] БРТ. Предвижда се годишна продукция от [...] БРТ за 2007 и 2008 г. |
| --- | --- |

(29)

Бенефициерът приложи преглед на плавателните съдове, построени през последните години, и книгата за поръчки на корабостроителницата. През 2004 г. Rolandwerft построи [...] кораба с общо приблизително [...] БРТ. През 2006 г. се планира построяването на [...] кораба с капацитет [...] БРТ. Предвижда се годишна продукция от [...] БРТ за 2007 и 2008 г.

| (30) | Бенефициерът разяснява, че в миналото корабостроителницата понякога е купувала цели части на корпуса от трети страни. Обаче производственият капацитет на Rolandwerft не може да нарасне дори чрез закупуване на корпуси и части от други страни, тъй като оборудването на всеки плавателен съд изисква определено време, а съществуващите съоръжения не позволяват ефективно оборудване на по-голям брой кораби. Например беше възможно да се строи само един кораб по едно и също време във всяко от съществуващите халета. Сглобяването на един кораб в хале 1 отнема около [...] седмици. |
| --- | --- |

(30)

Бенефициерът разяснява, че в миналото корабостроителницата понякога е купувала цели части на корпуса от трети страни. Обаче производственият капацитет на Rolandwerft не може да нарасне дори чрез закупуване на корпуси и части от други страни, тъй като оборудването на всеки плавателен съд изисква определено време, а съществуващите съоръжения не позволяват ефективно оборудване на по-голям брой кораби. Например беше възможно да се строи само един кораб по едно и също време във всяко от съществуващите халета. Сглобяването на един кораб в хале 1 отнема около [...] седмици.

| (31) | Бенефициерът предостави информация относно продукцията на корабостроителницата. Тя доказва, че корабостроителницата работи с пълен капацитет и няма възможност да произвежда повече плавателни съдове след привършването на инвестиционния проект. Съоръженията в корабостроителницата ограничават общия капацитет до приблизително [...] – [...] БРТ, които можеха да се достигнат и преди прилагането на инвестиционния проект, при положение че част от работата се предоставяше на подизпълнители. |
| --- | --- |

(31)

Бенефициерът предостави информация относно продукцията на корабостроителницата. Тя доказва, че корабостроителницата работи с пълен капацитет и няма възможност да произвежда повече плавателни съдове след привършването на инвестиционния проект. Съоръженията в корабостроителницата ограничават общия капацитет до приблизително [...] – [...] БРТ, които можеха да се достигнат и преди прилагането на инвестиционния проект, при положение че част от работата се предоставяше на подизпълнители.

| (32) | Бенефициерът пояснява, че инвестиционният проект ще позволи на корабостроителницата да участва в поръчки за конструиране, ремонт и преустройване на кораби от немския военноморски флот. Това досега не е било възможно, тъй като работата се е извършвала на паралелен док. Вследствие на това продукцията в БРТ ще спадне от настоящите си нива, тъй като военноморските плавателни съдове не се считат за търговски. Бенефициерът достига до извода, че даже и Комисията да не споделя мнението на Германия, Рамката не ограничава инвестиционна помощ за проекти, водещи до увеличение на капацитета, в случая с оценката на Rolandwerft този въпрос не е съществен, тъй като капацитетът няма да се увеличи. |
| --- | --- |

(32)

Бенефициерът пояснява, че инвестиционният проект ще позволи на корабостроителницата да участва в поръчки за конструиране, ремонт и преустройване на кораби от немския военноморски флот. Това досега не е било възможно, тъй като работата се е извършвала на паралелен док. Вследствие на това продукцията в БРТ ще спадне от настоящите си нива, тъй като военноморските плавателни съдове не се считат за търговски. Бенефициерът достига до извода, че даже и Комисията да не споделя мнението на Германия, Рамката не ограничава инвестиционна помощ за проекти, водещи до увеличение на капацитета, в случая с оценката на Rolandwerft този въпрос не е съществен, тъй като капацитетът няма да се увеличи.

| (33) | Бенефициерът също твърди, че инвестициите се отнасят само за съществуващи съоръжения. По-конкретно инвестицията в удължаване на кея с цел оборудване на два кораба директно от кея не представлява по същество ново съоръжение. Корабостроителницата понастоящем има два работни дока, които са успоредни. Бенефициерът подчертава, че използването на паралелни докове създава повишен риск и от това съображение военноморският флот отказва да възлага проекти на Rolandwerft. Планираните инвестиционни мерки представляват модификация на съществуващия кей с цел увеличаване на неговата продуктивност. Бенефициерът прилага данни колко седмици в годината паралелният док е бил и колко предстои да бъде използван. |
| --- | --- |

(33)

Бенефициерът също твърди, че инвестициите се отнасят само за съществуващи съоръжения. По-конкретно инвестицията в удължаване на кея с цел оборудване на два кораба директно от кея не представлява по същество ново съоръжение. Корабостроителницата понастоящем има два работни дока, които са успоредни. Бенефициерът подчертава, че използването на паралелни докове създава повишен риск и от това съображение военноморският флот отказва да възлага проекти на Rolandwerft. Планираните инвестиционни мерки представляват модификация на съществуващия кей с цел увеличаване на неговата продуктивност. Бенефициерът прилага данни колко седмици в годината паралелният док е бил и колко предстои да бъде използван.

| (34) | Бенефициерът също така обяснява, че удължаването на подкрановия път и инсталирането на кран, свързан с удължението на кея, ще замени неефикасните и скъпоструващи авто- и плаващи кранове, които понастоящем биха се използвали при оборудване на съдове в паралелен док. Оборудването на втори кораб директно от кея след привършването на инвестиционния проект ще доведе до намаляване на разходите и увеличаване на производителността. |
| --- | --- |

(34)

Бенефициерът също така обяснява, че удължаването на подкрановия път и инсталирането на кран, свързан с удължението на кея, ще замени неефикасните и скъпоструващи авто- и плаващи кранове, които понастоящем биха се използвали при оборудване на съдове в паралелен док. Оборудването на втори кораб директно от кея след привършването на инвестиционния проект ще доведе до намаляване на разходите и увеличаване на производителността.

2.   Коментар от немската Асоциация на корабостроителната промишленост и океанските индустрии

| (35) | Немската Асоциация на корабостроителната промишленост и океанските индустрии (Асоциацията) взе становище, че загрижеността на Комисията по повод възможно увеличение на капацитета не може да се обосновава на Рамката или от настоящето положение на пазара и че планираната помощ не би нарушила баланса в конкуренцията. |
| --- | --- |

(35)

Немската Асоциация на корабостроителната промишленост и океанските индустрии (Асоциацията) взе становище, че загрижеността на Комисията по повод възможно увеличение на капацитета не може да се обосновава на Рамката или от настоящето положение на пазара и че планираната помощ не би нарушила баланса в конкуренцията.

| (36) | Асоциацията твърди, че позицията на политиката на ЕО относно държавната помощ, отпускана на корабостроенето, се е променила с годините. Рамката не съдържа разпоредби, които забраняват отпускането на инвестиционна помощ, насочена към увеличаване на капацитета. Асоциацията приема, че подобни разпоредби не се считат вече за целесъобразни. Тя също подчертава, че специфични за сектора правила, съдържащи се в Рамката, са били отменени, доколкото е възможно. Проблемът с капацитета се споменава само при отпускане на помощ за закриване на предприятие. Общите правила за отпускане на държавна помощ покриват останали видове помощ, като помощ за реструктуриране. |
| --- | --- |

(36)

Асоциацията твърди, че позицията на политиката на ЕО относно държавната помощ, отпускана на корабостроенето, се е променила с годините. Рамката не съдържа разпоредби, които забраняват отпускането на инвестиционна помощ, насочена към увеличаване на капацитета. Асоциацията приема, че подобни разпоредби не се считат вече за целесъобразни. Тя също подчертава, че специфични за сектора правила, съдържащи се в Рамката, са били отменени, доколкото е възможно. Проблемът с капацитета се споменава само при отпускане на помощ за закриване на предприятие. Общите правила за отпускане на държавна помощ покриват останали видове помощ, като помощ за реструктуриране.

| (37) | Асоциацията също така твърди, че рестриктивна интерпретация на правилата би била в противоречие с инициативата LeaderSHIP 2015, която е една от мерките за прилагане на Лисабонската стратегия. Конкурентността и производителността на европейската икономика трябва да се повишат чрез инвестиции в научни изследвания, развитие и иновации, което е свързано с вложения в модерни съоръжения. В случай че държавната помощ за инвестиции изключва увеличение на капацитета, това означава противоречие с целите на LeaderSHIP2015, и по-конкретно със запазването и заздравяването на позиции в определени области на пазара. Една от тези области е производството на малки и средни по големина контейнеровози, където Европа има изключително добри позиции наред с Корея и Китай. |
| --- | --- |

(37)

Асоциацията също така твърди, че рестриктивна интерпретация на правилата би била в противоречие с инициативата LeaderSHIP 2015, която е една от мерките за прилагане на Лисабонската стратегия. Конкурентността и производителността на европейската икономика трябва да се повишат чрез инвестиции в научни изследвания, развитие и иновации, което е свързано с вложения в модерни съоръжения. В случай че държавната помощ за инвестиции изключва увеличение на капацитета, това означава противоречие с целите на LeaderSHIP2015, и по-конкретно със запазването и заздравяването на позиции в определени области на пазара. Една от тези области е производството на малки и средни по големина контейнеровози, където Европа има изключително добри позиции наред с Корея и Китай.

| (38) | Асоциацията защитава становището, че планираните инвестиции не нарушават баланса в конкуренцията. Не може да се говори за прекалено голям капацитет, тъй като световният пазар на корабостроенето усилено се развива. Търсенето е стабилно, въпреки че се очаква малко намаление през 2008 — 2009 г. Със стабилния ръст на световната търговия расте и обемът на морския транспорт. Това се отнася най-вече до транспорта на индустриални продукти с контейнеровози. Следователно се увеличава търсенето на по-големи плавателни съдове от 5 000 TEU до 8 000 TEU, които не могат да влязат в малки пристанища. Това, от своя страна, води до усилено търсене на по-малки фидери за последващо разпределение на товарите. Rolandwerft има възможност да строи кораби до 900 TEU. |
| --- | --- |

(38)

Асоциацията защитава становището, че планираните инвестиции не нарушават баланса в конкуренцията. Не може да се говори за прекалено голям капацитет, тъй като световният пазар на корабостроенето усилено се развива. Търсенето е стабилно, въпреки че се очаква малко намаление през 2008 — 2009 г. Със стабилния ръст на световната търговия расте и обемът на морския транспорт. Това се отнася най-вече до транспорта на индустриални продукти с контейнеровози. Следователно се увеличава търсенето на по-големи плавателни съдове от 5 000 TEU до 8 000 TEU, които не могат да влязат в малки пристанища. Това, от своя страна, води до усилено търсене на по-малки фидери за последващо разпределение на товарите. Rolandwerft има възможност да строи кораби до 900 TEU.

| (39) | Според Асоциацията фидерите представляват важна част от портфейла на немските корабостроителници. Обаче основни конкуренти се явяват китайските корабостроителници, които определено водят на пазара с 42,5 % от световните поръчки, следвани от Германия – 26,8 %. |
| --- | --- |

(39)

Според Асоциацията фидерите представляват важна част от портфейла на немските корабостроителници. Обаче основни конкуренти се явяват китайските корабостроителници, които определено водят на пазара с 42,5 % от световните поръчки, следвани от Германия – 26,8 %.

| (40) | Отново според Асоциацията съществуват малък брой европейски конкуренти за кораби до 900 TEU. Те се намират основно в Германия и Холандия. Асоциацията смята, че този дял от отрасъла има голям потенциал за растеж. Тъй като китайските корабостроителници предлагат своите плавателни съдове на ниски цени, немските и европейските корабостроителници биха запазили своите позиции на пазара, в случай че гарантират високо качество и стабилен ръст на производителността. |
| --- | --- |

(40)

Отново според Асоциацията съществуват малък брой европейски конкуренти за кораби до 900 TEU. Те се намират основно в Германия и Холандия. Асоциацията смята, че този дял от отрасъла има голям потенциал за растеж. Тъй като китайските корабостроителници предлагат своите плавателни съдове на ниски цени, немските и европейските корабостроителници биха запазили своите позиции на пазара, в случай че гарантират високо качество и стабилен ръст на производителността.

| (41) | Асоциацията същевременно изтъква, че Китай и Виетнам ще продължат да увеличават корабостроителния си капацитет и съответно дела си на световния пазар. Това показва, че конкуренцията в корабостроенето е световна, а не ограничена в Европа. |
| --- | --- |

(41)

Асоциацията същевременно изтъква, че Китай и Виетнам ще продължат да увеличават корабостроителния си капацитет и съответно дела си на световния пазар. Това показва, че конкуренцията в корабостроенето е световна, а не ограничена в Европа.

V.   СТАНОВИЩЕ НА ГЕРМАНИЯ

| (42) | В своите коментари относно започването на официална разследваща процедура Германия изтъква, че параграф 26 от Рамката не съдържа разпоредби, отнасящи се до капацитета. По конкретно споменатият параграф не постановява, че е недопустимо отпускане на инвестиционна помощ за проекти, които увеличават капацитета въз основа на нараснала производителност. Германия също така набляга на факта, че нарастването на продуктивността в отрасъл корабостроене е една от водещите цели на Общността в този сектор. Споменава се, че инициативата LeaderSHIP2015 е насочена към повишаване на конкурентоспособността на европейските корабостроителници и намаляване на отрицателните последствия, пред които е изправено корабостроенето в Европа след субсидирането на корабостроенето в Азия. Според Германия тази цел може да бъде достигната само чрез повишаване на производителността. |
| --- | --- |

(42)

В своите коментари относно започването на официална разследваща процедура Германия изтъква, че параграф 26 от Рамката не съдържа разпоредби, отнасящи се до капацитета. По конкретно споменатият параграф не постановява, че е недопустимо отпускане на инвестиционна помощ за проекти, които увеличават капацитета въз основа на нараснала производителност. Германия също така набляга на факта, че нарастването на продуктивността в отрасъл корабостроене е една от водещите цели на Общността в този сектор. Споменава се, че инициативата LeaderSHIP2015 е насочена към повишаване на конкурентоспособността на европейските корабостроителници и намаляване на отрицателните последствия, пред които е изправено корабостроенето в Европа след субсидирането на корабостроенето в Азия. Според Германия тази цел може да бъде достигната само чрез повишаване на производителността.

| (43) | Германия също смята, че не може да се заключи от параграф 3 от Рамката, че въздействието на един инвестиционен проект върху капацитета трябва да се взима предвид при оценката на съответствие с общия пазар. Същевременно отрасъл корабостроене вече не се определя от факторите, посочени в параграф 3 от Рамката – най-вече стабилни заявки, високи цени и недостатъчен капацитет. |
| --- | --- |

(43)

Германия също смята, че не може да се заключи от параграф 3 от Рамката, че въздействието на един инвестиционен проект върху капацитета трябва да се взима предвид при оценката на съответствие с общия пазар. Същевременно отрасъл корабостроене вече не се определя от факторите, посочени в параграф 3 от Рамката – най-вече стабилни заявки, високи цени и недостатъчен капацитет.

| (44) | В допълнение Германия изтъква, че пазарният дял на европейската корабостроителна индустрия се е намалил през последните няколко десетилетия и Япония, Корея и Китай са увеличили дела си на пазара с помощта на държавни субсидии. Подобни субсидии се споменават в параграф 3, буква в) от Рамката като един фактор, който трябва да бъде взет предвид. Европейските корабостроителници следователно са положили всички възможни усилия, за да увеличат производителността си. |
| --- | --- |

(44)

В допълнение Германия изтъква, че пазарният дял на европейската корабостроителна индустрия се е намалил през последните няколко десетилетия и Япония, Корея и Китай са увеличили дела си на пазара с помощта на държавни субсидии. Подобни субсидии се споменават в параграф 3, буква в) от Рамката като един фактор, който трябва да бъде взет предвид. Европейските корабостроителници следователно са положили всички възможни усилия, за да увеличат производителността си.

| (45) | Според Германия всяко увеличение на производителността автоматично довежда до увеличение на обема на продукцията. Следователно увеличение на производителността, както е дефинирано за целите на Рамката, не може да означава, че същото количество се произвежда с по-малко вложения. Германия подчертава, че целта на регионалната помощ е да допринесе за регионалното развитие и създаването на работни места. Затова нарасналата продуктивност не бива да води до съкращаване на работни места. |
| --- | --- |

(45)

Според Германия всяко увеличение на производителността автоматично довежда до увеличение на обема на продукцията. Следователно увеличение на производителността, както е дефинирано за целите на Рамката, не може да означава, че същото количество се произвежда с по-малко вложения. Германия подчертава, че целта на регионалната помощ е да допринесе за регионалното развитие и създаването на работни места. Затова нарасналата продуктивност не бива да води до съкращаване на работни места.

| (46) | Що се отнася до положението на пазара, Германия отбелязва увеличение размера на превозваните товари, като се откроява тенденция за търсене на по-големи контейнеровози. Вече се произвеждат кораби с капацитет 5 000 TEU и последните прогнози сочат интерес към плавателни съдове с капацитет 8 000 TEU. Тъй като подобни по-големи плавателни съдове могат да влязат само в определени пристанища, ще бъдат нужни по-малки плавателни съдове за последващо разпределение на товара. Вследствие на което ще има силно търсене на фидери от 850 TEU като тези, които се строят от Rolandwerft. |
| --- | --- |

(46)

Що се отнася до положението на пазара, Германия отбелязва увеличение размера на превозваните товари, като се откроява тенденция за търсене на по-големи контейнеровози. Вече се произвеждат кораби с капацитет 5 000 TEU и последните прогнози сочат интерес към плавателни съдове с капацитет 8 000 TEU. Тъй като подобни по-големи плавателни съдове могат да влязат само в определени пристанища, ще бъдат нужни по-малки плавателни съдове за последващо разпределение на товара. Вследствие на което ще има силно търсене на фидери от 850 TEU като тези, които се строят от Rolandwerft.

| (47) | Едновременно с това Германия осигурява допълнителни подробности от инвестициите и предоставя снимки, които илюстрират предприетите мерки и настоящето положение в корабостроителницата. |
| --- | --- |

(47)

Едновременно с това Германия осигурява допълнителни подробности от инвестициите и предоставя снимки, които илюстрират предприетите мерки и настоящето положение в корабостроителницата.

| (48) | Разширението на хале 1 ще позволи на корабостроителницата да строи кораб изцяло вътре в халето, което сега е невъзможно. Покриването на съществуващите работни зони ще допринесе за увеличаване на продуктивността и ефективността. |
| --- | --- |

(48)

Разширението на хале 1 ще позволи на корабостроителницата да строи кораб изцяло вътре в халето, което сега е невъзможно. Покриването на съществуващите работни зони ще допринесе за увеличаване на продуктивността и ефективността.

| (49) | Германия обяснява, че понастоящем кораб на док на кей 1 заема само две трети от кея. Южната, неизползвана част на кея ще бъде удължена. Това не представлява строеж на ново съоръжение и не е в противоречие с Рамката. След удължаването на кея на него ще бъде инсталиран кран, който ще замести съществуващия автокран. |
| --- | --- |

(49)

Германия обяснява, че понастоящем кораб на док на кей 1 заема само две трети от кея. Южната, неизползвана част на кея ще бъде удължена. Това не представлява строеж на ново съоръжение и не е в противоречие с Рамката. След удължаването на кея на него ще бъде инсталиран кран, който ще замести съществуващия автокран.

| (50) | Германия подчертава, че паралелният док е бил използван на [...] година през периода 2003-2005 г. (включително доставки). Подчертава се, че паралелният док ще бъде преместен на новия кей. Новият кей ще бъде използван приблизително за същия период от време на година, както паралелния док през последните години. Германия същевременно пояснява, че оборудването на кораб на втори док е свързан с увеличен риск, тъй като необходимият за работа плаващ кран трябва да бъде позициониран в средата на река Везер. По този начин в бъдеще ще се избегне работа на втори док на кей 1. |
| --- | --- |

(50)

Германия подчертава, че паралелният док е бил използван на [...] година през периода 2003-2005 г. (включително доставки). Подчертава се, че паралелният док ще бъде преместен на новия кей. Новият кей ще бъде използван приблизително за същия период от време на година, както паралелния док през последните години. Германия същевременно пояснява, че оборудването на кораб на втори док е свързан с увеличен риск, тъй като необходимият за работа плаващ кран трябва да бъде позициониран в средата на река Везер. По този начин в бъдеще ще се избегне работа на втори док на кей 1.

| (51) | Според Германия удължаването на работния кей с цел два кораба едновременно да бъдат оборудвани на кея, не представлява построяване на ново съоръжение. Извършено е незначително удължаване на съществуващия кей. Дори и преди инвестициите, кеят е с дължина по-голяма от един кораб фидер, така че корабостроителницата би могла едновременно да оборудва два по-малки кораба. |
| --- | --- |

(51)

Според Германия удължаването на работния кей с цел два кораба едновременно да бъдат оборудвани на кея, не представлява построяване на ново съоръжение. Извършено е незначително удължаване на съществуващия кей. Дори и преди инвестициите, кеят е с дължина по-голяма от един кораб фидер, така че корабостроителницата би могла едновременно да оборудва два по-малки кораба.

| (52) | Германия изразява мнение, че Rolandwerft разполага с две места за работа, въпреки че едното е на „втори ред“. Тъй като вторият кораб не може да бъде достигнат от крана, намиращ се на кея, трябва да се използват автокранове и плаващи кранове. Директната работа от кея след удължаването му ще направи труда много по ефективен. Германия същевременно подчертава, че немският флот отказва да възложи на Rolandwerft контракти, тъй като оборудва кораби на втори ред. |
| --- | --- |

(52)

Германия изразява мнение, че Rolandwerft разполага с две места за работа, въпреки че едното е на „втори ред“. Тъй като вторият кораб не може да бъде достигнат от крана, намиращ се на кея, трябва да се използват автокранове и плаващи кранове. Директната работа от кея след удължаването му ще направи труда много по ефективен. Германия същевременно подчертава, че немският флот отказва да възложи на Rolandwerft контракти, тъй като оборудва кораби на втори ред.

| (53) | Германия твърди, че преместването на втория док към удължението на съществуващия кей не може да се категоризира като построяване на ново съоръжение, а представлява мярка за увеличаване продуктивността на двата дока, като те се позиционират един след друг, вместо паралелно. Новият кран, който ще бъде инсталиран на новия кей, ще замени автокрановете и плаващите кранове, които се използват в момента. Използването на новия кран ще увеличи производителността. |
| --- | --- |

(53)

Германия твърди, че преместването на втория док към удължението на съществуващия кей не може да се категоризира като построяване на ново съоръжение, а представлява мярка за увеличаване продуктивността на двата дока, като те се позиционират един след друг, вместо паралелно. Новият кран, който ще бъде инсталиран на новия кей, ще замени автокрановете и плаващите кранове, които се използват в момента. Използването на новия кран ще увеличи производителността.

| (54) | Германия подчертава, че мярката е необходима, тъй като оборудването на кораб на втори ред е бавно и икономически неефективно. Още повече предприетата мярка ще даде възможност на Rolandwerft да участва в поръчки за кораборемонт и преустройство на кораби на немския флот. |
| --- | --- |

(54)

Германия подчертава, че мярката е необходима, тъй като оборудването на кораб на втори ред е бавно и икономически неефективно. Още повече предприетата мярка ще даде възможност на Rolandwerft да участва в поръчки за кораборемонт и преустройство на кораби на немския флот.

| (55) | Също така Германия пояснява, че първоначално Rolandwerft е произвеждал малки фидери, които са могли да стоят по два едновременно на док на кея. Обаче търсенето на пазара се насочи към по-големи и по-дълги фидери и два подобни кораба не могат да се вместят на док едновременно. Следователно, за да оборудва или ремонтира втори кораб, корабостроителницата започва да го въвежда на паралелен док на кея. Поради това удължението на кея е просто адаптиране на съоръженията, с цел да се отговори на нуждите на плавателни съдове с по-голяма дължина. |
| --- | --- |

(55)

Също така Германия пояснява, че първоначално Rolandwerft е произвеждал малки фидери, които са могли да стоят по два едновременно на док на кея. Обаче търсенето на пазара се насочи към по-големи и по-дълги фидери и два подобни кораба не могат да се вместят на док едновременно. Следователно, за да оборудва или ремонтира втори кораб, корабостроителницата започва да го въвежда на паралелен док на кея. Поради това удължението на кея е просто адаптиране на съоръженията, с цел да се отговори на нуждите на плавателни съдове с по-голяма дължина.

| (56) | Германия пояснява, че в миналото Rolandwerft е работила понякога съвместно с Peene-Werft и е оборудвала корпуси, произведени от този завод. Напоследък, обаче, продукцията се състои от кораби изцяло произведени в корабостроителницата. Що се отнася до кораборемонта, Германия подчертава, че тази дейност не може да бъде увеличена, ако се поддържа същото ниво на строеж на нови кораби. Част от ремонтната дейност се извършва на суша и изисква работа на външна работна площадка, която се използва при строеж на нови кораби. |
| --- | --- |

(56)

Германия пояснява, че в миналото Rolandwerft е работила понякога съвместно с Peene-Werft и е оборудвала корпуси, произведени от този завод. Напоследък, обаче, продукцията се състои от кораби изцяло произведени в корабостроителницата. Що се отнася до кораборемонта, Германия подчертава, че тази дейност не може да бъде увеличена, ако се поддържа същото ниво на строеж на нови кораби. Част от ремонтната дейност се извършва на суша и изисква работа на външна работна площадка, която се използва при строеж на нови кораби.

| (57) | Германия допълни обясненията си, че новият кран, освен че ще бъде използван на новия кей, ще позволи оптимизация на подемния процес на съществуващия кей, като увеличи максималния подемен капацитет. |
| --- | --- |

(57)

Германия допълни обясненията си, че новият кран, освен че ще бъде използван на новия кей, ще позволи оптимизация на подемния процес на съществуващия кей, като увеличи максималния подемен капацитет.

| (58) | Германия заявява, че Асоциацията е съгласна с направената оценка. Счита, че мнението на Асоциацията е важно, тъй като тя представлява политическите и икономически интереси на немската морска индустрия, немските корабостроителници и техните доставчици. Още повече, Асоциацията, като представител на групи с различни интереси, притежава актуална информация за пазара. След като тя прави извод, че планираната помощ за Rolandwerft няма да накърни интересите на корабостроителната индустрия в Германия, то Комисията би следвало да вземе това предвид. Германия също отбелязва, че Комисията не е получила никакво отрицателно становище по отношение на помощта. |
| --- | --- |

(58)

Германия заявява, че Асоциацията е съгласна с направената оценка. Счита, че мнението на Асоциацията е важно, тъй като тя представлява политическите и икономически интереси на немската морска индустрия, немските корабостроителници и техните доставчици. Още повече, Асоциацията, като представител на групи с различни интереси, притежава актуална информация за пазара. След като тя прави извод, че планираната помощ за Rolandwerft няма да накърни интересите на корабостроителната индустрия в Германия, то Комисията би следвало да вземе това предвид. Германия също отбелязва, че Комисията не е получила никакво отрицателно становище по отношение на помощта.

| (59) | По отношение становището на самия бенефициер, Германия подчертава, че позицията на Rolandwerft е, че инвестиционният проект няма да доведе до увеличаване на капацитета. Германия повтаря своето мнение, че този въпрос няма отношение към оценката за съответствие на помощта. |
| --- | --- |

(59)

По отношение становището на самия бенефициер, Германия подчертава, че позицията на Rolandwerft е, че инвестиционният проект няма да доведе до увеличаване на капацитета. Германия повтаря своето мнение, че този въпрос няма отношение към оценката за съответствие на помощта.

VI.   ОЦЕНКА

1.   Наличие на държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО

| (60) | Според член 87 от Договора за ЕО всяка помощ в каквато и да е форма, отпусната от държава членка или нейни органи, която нарушава или застрашава баланса на конкуренцията чрез подпомагане на определени начинания или производство на определени продукти, е, доколкото това засяга търговията между държавите членки, несъвместима с общия пазар. В съответствие с установения законов ред на Съда и Първоинстанционния съд на Европейските общности критерият за нарушаване на търговския баланс е налице, в случай че фирмата получател извършва икономическа дейност, която включва търговия между държавите членки. |
| --- | --- |

(60)

Според член 87 от Договора за ЕО всяка помощ в каквато и да е форма, отпусната от държава членка или нейни органи, която нарушава или застрашава баланса на конкуренцията чрез подпомагане на определени начинания или производство на определени продукти, е, доколкото това засяга търговията между държавите членки, несъвместима с общия пазар. В съответствие с установения законов ред на Съда и Първоинстанционния съд на Европейските общности критерият за нарушаване на търговския баланс е налице, в случай че фирмата получател извършва икономическа дейност, която включва търговия между държавите членки.

| (61) | Помощта се отпуска от област Долна Саксония, тоест от държавата. На Rolandwerft се предоставя преимущество, което компанията не би получила на пазара. Rolandwerft изработва морски плавателни съдове. Тъй като те представляват предмет на търговия, предприетата мярка може да наруши баланса и да повлияе на търговията между държавите членки. Вследствие на което отпусканата помощ представлява държавна помощ в съответствие със значението на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО и съответно следва да бъде оценена. |
| --- | --- |

(61)

Помощта се отпуска от област Долна Саксония, тоест от държавата. На Rolandwerft се предоставя преимущество, което компанията не би получила на пазара. Rolandwerft изработва морски плавателни съдове. Тъй като те представляват предмет на търговия, предприетата мярка може да наруши баланса и да повлияе на търговията между държавите членки. Вследствие на което отпусканата помощ представлява държавна помощ в съответствие със значението на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО и съответно следва да бъде оценена.

2.   Изключения съгласно член 87, параграфи 2 и 3 от Договора за ЕО

| (62) | Член 87, параграфи 2 и 3 от Договора определят изключения от общата забрана за отпускане на държавна помощ, установена в член 87, параграф 1. |
| --- | --- |

(62)

Член 87, параграфи 2 и 3 от Договора определят изключения от общата забрана за отпускане на държавна помощ, установена в член 87, параграф 1.

| (63) | Комисията изготви Рамката, за да оценява помощта, отпускана на корабостроенето. В тази рамка са залегнали специфични правила, които се прилагат за помощ, която се отпуска на сектор, който поради специфичността си изисква специално внимание. Според Рамката „корабостроене“ означава строеж в Общността на самоходни морски търговски плавателни съдове, „кораборемонт“ означава строеж, ремонт и възстановяване на такива съдове в Общността. Дейността на Rolandwerft се вмества в тези две дефиниции, така че помощта, отпускана на Rolandwerft, следва да бъде оценена в светлината на Рамката. Rolandwerft не строи риболовни кораби на Общността. Според ръководните правила за преглед на държавната помощ, отпусната на развъдници на риба и аквакултури (5) не би следвало да се отпуска помощ на корабостроителниците за строежа на риболовните кораби на Общността. |
| --- | --- |

(63)

Комисията изготви Рамката, за да оценява помощта, отпускана на корабостроенето. В тази рамка са залегнали специфични правила, които се прилагат за помощ, която се отпуска на сектор, който поради специфичността си изисква специално внимание. Според Рамката „корабостроене“ означава строеж в Общността на самоходни морски търговски плавателни съдове, „кораборемонт“ означава строеж, ремонт и възстановяване на такива съдове в Общността. Дейността на Rolandwerft се вмества в тези две дефиниции, така че помощта, отпускана на Rolandwerft, следва да бъде оценена в светлината на Рамката. Rolandwerft не строи риболовни кораби на Общността. Според ръководните правила за преглед на държавната помощ, отпусната на развъдници на риба и аквакултури (5) не би следвало да се отпуска помощ на корабостроителниците за строежа на риболовните кораби на Общността.

| (64) | Точка 26 от Рамката установява, че „регионалната помощ за корабостроенето, кораборемонта или преустройването може да се счита съвместимо с общия пазар само ако помощта се отпуска за инвестиции в модернизация и подобрения на съществуващи съоръжения; не е свързана с финансово реструктуриране на съответната корабостроителница и е предназначена за подобряване производителността на съществуващите съоръжения“. |
| --- | --- |

(64)

Точка 26 от Рамката установява, че „регионалната помощ за корабостроенето, кораборемонта или преустройването може да се счита съвместимо с общия пазар само ако помощта се отпуска за инвестиции в модернизация и подобрения на съществуващи съоръжения; не е свързана с финансово реструктуриране на съответната корабостроителница и е предназначена за подобряване производителността на съществуващите съоръжения“.

| (65) | Относителният дял на помощта не следва да надхвърля 12,5 % или определената горна граница за регионална помощ според член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, като се приема по-ниската стойност. В настоящия случай се прилага горна граница от 12,5 %. Същевременно, помощта трябва да бъде ограничена до целесъобразни разходи, според определенията на приложимите правила за национална регионална помощ.
   (6) |
| --- | --- |

(65)

Относителният дял на помощта не следва да надхвърля 12,5 % или определената горна граница за регионална помощ според член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, като се приема по-ниската стойност. В настоящия случай се прилага горна граница от 12,5 %. Същевременно, помощта трябва да бъде ограничена до целесъобразни разходи, според определенията на приложимите правила за национална регионална помощ.
   (6)

| (66) | Споменатите инвестиционни мерки са предназначени да рационализират производствения процес в Rolandwerft чрез въвеждане на подобрения в съоръженията и чрез покриване на работната площадка извън сградите. Следователно може да се смята, че те представляват инвестиции в модернизация или подобрения на съществуващата база. |
| --- | --- |

(66)

Споменатите инвестиционни мерки са предназначени да рационализират производствения процес в Rolandwerft чрез въвеждане на подобрения в съоръженията и чрез покриване на работната площадка извън сградите. Следователно може да се смята, че те представляват инвестиции в модернизация или подобрения на съществуващата база.

| (67) | Част от проекта засяга разширението на хале 1 и на хале 3 в северозападна и в североизточна посока. Комисията счита, че тези разширения засягат съществуващи съоръжения. Проектът по същество не предвижда построяване на допълнително хале. Разширението има за цел да осигури покрив за работните дейности, извършвани на открито. |
| --- | --- |

(67)

Част от проекта засяга разширението на хале 1 и на хале 3 в северозападна и в североизточна посока. Комисията счита, че тези разширения засягат съществуващи съоръжения. Проектът по същество не предвижда построяване на допълнително хале. Разширението има за цел да осигури покрив за работните дейности, извършвани на открито.

| (68) | Останалите инвестиции в хале 3, предназначени да удължат подкрановия път, да разширят входната врата и модернизират стапелната система също представляват инвестиции в съществуващи съоръжения. Същевременно, Комисията приема, че удължаването на подкрановия път на кей 1, инвестициите за модернизация на машините за заваряване също представляват инвестиции в съществуващи съоръжения. Това становище вече бе изказано в решението за започване на официална процедура за разследване. |
| --- | --- |

(68)

Останалите инвестиции в хале 3, предназначени да удължат подкрановия път, да разширят входната врата и модернизират стапелната система също представляват инвестиции в съществуващи съоръжения. Същевременно, Комисията приема, че удължаването на подкрановия път на кей 1, инвестициите за модернизация на машините за заваряване също представляват инвестиции в съществуващи съоръжения. Това становище вече бе изказано в решението за започване на официална процедура за разследване.

| (69) | Комисията приема, че инвестициите имат за цел подобряване на продуктивността на съществуващите съоръжения. Разширението на халетата ще подобри производителността, тъй като работата ще се извършва независимо от метеорологичните условия. Разширението на входната врата на хале 3 ще доведе до значително намаление на разходите, тъй като ще отпадне нуждата корабните части да се завъртат на 90o и ще има възможност да се строи на по дълги секции. Същото се отнася до: i) удължаването на подкрановия път в хале 3 на кей 1, с което отпада нуждата от [...] автокранове, ii) придобиването на нова хидравлична стапелна система, в резултат на която ще отпадне ръчното позициониране на корабните части с помощта на автокранове, и iii) закупуването на автоматични машини за заваряване, които ще намалят времето и разходите, свързани с ръчното заваряване. |
| --- | --- |

(69)

Комисията приема, че инвестициите имат за цел подобряване на продуктивността на съществуващите съоръжения. Разширението на халетата ще подобри производителността, тъй като работата ще се извършва независимо от метеорологичните условия. Разширението на входната врата на хале 3 ще доведе до значително намаление на разходите, тъй като ще отпадне нуждата корабните части да се завъртат на 90o и ще има възможност да се строи на по дълги секции. Същото се отнася до: i) удължаването на подкрановия път в хале 3 на кей 1, с което отпада нуждата от [...] автокранове, ii) придобиването на нова хидравлична стапелна система, в резултат на която ще отпадне ръчното позициониране на корабните части с помощта на автокранове, и iii) закупуването на автоматични машини за заваряване, които ще намалят времето и разходите, свързани с ръчното заваряване.

| (70) | Въпреки че ще има влияние върху производителността, въздействието върху капацитета ще бъде ограничен, тъй като не се монтират нови съоръжения в корабостроителницата и всяко увеличение на капацитета по същество представлява следствие от увеличената производителност на съществуващите съоръжения. Още повече, бенефициерът изтъкна, че нарастването на производителността няма да доведе до увеличение на капацитета на корабостроителницата, измерен в БРТ, тъй като в завода ще се извършват дейности, които преди са били предоставяни на подизпълнители. Вследствие на което Комисията счита, че няма да има непропорционално увеличение на капацитета. |
| --- | --- |

(70)

Въпреки че ще има влияние върху производителността, въздействието върху капацитета ще бъде ограничен, тъй като не се монтират нови съоръжения в корабостроителницата и всяко увеличение на капацитета по същество представлява следствие от увеличената производителност на съществуващите съоръжения. Още повече, бенефициерът изтъкна, че нарастването на производителността няма да доведе до увеличение на капацитета на корабостроителницата, измерен в БРТ, тъй като в завода ще се извършват дейности, които преди са били предоставяни на подизпълнители. Вследствие на което Комисията счита, че няма да има непропорционално увеличение на капацитета.

| (71) | Така Комисията достига до извода, че мерките от 1 до 6 в таблицата на параграф 22 могат да се считат за инвестиции в модернизация и подобрения на съществуващата корабостроителница с цел подобряване на производителността на съществуващи съоръжения. Съответно разходите, възлизащи на 8 360 000 EUR, могат да се считат за целесъобразни. |
| --- | --- |

(71)

Така Комисията достига до извода, че мерките от 1 до 6 в таблицата на параграф 22 могат да се считат за инвестиции в модернизация и подобрения на съществуващата корабостроителница с цел подобряване на производителността на съществуващи съоръжения. Съответно разходите, възлизащи на 8 360 000 EUR, могат да се считат за целесъобразни.

| (72) | Мерки 7 и 8 в таблицата на параграф 22 включват построяване на допълнителен кей и закупуване на нов кран. Комисията счита, че поради две причини споменатите инвестиции могат да се приемат като подобрения и модернизация на Rolandwerft. Първо, преди инвестициите, Rolandwerft бе в състояние да оборудва и ремонтира два кораба едновременно–единия директно на кея, а другия на паралелен док. Този процес е неефективен и скъп. Инвестициите ще дадат възможност на Rolandwerft да въведе на док директно на кея двата кораба и това ще подобри работата по оборудването им. Второ, инвестициите представляват последна фаза от серия инвестиции, започнали през 1999 г., с цел да даде възможност на корабостроителницата да строи по-големи кораби. Корабостроителницата е адаптирала своето производство, тъй като търсенето се е пренасочило от по-малки фидъри към по-големи, които понастоящем се строят от Rolandwerft. Комисията смята, че адаптирането на производството към търсенето на пазара може да се определи като модернизация. |
| --- | --- |

(72)

Мерки 7 и 8 в таблицата на параграф 22 включват построяване на допълнителен кей и закупуване на нов кран. Комисията счита, че поради две причини споменатите инвестиции могат да се приемат като подобрения и модернизация на Rolandwerft. Първо, преди инвестициите, Rolandwerft бе в състояние да оборудва и ремонтира два кораба едновременно–единия директно на кея, а другия на паралелен док. Този процес е неефективен и скъп. Инвестициите ще дадат възможност на Rolandwerft да въведе на док директно на кея двата кораба и това ще подобри работата по оборудването им. Второ, инвестициите представляват последна фаза от серия инвестиции, започнали през 1999 г., с цел да даде възможност на корабостроителницата да строи по-големи кораби. Корабостроителницата е адаптирала своето производство, тъй като търсенето се е пренасочило от по-малки фидъри към по-големи, които понастоящем се строят от Rolandwerft. Комисията смята, че адаптирането на производството към търсенето на пазара може да се определи като модернизация.

| (73) | Инвестициите също така имат за цел да подобрят производителността на съществуващите съоръжения. Работата на съществуващия кей ще бъде по ефективна, тъй като корабите няма да се въвеждат паралелно на док и няма необходимост да се достига през единия кораб до другия. Следователно, въпреки допускането, че новият кей не представлява само преместване на съществуващо съоръжения, Комисията счита, че построяването на нов кей за оборудване на кораби ще доведе до увеличаване на производителността на съществуващия кей. |
| --- | --- |

(73)

Инвестициите също така имат за цел да подобрят производителността на съществуващите съоръжения. Работата на съществуващия кей ще бъде по ефективна, тъй като корабите няма да се въвеждат паралелно на док и няма необходимост да се достига през единия кораб до другия. Следователно, въпреки допускането, че новият кей не представлява само преместване на съществуващо съоръжения, Комисията счита, че построяването на нов кей за оборудване на кораби ще доведе до увеличаване на производителността на съществуващия кей.

| (74) | Може да се добави, че вторият кран, който трябва да се инсталира на удължения кей, също ще доведе до увеличаване на производителността на основния кей. Съчетаният подемен капацитет на двата крана сега възлиза на 85 тона, сравнени с предишната цифра от 50 тона, и позволява повдигане на товари, за които преди са били наемани плаващи кранове. След инвестицията плаващ кран ще бъде необходим само за монтиране двигателя на кораба. Всички останали подемни дейности могат да се извършват с два крана на удължения кей. Второ, съществуващият кран ще бъде често използван за дейности на малката работна площадка, находяща се зад кея. След инвестицията вторият кран ще бъде използван в случаите, когато другият е нужен за работа на открито. По този начин работата няма да се прекъсва. |
| --- | --- |

(74)

Може да се добави, че вторият кран, който трябва да се инсталира на удължения кей, също ще доведе до увеличаване на производителността на основния кей. Съчетаният подемен капацитет на двата крана сега възлиза на 85 тона, сравнени с предишната цифра от 50 тона, и позволява повдигане на товари, за които преди са били наемани плаващи кранове. След инвестицията плаващ кран ще бъде необходим само за монтиране двигателя на кораба. Всички останали подемни дейности могат да се извършват с два крана на удължения кей. Второ, съществуващият кран ще бъде често използван за дейности на малката работна площадка, находяща се зад кея. След инвестицията вторият кран ще бъде използван в случаите, когато другият е нужен за работа на открито. По този начин работата няма да се прекъсва.

| (75) | Комисията, следователно, установява, че целта на инвестицията е да се подобри производителността на съществуващите съоръжения в корабостроителницата. |
| --- | --- |

(75)

Комисията, следователно, установява, че целта на инвестицията е да се подобри производителността на съществуващите съоръжения в корабостроителницата.

| (76) | Същевременно Комисията установява, че инвестицията няма да доведе до нежелано увеличение на капацитета. |
| --- | --- |

(76)

Същевременно Комисията установява, че инвестицията няма да доведе до нежелано увеличение на капацитета.

| (77) | Комисията на първо място посочва, че Rolandwerft оборудва два кораба едновременно повече от 15 години. Оборудването на втори ред бе прието като временно решение, докато се направи необходимата инвестиция в кея. Според информацията, приложена от Германия, инвестицията се отлага толкова време поради специфичното състояние на пазара и състоянието на корабостроителницата. Групата Hegemann, като собственик на завода, реши да инвестира приоритетно наличните си фондове в Peene-Werft. След привършването на реструктуриращия проект на Peene-Werft през 2005 г. и вследствие промяна в пазара, група Hegemann бе в състояние да финализира проекта си за модернизация на Rolandwerft. Като се вземе предвид факта, че корабостроителницата е оборудвала по два кораба едновременно повече от 15 години (с прекъсвания по време на слабо търсене), Комисията не вижда причина да направи заключение, че преди инвестицията Rolandwerft има капацитет да оборудва само един кораб. |
| --- | --- |

(77)

Комисията на първо място посочва, че Rolandwerft оборудва два кораба едновременно повече от 15 години. Оборудването на втори ред бе прието като временно решение, докато се направи необходимата инвестиция в кея. Според информацията, приложена от Германия, инвестицията се отлага толкова време поради специфичното състояние на пазара и състоянието на корабостроителницата. Групата Hegemann, като собственик на завода, реши да инвестира приоритетно наличните си фондове в Peene-Werft. След привършването на реструктуриращия проект на Peene-Werft през 2005 г. и вследствие промяна в пазара, група Hegemann бе в състояние да финализира проекта си за модернизация на Rolandwerft. Като се вземе предвид факта, че корабостроителницата е оборудвала по два кораба едновременно повече от 15 години (с прекъсвания по време на слабо търсене), Комисията не вижда причина да направи заключение, че преди инвестицията Rolandwerft има капацитет да оборудва само един кораб.

| (78) | От техническа гледна точка Rolandwerft няма да бъде в състояние да увеличи корабостроителната и кораборемонтната си дейност поради съществуващи обективни ограничения на дейността на предходен етап–по точно в халетата и външната откритата работна площадка. И двете дейности в момента са достигнали границата на възможностите си и поради това не позволяват потенциално увеличение на продукцията. По отношение на кораборемонтната дейност Германия поясни, че около 50 % от всяка кораборемонтна дейност трябва да се извършва на суша, тоест на външната работна площадка, но тя е заета с дейности по строежа на нови кораби. Допълнителна ремонтна дейност следователно е възможна само вместо, а не като допълнение към производството на нови кораби. Същите аргументи са валидни за преустройване на кораби. Тъй като инвестициите не засягат съществуващите производствени ограничения, капацитетът за строеж и ремонт/преустройване не може да се увеличи. Още повече, тези специфични ограничения не могат лесно да бъдат отстранени, тъй като за целта е нужно дублиране на целия производствен процес. |
| --- | --- |

(78)

От техническа гледна точка Rolandwerft няма да бъде в състояние да увеличи корабостроителната и кораборемонтната си дейност поради съществуващи обективни ограничения на дейността на предходен етап–по точно в халетата и външната откритата работна площадка. И двете дейности в момента са достигнали границата на възможностите си и поради това не позволяват потенциално увеличение на продукцията. По отношение на кораборемонтната дейност Германия поясни, че около 50 % от всяка кораборемонтна дейност трябва да се извършва на суша, тоест на външната работна площадка, но тя е заета с дейности по строежа на нови кораби. Допълнителна ремонтна дейност следователно е възможна само вместо, а не като допълнение към производството на нови кораби. Същите аргументи са валидни за преустройване на кораби. Тъй като инвестициите не засягат съществуващите производствени ограничения, капацитетът за строеж и ремонт/преустройване не може да се увеличи. Още повече, тези специфични ограничения не могат лесно да бъдат отстранени, тъй като за целта е нужно дублиране на целия производствен процес.

| (79) | Комисията също направи проучване, дали новият кей ще увеличи капацитета на завода да оборудва корпуси, предоставени за изработка на подизпълнители. Но в този случай корпусните части представляват ограничението. Докато новите кораби, които се строят от Rolandwerft, предварително се оборудват в халетата на завода, то не е такъв случаят с корпусите, изработени от подизпълнители, и те изискват значително повече работа.. За да се осъществи подобна дейност техниката, която обикновено се използва в халетата за ново производство, трябва да се изведе на кея. В случай че халетата и техните съоръжения се използват напълно, техниката не може едновременно да се използва за оборудване на корпуси. В резултат на което Rolandwerft не може да разширява дейността си по оборудване на корпуси, построени другаде, като същевременно поддържа високо ниво на корабостроене и кораборемонт. |
| --- | --- |

(79)

Комисията също направи проучване, дали новият кей ще увеличи капацитета на завода да оборудва корпуси, предоставени за изработка на подизпълнители. Но в този случай корпусните части представляват ограничението. Докато новите кораби, които се строят от Rolandwerft, предварително се оборудват в халетата на завода, то не е такъв случаят с корпусите, изработени от подизпълнители, и те изискват значително повече работа.. За да се осъществи подобна дейност техниката, която обикновено се използва в халетата за ново производство, трябва да се изведе на кея. В случай че халетата и техните съоръжения се използват напълно, техниката не може едновременно да се използва за оборудване на корпуси. В резултат на което Rolandwerft не може да разширява дейността си по оборудване на корпуси, построени другаде, като същевременно поддържа високо ниво на корабостроене и кораборемонт.

| (80) | Германия също така обясни, че понастоящем оборудването на корпуси нито се прави, нито е планирано да се извършва. По време на голямо търсене подобна дейност е малко вероятна, тъй като книгата за поръчки на потенциални снабдители на корпуси е запълнена с години напред и Rolandwerft не би бил в състояние да се снабди с корпуси с необходимото високо качество от пазара. Това произтича и от действителната дейност на Rolandwerft през последните години, която не включва оборудване на изработени от други корпуси, въпреки че теоретично е могло това да се върши на паралелен док. Германия отбелязва, че при спад в търсенето, когато корпусите са достъпни на пазара, тъй като заводите имат свободен капацитет, вероятно и книгата за поръчки на Rolandwerft също ще бъде незапълнена. В такъв случай Rolandwerft, за да реализира печалба, би използвал своя капацитет да изработва свои корпуси, вместо да оборудва построени от други. Дори и да оборудва други корпуси, това би се извършвало на мястото на, а не в допълнение към изработването на нови. |
| --- | --- |

(80)

Германия също така обясни, че понастоящем оборудването на корпуси нито се прави, нито е планирано да се извършва. По време на голямо търсене подобна дейност е малко вероятна, тъй като книгата за поръчки на потенциални снабдители на корпуси е запълнена с години напред и Rolandwerft не би бил в състояние да се снабди с корпуси с необходимото високо качество от пазара. Това произтича и от действителната дейност на Rolandwerft през последните години, която не включва оборудване на изработени от други корпуси, въпреки че теоретично е могло това да се върши на паралелен док. Германия отбелязва, че при спад в търсенето, когато корпусите са достъпни на пазара, тъй като заводите имат свободен капацитет, вероятно и книгата за поръчки на Rolandwerft също ще бъде незапълнена. В такъв случай Rolandwerft, за да реализира печалба, би използвал своя капацитет да изработва свои корпуси, вместо да оборудва построени от други. Дори и да оборудва други корпуси, това би се извършвало на мястото на, а не в допълнение към изработването на нови.

| (81) | Комисията отбелязва, че, хипотетично, дори и да се отбележи слабо увеличение на капацитета за оборудване на готови корпуси, това увеличение може да се счита за минимално, като се вземат предвид техническите причини, изброени по-горе. Тъй като постигнатото увеличение на продуктивността, основно под формата на намалени разходи за наемане на кранове ще бъде значително, маргинално увеличение на капацитета, произтичащ от оборудването на единични корпуси, не може да се счита за непропорционално. |
| --- | --- |

(81)

Комисията отбелязва, че, хипотетично, дори и да се отбележи слабо увеличение на капацитета за оборудване на готови корпуси, това увеличение може да се счита за минимално, като се вземат предвид техническите причини, изброени по-горе. Тъй като постигнатото увеличение на продуктивността, основно под формата на намалени разходи за наемане на кранове ще бъде значително, маргинално увеличение на капацитета, произтичащ от оборудването на единични корпуси, не може да се счита за непропорционално.

| (82) | Комисията също отбелязва, че в подкрепа на твърдението си, че не търси увеличение на капацитета, Rolandwerft е предложил да отложи използването на новия кей за период от 5 години. Този ангажимент, представен от Германия, означава, че заводът ограничава своята дейност на новия кей за строеж, оборудване на готови корпуси, кораборемонт и преустройване на [...] на година за период от 5 години след осъществяването на инвестицията в новия кей. Използването на новия кей само за [...] отговаря на плановете на завода за следващите няколко години, както са представени на Комисията. Rolandwerft също поема ангажимент да не строи на втори ред през този период. Комисията отбелязва, че поетите задължения не могат да се приемат като доказателство, че инвестициите няма да увеличат капацитета, но ги приветства като потвърждение на факта, че техническите, практически и икономически причини, представени от бенефициера, са добре обосновани и че целта на инвестицията не е увеличаване на капацитета, а подобряване на продуктивността. |
| --- | --- |

(82)

Комисията също отбелязва, че в подкрепа на твърдението си, че не търси увеличение на капацитета, Rolandwerft е предложил да отложи използването на новия кей за период от 5 години. Този ангажимент, представен от Германия, означава, че заводът ограничава своята дейност на новия кей за строеж, оборудване на готови корпуси, кораборемонт и преустройване на [...] на година за период от 5 години след осъществяването на инвестицията в новия кей. Използването на новия кей само за [...] отговаря на плановете на завода за следващите няколко години, както са представени на Комисията. Rolandwerft също поема ангажимент да не строи на втори ред през този период. Комисията отбелязва, че поетите задължения не могат да се приемат като доказателство, че инвестициите няма да увеличат капацитета, но ги приветства като потвърждение на факта, че техническите, практически и икономически причини, представени от бенефициера, са добре обосновани и че целта на инвестицията не е увеличаване на капацитета, а подобряване на продуктивността.

| (83) | Комисията следователно взе становище, че инвестициите в новия кей и закупуването на нов кран представляват подобрения и модернизация на съществуващата корабостроителница с цел повишаване производителността на съществуващата техника. Те няма да доведат до непропорционално увеличение на капацитета. Вследствие на което, Комисията намира, че построяването на новия кей и закупуването на нов кран отговарят на условията за отпускане на регионална помощ за инвестиции, установени в Рамката. Инвестицията възлиза на 4 640 000 EUR и отговаря на изискванията за регионална помощ. |
| --- | --- |

(83)

Комисията следователно взе становище, че инвестициите в новия кей и закупуването на нов кран представляват подобрения и модернизация на съществуващата корабостроителница с цел повишаване производителността на съществуващата техника. Те няма да доведат до непропорционално увеличение на капацитета. Вследствие на което, Комисията намира, че построяването на новия кей и закупуването на нов кран отговарят на условията за отпускане на регионална помощ за инвестиции, установени в Рамката. Инвестицията възлиза на 4 640 000 EUR и отговаря на изискванията за регионална помощ.

VII.   ИЗВОД

| (84) | Комисията заключи, че планираната регионална помощ за Rolandwerft, възлизаща на 12 % от 13 000 000, тоест 1 560 000 EUR, отговаря на условията за регионална помощ, установени в Рамката. Планираната помощ следователно отговаря на изискванията и се счита за съвместима с условията на общия пазар, |
| --- | --- |

(84)

Комисията заключи, че планираната регионална помощ за Rolandwerft, възлизаща на 12 % от 13 000 000, тоест 1 560 000 EUR, отговаря на условията за регионална помощ, установени в Рамката. Планираната помощ следователно отговаря на изискванията и се счита за съвместима с условията на общия пазар,

ПРИЕ НАСТОЯЩЕТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ, която Германия планира да отпусне на Rolandwerft, възлизаща на 12 % от 13 000 000 EUR, тоест 1 560 000 EUR, е съвместима с общия пазар в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.

Изготвен в Брюксел на 20 декември 2006 година.

За Комисията

Neelie KROES

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 317, 30.12.2003 г., стр. 11.

1

(2)  ОВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36.

2

(3)  Поверителна информация

3

(4)  Joint Federal Government/Länder схема за подобряване на регионалните икономически структури —34-и генерален план.

4

(5)  ОВ C 229, 14.9.2004 г., стр. 5.

5

(6)  ОВ C 74, 10.3.1998 г., стр. 74.

6

---

| 30.4.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 112/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 112/41

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 20 декември 2006 г.

относно режима за помощи, който се прилага във Франция съгласно член 39 CA от Общия кодекс за данъците – Държавна помощ C46/2004 (ex NN65/2004)

(нотифицирано под номер C(2006) 6629)

(само текстът на френски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2007/256/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

след като прикани заинтересованите да представят своите коментари в съответствие с посочените членове (1) и като взе предвид тези коментари,

като има предвид, че:

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 19 февруари 2004 г. (D/51178) Комисията изпрати искане за информация до френските власти относно механизма на финансов лизинг, предоставен на някои одобрени от Министерството на финансите предприятия, и създаден по силата на член 77 от закон No 98-546 от 2 юли 1998 г., в който се съдържат редица разпоредби от икономически и финансов характер (2). С писмо от 18 март 2004 г., френските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на исканата информация. С писмо от 3 май 2004 г. (A/33117), Комисията получи от френските власти тази информация. С писмо от 6 юли 2004 г. (D/54933), Комисията поиска от френските власти предоставянето на допълнителна информация, която тя получи на 2 август 2004 г.(A/36007). |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 19 февруари 2004 г. (D/51178) Комисията изпрати искане за информация до френските власти относно механизма на финансов лизинг, предоставен на някои одобрени от Министерството на финансите предприятия, и създаден по силата на член 77 от закон No 98-546 от 2 юли 1998 г., в който се съдържат редица разпоредби от икономически и финансов характер (2). С писмо от 18 март 2004 г., френските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на исканата информация. С писмо от 3 май 2004 г. (A/33117), Комисията получи от френските власти тази информация. С писмо от 6 юли 2004 г. (D/54933), Комисията поиска от френските власти предоставянето на допълнителна информация, която тя получи на 2 август 2004 г.(A/36007).

| (2) | С писмо от 14 декември 2004 г. (D/205909), Комисията уведоми френските власти за решението си да открие официална процедура по разследване по силата на член 88, параграф 2 от Договора. Това решение бе публикувано в Официалния вестник на европейските общности
   (3). В решението си Комисията приканваше Франция и заинтересованите страни да представят своите коментари в определен срок. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 14 декември 2004 г. (D/205909), Комисията уведоми френските власти за решението си да открие официална процедура по разследване по силата на член 88, параграф 2 от Договора. Това решение бе публикувано в Официалния вестник на европейските общности
   (3). В решението си Комисията приканваше Франция и заинтересованите страни да представят своите коментари в определен срок.

| (3) | С писма от 6 януари 2005 г. (A/30266) и от 4 февруари 2005 г. френските власти поискаха удължаване на този срок и Комисията уважи тези искания с писма, съответно от 11 януари 2005 г. (D/50220) и от 16 февруари 2005 г. (D/51190). |
| --- | --- |

(3)

С писма от 6 януари 2005 г. (A/30266) и от 4 февруари 2005 г. френските власти поискаха удължаване на този срок и Комисията уважи тези искания с писма, съответно от 11 януари 2005 г. (D/50220) и от 16 февруари 2005 г. (D/51190).

| (4) | На 15 март 2005 г. (A/32251) Комисията получи коментарите на френските власти. В предоставения срок тя получи също така коментарите на шестнадесетте заинтересовани страни и те бяха изпратени на френските власти на 9 юни 2005 г. (D/54454). |
| --- | --- |

(4)

На 15 март 2005 г. (A/32251) Комисията получи коментарите на френските власти. В предоставения срок тя получи също така коментарите на шестнадесетте заинтересовани страни и те бяха изпратени на френските власти на 9 юни 2005 г. (D/54454).

| (5) | С писмо от 7 юли 2005 г. (A/35587), френските власти поискаха от Комисията да удължи предоставения им срок, за да могат да обсъдят коментарите на заинтересованите страни. Комисията уважи молбата и френските власти представиха своите коментари окончателно с писмо от 20 юли 2005 г. (A/35981). |
| --- | --- |

(5)

С писмо от 7 юли 2005 г. (A/35587), френските власти поискаха от Комисията да удължи предоставения им срок, за да могат да обсъдят коментарите на заинтересованите страни. Комисията уважи молбата и френските власти представиха своите коментари окончателно с писмо от 20 юли 2005 г. (A/35981).

| (6) | С електронна поща от 2 март 2006 г. (A/31655) френските власти изпратиха на Комисията допълнителни коментари относно оспорвания режим. |
| --- | --- |

(6)

С електронна поща от 2 март 2006 г. (A/31655) френските власти изпратиха на Комисията допълнителни коментари относно оспорвания режим.

II.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА РЕЖИМА

| (7) | По силата на член 39 C, първа алинея от Общия кодекс за данъците (ОКД) амортизацията на отдадено под наем или предоставено на разположение под каквато и да е било форма имущество се разпределя върху обичайната продължителност на ползването му. |
| --- | --- |

(7)

По силата на член 39 C, първа алинея от Общия кодекс за данъците (ОКД) амортизацията на отдадено под наем или предоставено на разположение под каквато и да е било форма имущество се разпределя върху обичайната продължителност на ползването му.

| (8) | В член 77 на закон No 98-546 се въвеждат две разпоредби в ОКД, целящи борба с избягването на плащане на данъци при операции по финансиране на движимо имущество от персонални дружества или от икономически групировки (ИГ) (4). |
| --- | --- |

(8)

В член 77 на закон No 98-546 се въвеждат две разпоредби в ОКД, целящи борба с избягването на плащане на данъци при операции по финансиране на движимо имущество от персонални дружества или от икономически групировки (ИГ) (4).

| (9) | В член 39 C, втора алинея от ОКД се предвижда също така амортизацията, която се приспада от данъците за имуществото, отдадено под наем от една ИГ, да не надвишава размера на получения наем, след удържане на останалите разходи по това имущество. |
| --- | --- |

(9)

В член 39 C, втора алинея от ОКД се предвижда също така амортизацията, която се приспада от данъците за имуществото, отдадено под наем от една ИГ, да не надвишава размера на получения наем, след удържане на останалите разходи по това имущество.

| (10) | Поради дегресивните амортизационни отчисления и финансовите разходи, които, по дефиниция, са съсредоточени през първите години на ползване на имуществото, през този период резултатите на ИГ са отрицателни, те стават положителни по време на втория период, когато размерът на получавания наем превиши общата сума на констатираните разходи (включително амортизационни отчисления и финансови разходи). Тъй като ИГ се подчинява на режима за персоналните дружества, дефицитът, който е регистриран през първите години от дейността ѝ, се приспада от облагаемата печалба, реализирана от членовете ѝ от текущата им дейност. Таванът на предвидената от член 39 С, алинея втора на ОКД амортизация, следователно, цели борба с неправомерното използване на този вид финансиране за финансова оптимизация. |
| --- | --- |

(10)

Поради дегресивните амортизационни отчисления и финансовите разходи, които, по дефиниция, са съсредоточени през първите години на ползване на имуществото, през този период резултатите на ИГ са отрицателни, те стават положителни по време на втория период, когато размерът на получавания наем превиши общата сума на констатираните разходи (включително амортизационни отчисления и финансови разходи). Тъй като ИГ се подчинява на режима за персоналните дружества, дефицитът, който е регистриран през първите години от дейността ѝ, се приспада от облагаемата печалба, реализирана от членовете ѝ от текущата им дейност. Таванът на предвидената от член 39 С, алинея втора на ОКД амортизация, следователно, цели борба с неправомерното използване на този вид финансиране за финансова оптимизация.

| (11) | В ОКД обаче е въведена дерогация от това ограничение, с което се създава амортизационен механизъм, който облагодетелства определени предприятия. Член 39 CA от ОКД постановява, че предвиденият от член 39 C, алинея втора от ОКД таван, не се прилага, когато ИГ финансират движимо имущество, чиято амортизация е дегресивна за период най-малко от 8 години (5), от момента, в който операцията е получила предварителното одобрение на финансовия министър. |
| --- | --- |

(11)

В ОКД обаче е въведена дерогация от това ограничение, с което се създава амортизационен механизъм, който облагодетелства определени предприятия. Член 39 CA от ОКД постановява, че предвиденият от член 39 C, алинея втора от ОКД таван, не се прилага, когато ИГ финансират движимо имущество, чиято амортизация е дегресивна за период най-малко от 8 години (5), от момента, в който операцията е получила предварителното одобрение на финансовия министър.

| (12) | Това одобрение се подчинява на няколко условия, по-точно, по същество:






  — | покупната цена на имуществото трябва да съответства на пазарната цена; |
| --- | --- | --- |

(12)

Това одобрение се подчинява на няколко условия, по-точно, по същество:

—

покупната цена на имуществото трябва да съответства на пазарната цена;

| — | инвестицията трябва да е от значим икономически и обществен интерес, особено по отношение на заетостта; |
| --- | --- |

—

инвестицията трябва да е от значим икономически и обществен интерес, особено по отношение на заетостта;

| — | ползвателят на имуществото трябва да докаже, че имуществото е необходимо за неговата дейност и че определените начини на финансиране не са само финансови; |
| --- | --- |

—

ползвателят на имуществото трябва да докаже, че имуществото е необходимо за неговата дейност и че определените начини на финансиране не са само финансови;

| — | поне две трети от данъчното облекчение, което следва от одобрението, трябва да бъдат преотстъпени на ползвателя на имуществото. |
| --- | --- |

—

поне две трети от данъчното облекчение, което следва от одобрението, трябва да бъдат преотстъпени на ползвателя на имуществото.

| (13) | Обикновено една ИГ – учредена по принцип от финансови институции – закупува на пазарна цена имуществото, което ще финансира, и го отдава на лизинг на ползвателя. Наемът, изплащан от ползвателя, и понижаването на цената на опцията за покупка при изтичане на договора позволяват на ИГ да покрие разходите по собственото си финансиране, включително лихвите и капитала. |
| --- | --- |

(13)

Обикновено една ИГ – учредена по принцип от финансови институции – закупува на пазарна цена имуществото, което ще финансира, и го отдава на лизинг на ползвателя. Наемът, изплащан от ползвателя, и понижаването на цената на опцията за покупка при изтичане на договора позволяват на ИГ да покрие разходите по собственото си финансиране, включително лихвите и капитала.

| (14) | Освен липса на таван за амортизация (6), предоставянето на одобрение от министъра позволява да се увеличи с един пункт дегресивния амортизационен коефициент, който обичайно се прилага към съответното имущество. Освен това при препродажбата на имуществото от ИГ на неговия ползвател, по-точно след изтичане на две трети от нормалната продължителност на ползване на имуществото, доходът от прехвърлянето се освобождава от данък. |
| --- | --- |

(14)

Освен липса на таван за амортизация (6), предоставянето на одобрение от министъра позволява да се увеличи с един пункт дегресивния амортизационен коефициент, който обичайно се прилага към съответното имущество. Освен това при препродажбата на имуществото от ИГ на неговия ползвател, по-точно след изтичане на две трети от нормалната продължителност на ползване на имуществото, доходът от прехвърлянето се освобождава от данък.

| (15) | Относно условието, свързано със съществуването на значим икономически и обществен интерес (7), френските власти посочиха, че не съществуват стратегически насоки за оценяване на този интерес и, че разследването е извършено с оглед на непреките последици от инвестицията върху заетостта, на условията на конкуренция и развитието на дейността в съответната икономическа зона, сред които е именно приносът за развитие или създаване на производствен, управленски или ръководен център, както и предвид приноса на тази инвестиция за подобряване на безопасността и опазването на околната среда. |
| --- | --- |

(15)

Относно условието, свързано със съществуването на значим икономически и обществен интерес (7), френските власти посочиха, че не съществуват стратегически насоки за оценяване на този интерес и, че разследването е извършено с оглед на непреките последици от инвестицията върху заетостта, на условията на конкуренция и развитието на дейността в съответната икономическа зона, сред които е именно приносът за развитие или създаване на производствен, управленски или ръководен център, както и предвид приноса на тази инвестиция за подобряване на безопасността и опазването на околната среда.

| (16) | Относно преотстъпването на ползвателя на имуществото на поне две трети от данъчното облекчение, което придобива отделна ИГ при получаване на одобрението (8), от член 39 CA от ОКД става ясно, че това се осъществява под формата на намаляване на размера на наема или чрез понижаване на стойността на опцията за покупка. При това, точният размер на облекчението, което се преотстъпва от ИГ на ползвателя, трябва да се определи при издаване на одобрението. |
| --- | --- |

(16)

Относно преотстъпването на ползвателя на имуществото на поне две трети от данъчното облекчение, което придобива отделна ИГ при получаване на одобрението (8), от член 39 CA от ОКД става ясно, че това се осъществява под формата на намаляване на размера на наема или чрез понижаване на стойността на опцията за покупка. При това, точният размер на облекчението, което се преотстъпва от ИГ на ползвателя, трябва да се определи при издаване на одобрението.

| (17) | По искане на Комисията, френските власти предоставиха разпределение на всички кандидати за одобрение по сектори на дейност, както и на действителните бенефициери на оспорвания режим:







  Сектор на дейност | Представени молби за одобрение | Предоставени решения за одобрение |
| --- | --- | --- | --- |
| Инвестиции в морския транспорт | 142 | 110 |
| Инвестиции във въздушния транспорт | 32 | 18 |
| Инвестиции в железопътния транспорт | 5 | 2 |
| Инвестиции в промишлеността | 7 | 3 |
| Инвестиции в космическата промишленост | 3 | 0 |

(17)

По искане на Комисията, френските власти предоставиха разпределение на всички кандидати за одобрение по сектори на дейност, както и на действителните бенефициери на оспорвания режим:

Сектор на дейност

Представени молби за одобрение

Предоставени решения за одобрение

Инвестиции в морския транспорт

142

110

Инвестиции във въздушния транспорт

32

18

Инвестиции в железопътния транспорт

5

2

Инвестиции в промишлеността

7

3

Инвестиции в космическата промишленост

3

0

| (18) | В този контекст френските власти посочиха, че от 56 молби, за които не е взето решение за одобрение, 21 са били оттеглени, 13 са приключени без последствие, а 22 са отхвърлени. За отхвърлените 22 молби френските власти уточниха, че 15 се отнасят до операция за финансиране на съоръжения за морски транспорт, а останалите 7 се отнасят до финансиране на съоръжения за въздушен транспорт. |
| --- | --- |

(18)

В този контекст френските власти посочиха, че от 56 молби, за които не е взето решение за одобрение, 21 са били оттеглени, 13 са приключени без последствие, а 22 са отхвърлени. За отхвърлените 22 молби френските власти уточниха, че 15 се отнасят до операция за финансиране на съоръжения за морски транспорт, а останалите 7 се отнасят до финансиране на съоръжения за въздушен транспорт.

| (19) | Френските власти посочиха също, че процедурите за одобрение по силата на член 39 CA от ОКД са суспендирани от 14 декември 2004 г., датата, на която са били уведомени за решението да се открие официална процедура по разследване. |
| --- | --- |

(19)

Френските власти посочиха също, че процедурите за одобрение по силата на член 39 CA от ОКД са суспендирани от 14 декември 2004 г., датата, на която са били уведомени за решението да се открие официална процедура по разследване.

III.   ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ

| (20) | В решението си от 14 декември 2004 г. Комисията счита, че в изпълнение на член 39 СА от ОКД, на инвеститорите-членове на финансовите ИГ и на ползвателите на финансирано от ИГ имущество се предоставя облекчение. Относно избирателния характер на разглежданата мярка, Комисията подчертава, че финансовият министър явно разполага с неограничена власт при оценяване на условията за предоставяне на одобрение, която му позволява да подбира по субективни критерии бенефициерите на оспорвания режим. От друга страна е очевидно, че данъчният механизъм по член 39 СА от ОКД представлява мярка за помощ, от която се ползва главно транспортният сектор. В този контекст Комисията счита, че разглежданата мярка не може да се оправдае от характера или структурата на френската данъчна система. Според нея, оспорваните облекчения водят също така до използване на държавни ресурси, както и до нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в Общността. |
| --- | --- |

(20)

В решението си от 14 декември 2004 г. Комисията счита, че в изпълнение на член 39 СА от ОКД, на инвеститорите-членове на финансовите ИГ и на ползвателите на финансирано от ИГ имущество се предоставя облекчение. Относно избирателния характер на разглежданата мярка, Комисията подчертава, че финансовият министър явно разполага с неограничена власт при оценяване на условията за предоставяне на одобрение, която му позволява да подбира по субективни критерии бенефициерите на оспорвания режим. От друга страна е очевидно, че данъчният механизъм по член 39 СА от ОКД представлява мярка за помощ, от която се ползва главно транспортният сектор. В този контекст Комисията счита, че разглежданата мярка не може да се оправдае от характера или структурата на френската данъчна система. Според нея, оспорваните облекчения водят също така до използване на държавни ресурси, както и до нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в Общността.

| (21) | Относно прегледа на съвместимостта на оспорвания режим с Общия пазар, Комисията счете, че на този етап нито една от дерогациите, предвидени в член 87, параграфи 2 и 3 от Договора, не е правно релевантна в настоящия контекст. Оспорваният данъчен режим явно не удовлетворява условията на общностните стратегически насоки, рамки и насоки, приети по отношение на държавните помощи. Следователно той не е съвместим с Общия пазар. |
| --- | --- |

(21)

Относно прегледа на съвместимостта на оспорвания режим с Общия пазар, Комисията счете, че на този етап нито една от дерогациите, предвидени в член 87, параграфи 2 и 3 от Договора, не е правно релевантна в настоящия контекст. Оспорваният данъчен режим явно не удовлетворява условията на общностните стратегически насоки, рамки и насоки, приети по отношение на държавните помощи. Следователно той не е съвместим с Общия пазар.

| (22) | Впоследствие Комисията реши да открие официална процедура по разследване, за да отстрани съмненията си спрямо квалификацията на въпросния режим като държавна помощ, както и спрямо неговата съвместимост с Общия пазар. |
| --- | --- |

(22)

Впоследствие Комисията реши да открие официална процедура по разследване, за да отстрани съмненията си спрямо квалификацията на въпросния режим като държавна помощ, както и спрямо неговата съвместимост с Общия пазар.

IV.   КОМЕНТАРИ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ

| (23) | В своите коментари френските власти отначало твърдят, че режимът по член 39 CA от ОКД не представлява държавна помощ. Той е само една техническа разновидност на прилагане на общото право, която позволява начина на въпросното финансиране да се постави под надзора на обществените власти и не е дерогация от общото право. Ограничението по член 39 C, алинея втора от ОКД относно приспадането на амортизацията, цели, като създава презумпция за избягване на плащането на данъци, да попречи този механизъм на финансиране да се използва за финансова оптимизация. Режимът по член 39 CA от ОКД цели също борба с избягването на плащане на данъци. Тъй като машините и съоръженията, за които се отнася тази разпоредба, са с възвръщаемост от една относително дългосрочна инвестиция, в тази хипотеза, използването на съответния лизинг, би отговорило не само на един стремеж към финансова оптимизация, но също и на една икономическа потребност. |
| --- | --- |

(23)

В своите коментари френските власти отначало твърдят, че режимът по член 39 CA от ОКД не представлява държавна помощ. Той е само една техническа разновидност на прилагане на общото право, която позволява начина на въпросното финансиране да се постави под надзора на обществените власти и не е дерогация от общото право. Ограничението по член 39 C, алинея втора от ОКД относно приспадането на амортизацията, цели, като създава презумпция за избягване на плащането на данъци, да попречи този механизъм на финансиране да се използва за финансова оптимизация. Режимът по член 39 CA от ОКД цели също борба с избягването на плащане на данъци. Тъй като машините и съоръженията, за които се отнася тази разпоредба, са с възвръщаемост от една относително дългосрочна инвестиция, в тази хипотеза, използването на съответния лизинг, би отговорило не само на един стремеж към финансова оптимизация, но също и на една икономическа потребност.

| (24) | В този контекст френските власти подчертават, че всички условия, които трябва да се изпълнят за предоставяне на одобрението, позволяват да се осъществява предварителен контрол на операциите за финансиране на машини и съоръжения посредством отдаване под наем с възможност за закупуване, а при ползването на оспорвания данъчен режим да се отстрани всяко финансиране, мотивирано главно от съображения за финансова оптимизация. |
| --- | --- |

(24)

В този контекст френските власти подчертават, че всички условия, които трябва да се изпълнят за предоставяне на одобрението, позволяват да се осъществява предварителен контрол на операциите за финансиране на машини и съоръжения посредством отдаване под наем с възможност за закупуване, а при ползването на оспорвания данъчен режим да се отстрани всяко финансиране, мотивирано главно от съображения за финансова оптимизация.

| (25) | Такъв е, в частност, случаят с условието, според което инвестицията трябва да е от значим икономически и обществен интерес, именно по отношение на заетостта, и чието изпълнение предполага молбата за одобрение да бъде съпътствана от ангажименти за нови назначения. В това отношение френските власти уточняват, че създадените работни места трябва да бъдат запазени по време на минималния период на експлоатация на имуществото, или минимум 8 години. Според тях, създадените работни места трябва да дават възможност за нетно повишение на броя на работниците в дружеството, което кандидатства за одобрение, и трябва да са пряко обвързани с инвестицията. |
| --- | --- |

(25)

Такъв е, в частност, случаят с условието, според което инвестицията трябва да е от значим икономически и обществен интерес, именно по отношение на заетостта, и чието изпълнение предполага молбата за одобрение да бъде съпътствана от ангажименти за нови назначения. В това отношение френските власти уточняват, че създадените работни места трябва да бъдат запазени по време на минималния период на експлоатация на имуществото, или минимум 8 години. Според тях, създадените работни места трябва да дават възможност за нетно повишение на броя на работниците в дружеството, което кандидатства за одобрение, и трябва да са пряко обвързани с инвестицията.

| (26) | Френските власти уточняват във връзка с това, че някои молби за одобрение са били отхвърлени с мотива за отсъствие на значим икономически и обществен интерес в предложения проект за финансиране. Две положения характеризират отсъствието на подобен интерес. На първо място, отсъствието на назначения или на задоволително набиране на работна ръка, в количествено и в качествено отношение, така че да се позволи създаването на управленски и ръководен център. На второ място, хипотезата, при която финансовото положение на кандидата би му позволило да си послужи с други средства за финансиране, които нямат насърчителен характер. |
| --- | --- |

(26)

Френските власти уточняват във връзка с това, че някои молби за одобрение са били отхвърлени с мотива за отсъствие на значим икономически и обществен интерес в предложения проект за финансиране. Две положения характеризират отсъствието на подобен интерес. На първо място, отсъствието на назначения или на задоволително набиране на работна ръка, в количествено и в качествено отношение, така че да се позволи създаването на управленски и ръководен център. На второ място, хипотезата, при която финансовото положение на кандидата би му позволило да си послужи с други средства за финансиране, които нямат насърчителен характер.

| (27) | Условието за преотстъпване на ползвателя на по-голямата част от данъчното облекчение, което получават членовете на ИГ, в изпълнение на член 39 СА от ОКД, също дава възможност за борба с финансовата оптимизация, като при ползването на този механизъм се изключват операциите, предназначени единствено да реализират икономии на ликвидни средства. |
| --- | --- |

(27)

Условието за преотстъпване на ползвателя на по-голямата част от данъчното облекчение, което получават членовете на ИГ, в изпълнение на член 39 СА от ОКД, също дава възможност за борба с финансовата оптимизация, като при ползването на този механизъм се изключват операциите, предназначени единствено да реализират икономии на ликвидни средства.

| (28) | От друга страна, френските власти подчертават, че така създаденият механизъм за контрол няма субективен характер. В това отношение те се позовават на юриспруденцията на френския Конституционен съвет, по силата на която одобрение като предвиденото в член 39 CA от ОКД няма субективен характер, а предоставя на финансовия министър единствено правото да се увери, че въпросната операция отговаря на определените от закона условия (9). |
| --- | --- |

(28)

От друга страна, френските власти подчертават, че така създаденият механизъм за контрол няма субективен характер. В това отношение те се позовават на юриспруденцията на френския Конституционен съвет, по силата на която одобрение като предвиденото в член 39 CA от ОКД няма субективен характер, а предоставя на финансовия министър единствено правото да се увери, че въпросната операция отговаря на определените от закона условия (9).

| (29) | Във всеки случай данъчното облекчение, произтичащо от приспадането на стойността на амортизацията, не може да се оприличи на загуба на данъчни постъпления, а на по-различно разпределение във времето на облагаемата основа. Освен това определянето на точния дял на облекчението, който остава за инвеститорите-членове на ИГ, би се оприличило на възнаграждение, чиято стойност зависи от условията на пазара и от едно класическо търговско договаряне. |
| --- | --- |

(29)

Във всеки случай данъчното облекчение, произтичащо от приспадането на стойността на амортизацията, не може да се оприличи на загуба на данъчни постъпления, а на по-различно разпределение във времето на облагаемата основа. Освен това определянето на точния дял на облекчението, който остава за инвеститорите-членове на ИГ, би се оприличило на възнаграждение, чиято стойност зависи от условията на пазара и от едно класическо търговско договаряне.

| (30) | Относно посочения от Комисията избирателен характер на оспорвания данъчен режим, френските власти се позовават на няколко аргумента. |
| --- | --- |

(30)

Относно посочения от Комисията избирателен характер на оспорвания данъчен режим, френските власти се позовават на няколко аргумента.

| (31) | Първо, посоченият режим представлява една мярка от общ характер, която може да се прилага едновременно за секторите на промишлеността и транспорта. Като пример френските власти посочват оборудването за преработка на хартиена каша, резервоарите за съхранение на течни горива, печатарските преси и хладилните съоръжения, а това са промишлени машини и съоръжения, които могат да се амортизират по дегресивен метод в продължение на период от минимум 8 години. Френските власти обръщат също внимание на факта, че някои превозни средства, като камиони и автобуси, са изключени от полето на механизма, поради по-краткия им амортизационен период. Следователно, въпросният амортизационен период би се приложил към всички машини и съоръжения, чиято възвращаемост от инвестицията изисква доста дълъг период. |
| --- | --- |

(31)

Първо, посоченият режим представлява една мярка от общ характер, която може да се прилага едновременно за секторите на промишлеността и транспорта. Като пример френските власти посочват оборудването за преработка на хартиена каша, резервоарите за съхранение на течни горива, печатарските преси и хладилните съоръжения, а това са промишлени машини и съоръжения, които могат да се амортизират по дегресивен метод в продължение на период от минимум 8 години. Френските власти обръщат също внимание на факта, че някои превозни средства, като камиони и автобуси, са изключени от полето на механизма, поради по-краткия им амортизационен период. Следователно, въпросният амортизационен период би се приложил към всички машини и съоръжения, чиято възвращаемост от инвестицията изисква доста дълъг период.

| (32) | На второ място, прилагането на оспорвания режим предимно за транспортни съоръжения, действително се дължи на промени, които не зависят от волята на френските обществени власти, а именно, от една страна, от промяната на финансовото положение на промишлените дружества, и от друга, от предпочитанията на инвеститорите към транспортните съоръжения. Всъщност, активите на тези съоръжения изглеждат много атрактивни за инвеститорите, които, за да ограничат рисковете, избират лесно продаваемо имущество, в хипотезата, при която ползвателят би изпитал затруднения. |
| --- | --- |

(32)

На второ място, прилагането на оспорвания режим предимно за транспортни съоръжения, действително се дължи на промени, които не зависят от волята на френските обществени власти, а именно, от една страна, от промяната на финансовото положение на промишлените дружества, и от друга, от предпочитанията на инвеститорите към транспортните съоръжения. Всъщност, активите на тези съоръжения изглеждат много атрактивни за инвеститорите, които, за да ограничат рисковете, избират лесно продаваемо имущество, в хипотезата, при която ползвателят би изпитал затруднения.

| (33) | На трето място, оспорваният режим не облагодетелства френските предприятия, доколкото националността не е правно релевантен фактор за членство в дадена ИГ. Един чуждестранен инвеститор, по-точно, една финансова институция, би могла също да се ползва от този режим и от произтичащите от това икономии на ликвидни средства, независимо от мястото на данъчната си регистрация. |
| --- | --- |

(33)

На трето място, оспорваният режим не облагодетелства френските предприятия, доколкото националността не е правно релевантен фактор за членство в дадена ИГ. Един чуждестранен инвеститор, по-точно, една финансова институция, би могла също да се ползва от този режим и от произтичащите от това икономии на ликвидни средства, независимо от мястото на данъчната си регистрация.

| (34) | Във всеки случай, ако се предположи, че режимът по член 39 CA от ОКД представлява дерогация от общото право, той би имал неограничено поле за приложение, неограничен срок за прилагане и би се основавал на обективни хоризонтални критерии за борба с избягване на плащането на данъци. Следователно, той не би могъл да се квалифицира като държавна помощ, също като данъчния режим, разгледан в решението на Комисията 96/369/ЕО, от 13 март 1996, относно данъчната помощ при амортизация, ползвана от немските въздухоплавателни компании (10). |
| --- | --- |

(34)

Във всеки случай, ако се предположи, че режимът по член 39 CA от ОКД представлява дерогация от общото право, той би имал неограничено поле за приложение, неограничен срок за прилагане и би се основавал на обективни хоризонтални критерии за борба с избягване на плащането на данъци. Следователно, той не би могъл да се квалифицира като държавна помощ, също като данъчния режим, разгледан в решението на Комисията 96/369/ЕО, от 13 март 1996, относно данъчната помощ при амортизация, ползвана от немските въздухоплавателни компании (10).

| (35) | От друга страна, относно освобождаването от плащане на данък върху дохода от прехвърляне на имуществото, френските власти посочват, че облекчението, което членовете на ИГ получават при това освобождаване от плащане на данък, трябва също да бъде преотстъпено, в размер минимум от две трети, на крайния ползвател на имуществото. Те твърдят, че това подчиняващо се на определени условия освобождаване от плащане на данък, се обосновава от характера и структурата на френската данъчна сиcтема. То би се наложило, в случай на преждевременно прехвърляне на имуществото, за да се гарантира запазването на данъчното облекчение, което е резултат от приспадането на амортизацията при условията на общото право. Френските власти подчертават също, че такова освобождаване от плащане на данък ще съответства на общото право, считано от 1 януари 2007 г. Действително, след тази дата, доходите от прехвърлянето на притежавани повече от две години ценни книги за участие в печалбата на дружества няма да се облагат с данък, с уговорка за част от разходите и задълженията, равняваща се на 5 % от нетния резултат на доходите от прехвърлянето, които се отчитат при определяне на облагаемия резултат. Като се вземе предвид, обаче, че датата на сключване на договорите за предоставяне за разполагане с имущество, сключени между ИГ и ползвателите, датата, на която преждевременното прехвърляне на това имущество ще стане възможно, е след 1 януари 2007 г., такова прехвърляне може да се осъществи само при изтичане на две трети от изпълнението на тези договори. От този момент, членовете на ИГ биха се ползвали от това освобождаване от плащане на данък в съответствие с общото право. |
| --- | --- |

(35)

От друга страна, относно освобождаването от плащане на данък върху дохода от прехвърляне на имуществото, френските власти посочват, че облекчението, което членовете на ИГ получават при това освобождаване от плащане на данък, трябва също да бъде преотстъпено, в размер минимум от две трети, на крайния ползвател на имуществото. Те твърдят, че това подчиняващо се на определени условия освобождаване от плащане на данък, се обосновава от характера и структурата на френската данъчна сиcтема. То би се наложило, в случай на преждевременно прехвърляне на имуществото, за да се гарантира запазването на данъчното облекчение, което е резултат от приспадането на амортизацията при условията на общото право. Френските власти подчертават също, че такова освобождаване от плащане на данък ще съответства на общото право, считано от 1 януари 2007 г. Действително, след тази дата, доходите от прехвърлянето на притежавани повече от две години ценни книги за участие в печалбата на дружества няма да се облагат с данък, с уговорка за част от разходите и задълженията, равняваща се на 5 % от нетния резултат на доходите от прехвърлянето, които се отчитат при определяне на облагаемия резултат. Като се вземе предвид, обаче, че датата на сключване на договорите за предоставяне за разполагане с имущество, сключени между ИГ и ползвателите, датата, на която преждевременното прехвърляне на това имущество ще стане възможно, е след 1 януари 2007 г., такова прехвърляне може да се осъществи само при изтичане на две трети от изпълнението на тези договори. От този момент, членовете на ИГ биха се ползвали от това освобождаване от плащане на данък в съответствие с общото право.

| (36) | Френските власти обясняват също, че освобождаването от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имуществото не става автоматично. Едно от условията за такова освобождаване от плащане на данък е действителният ползвател на имуществото да докаже, че отчитайки неговата стойност, той не е в състояние да го закупи непосредствено, без да наруши финансовата си стабилност. Според доклада на докладчика на Комисията по финанси към Националната асамблея от 25 март 1998 г., обаче, това условие би се вписало именно в перспективата за прилагане на алтернативни механизми за приспадане на данъци при подписка на дялове за съсобственост на кораби, която законът за финансите за 1998 г. отмени (оттук нататък „режимът за дялове на корабна съсобственост“). |
| --- | --- |

(36)

Френските власти обясняват също, че освобождаването от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имуществото не става автоматично. Едно от условията за такова освобождаване от плащане на данък е действителният ползвател на имуществото да докаже, че отчитайки неговата стойност, той не е в състояние да го закупи непосредствено, без да наруши финансовата си стабилност. Според доклада на докладчика на Комисията по финанси към Националната асамблея от 25 март 1998 г., обаче, това условие би се вписало именно в перспективата за прилагане на алтернативни механизми за приспадане на данъци при подписка на дялове за съсобственост на кораби, която законът за финансите за 1998 г. отмени (оттук нататък „режимът за дялове на корабна съсобственост“).

| (37) | Относно съвместимостта на оспорвания данъчен режим с Общия пазар, френските власти твърдят че, ако се предположи, че този режим представлява държавна помощ, той е в съответствие с член 87, параграф 3 от Договора, тъй като улеснява развитието на определени икономически дейности, без да оказва неблагоприятно въздействие на условията за търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Действително, режимът по член 39 CA от ОКД не би облагодетелствал националните икономически субекти в ущърб на субектите от другите държави-членки и не е по-облагодетелстващ от режимите, които съществуват в другите държави-членки. |
| --- | --- |

(37)

Относно съвместимостта на оспорвания данъчен режим с Общия пазар, френските власти твърдят че, ако се предположи, че този режим представлява държавна помощ, той е в съответствие с член 87, параграф 3 от Договора, тъй като улеснява развитието на определени икономически дейности, без да оказва неблагоприятно въздействие на условията за търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Действително, режимът по член 39 CA от ОКД не би облагодетелствал националните икономически субекти в ущърб на субектите от другите държави-членки и не е по-облагодетелстващ от режимите, които съществуват в другите държави-членки.

| (38) | В това отношение, те се позовават на особеното положение на морския транспорт, където операторите са главните ползватели на оспорвания режим. Те констатират, че този режим е мярка с еквивалентен ефект на режима за дялове от корабна съсобственост – режим, отнасящ се до финансирането на регистрирани във Франция кораби – който преди това бе оповестен и одобрен от Комисията на основание член 87, параграф 3 от Договора (11). Режимът за дяловете от корабна съсобственост е отменен през 1998 г. поради високите бюджетни разходи за него. Те посочват също, че при една конюнктура, която се характеризира със стагнация в броя на регистрираните във Франция търговски кораби и с воля да се намалят данъчните разходи, законодателят е решил да адаптира финансовия лизинг. Влизането в сила на член 39 CA от ОКД не е довело до растеж на сектора на морския транспорт във Франция, а само до оздравяване и обновяване на френския флот. Освен това, по време на същия период, флотовете на други държави-членки също са нараснали като брой единици и тонаж. Влизането в сила на този режим не е нанесло вреда на развитието на сектора на морския транспорт в другите държави-членки. |
| --- | --- |

(38)

В това отношение, те се позовават на особеното положение на морския транспорт, където операторите са главните ползватели на оспорвания режим. Те констатират, че този режим е мярка с еквивалентен ефект на режима за дялове от корабна съсобственост – режим, отнасящ се до финансирането на регистрирани във Франция кораби – който преди това бе оповестен и одобрен от Комисията на основание член 87, параграф 3 от Договора (11). Режимът за дяловете от корабна съсобственост е отменен през 1998 г. поради високите бюджетни разходи за него. Те посочват също, че при една конюнктура, която се характеризира със стагнация в броя на регистрираните във Франция търговски кораби и с воля да се намалят данъчните разходи, законодателят е решил да адаптира финансовия лизинг. Влизането в сила на член 39 CA от ОКД не е довело до растеж на сектора на морския транспорт във Франция, а само до оздравяване и обновяване на френския флот. Освен това, по време на същия период, флотовете на други държави-членки също са нараснали като брой единици и тонаж. Влизането в сила на този режим не е нанесло вреда на развитието на сектора на морския транспорт в другите държави-членки.

| (39) | Освен това, режимът по член 39 CA от ОКД се вписва изцяло в рамките на насоките на Общността за държавните помощи в морския транспорт (по-долу „Насоки на Общността за 1997 г.“) и на съобщение C(2004) 43 на Комисията – насоки на Общността относно държавните помощи в морския транспорт (оттук нататък „насоки на Общността от 2004 г.“) (12). Той би допринесъл за подобряване на конкурентоспособността на флотовете на Общността на световния пазар на морския транспорт, за запазване на общностната заетост, както по море, така и по суша, за съхраняване на ноу-хауто на Общността в областта на морското дело, и за развитие на уменията в морското дело (точка 2.2 от цитираните насоки на Общността). Освен това той действително би допринесъл за подобряване на безопасността и опазването на околната среда, давайки възможност за обновяване на флота. Относно запазването на заетостта на висококвалифицираните плавателни състави и на работните места на сушата, френските власти припомнят че, в насрещните искания, които са необходими за получаването на одобрението, се съдържа необходимостта на територията на Съюза да се разполага с център за стратегически решения за управление на дейностите по море и за управление на корабите. Обвързаните с прякото управление на морския транспорт работни места, както и тези, свързани със съпътстващи дейности, като застраховане, агентиране и финансиране, също са се ползвали косвено от въпросния данъчен режим. |
| --- | --- |

(39)

Освен това, режимът по член 39 CA от ОКД се вписва изцяло в рамките на насоките на Общността за държавните помощи в морския транспорт (по-долу „Насоки на Общността за 1997 г.“) и на съобщение C(2004) 43 на Комисията – насоки на Общността относно държавните помощи в морския транспорт (оттук нататък „насоки на Общността от 2004 г.“) (12). Той би допринесъл за подобряване на конкурентоспособността на флотовете на Общността на световния пазар на морския транспорт, за запазване на общностната заетост, както по море, така и по суша, за съхраняване на ноу-хауто на Общността в областта на морското дело, и за развитие на уменията в морското дело (точка 2.2 от цитираните насоки на Общността). Освен това той действително би допринесъл за подобряване на безопасността и опазването на околната среда, давайки възможност за обновяване на флота. Относно запазването на заетостта на висококвалифицираните плавателни състави и на работните места на сушата, френските власти припомнят че, в насрещните искания, които са необходими за получаването на одобрението, се съдържа необходимостта на територията на Съюза да се разполага с център за стратегически решения за управление на дейностите по море и за управление на корабите. Обвързаните с прякото управление на морския транспорт работни места, както и тези, свързани със съпътстващи дейности, като застраховане, агентиране и финансиране, също са се ползвали косвено от въпросния данъчен режим.

| (40) | Те отбелязват при все това, че насоките на Общността за 1997 г. (13) и 2004 г. (14), не обвързват стриктно помощите, които са необходими за поддържането и развитието на морския транспорт с броя на създадените работни места. От насоките на Общността за 2004 г. става ясно, че „при настоящото положение, няма данни, че съществуват нарушения на конкуренцията между държавите – членки, до степен, която противоречи на общия интерес“, и че „взетите мерки са оказали положително въздействие за запазването на работните места за висококвалифицирани специалисти [...]“ (точка 3.1). |
| --- | --- |

(40)

Те отбелязват при все това, че насоките на Общността за 1997 г. (13) и 2004 г. (14), не обвързват стриктно помощите, които са необходими за поддържането и развитието на морския транспорт с броя на създадените работни места. От насоките на Общността за 2004 г. става ясно, че „при настоящото положение, няма данни, че съществуват нарушения на конкуренцията между държавите – членки, до степен, която противоречи на общия интерес“, и че „взетите мерки са оказали положително въздействие за запазването на работните места за висококвалифицирани специалисти [...]“ (точка 3.1).

| (41) | В заключение, относно прилагането в дадения случай на принципа на легитимна увереност, френските власти се позовават на решение 2002/15/ЕО на Комисията от 8 май 2001 г., относно държавната помощ, предоставена от Франция на дружество „Bretagne Angleterre Irlande“ („BAI“ или „Brittany Ferries“) (15), в което въпросният режим е бил разследван. |
| --- | --- |

(41)

В заключение, относно прилагането в дадения случай на принципа на легитимна увереност, френските власти се позовават на решение 2002/15/ЕО на Комисията от 8 май 2001 г., относно държавната помощ, предоставена от Франция на дружество „Bretagne Angleterre Irlande“ („BAI“ или „Brittany Ferries“) (15), в което въпросният режим е бил разследван.

| (42) | Френските власти се позовават също на писмото си до Комисията от 17 март 1998 г. (A/32232), в което се описва въвеждането на член 39 C, алинея втора, и член 39 CA от ОКД. Те считат, че независимо от това писмо и различните въпроси, разгледани от Комисията (16), при които е цитиран член 39 на ОКД, през последните 6 години от влизането на този режим в сила, не е била открита процедура, която да се отнася до него. |
| --- | --- |

(42)

Френските власти се позовават също на писмото си до Комисията от 17 март 1998 г. (A/32232), в което се описва въвеждането на член 39 C, алинея втора, и член 39 CA от ОКД. Те считат, че независимо от това писмо и различните въпроси, разгледани от Комисията (16), при които е цитиран член 39 на ОКД, през последните 6 години от влизането на този режим в сила, не е била открита процедура, която да се отнася до него.

| (43) | При тези обстоятелства, мълчанието на Комисията е създало легитимна увереност в съвместимостта на член 39 CA от ОКД с Общия пазар, а това противоречи на всяко евентуално искане за възстановяване на помощта от съответните предприятия. |
| --- | --- |

(43)

При тези обстоятелства, мълчанието на Комисията е създало легитимна увереност в съвместимостта на член 39 CA от ОКД с Общия пазар, а това противоречи на всяко евентуално искане за възстановяване на помощта от съответните предприятия.

V.   КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ ТРЕТИ СТРАНИ

| (44) | Шестнадесет заинтересовани страни предадоха коментарите си на Комисията, в съответствие с член 88, параграф 2 от Договора в определения им срок. Списъкът на тези заинтересовани страни е приложен към настоящото решение. |
| --- | --- |

(44)

Шестнадесет заинтересовани страни предадоха коментарите си на Комисията, в съответствие с член 88, параграф 2 от Договора в определения им срок. Списъкът на тези заинтересовани страни е приложен към настоящото решение.

| (45) | Относно определянето на оспорвания режим като помощ, мнозинството от заинтересованите страни се противопоставят на становището на Комисията, в това отношение. |
| --- | --- |

(45)

Относно определянето на оспорвания режим като помощ, мнозинството от заинтересованите страни се противопоставят на становището на Комисията, в това отношение.

| (46) | По-точно, според Националната каса на спестовните и взаимоспомагателните каси (CNCE), Корпоративната и инвестиционна банка „Calyon“ (наричана по-нататък „Calyon“) и банка „BNP Paribas“ (наричана по-нататък „BNP“), диспозитивът на 39 CA от ОКД не конституира държавна помощ, а създава режим за контрол върху прилагането на общото право по отношение на амортизационните отчисления на определени активи. Със съчетаването на разпоредбите на член 39 С, алинея втора с тези на 39 СА от ОКД, се цели борба с прекалено големите загуби на данъчни постъпления, за което свидетелства работата на парламента, преди приемането на закон No 98-546 (доклад на Комисията по финансите пред Националното събрание от 25 март 1998 г.). |
| --- | --- |

(46)

По-точно, според Националната каса на спестовните и взаимоспомагателните каси (CNCE), Корпоративната и инвестиционна банка „Calyon“ (наричана по-нататък „Calyon“) и банка „BNP Paribas“ (наричана по-нататък „BNP“), диспозитивът на 39 CA от ОКД не конституира държавна помощ, а създава режим за контрол върху прилагането на общото право по отношение на амортизационните отчисления на определени активи. Със съчетаването на разпоредбите на член 39 С, алинея втора с тези на 39 СА от ОКД, се цели борба с прекалено големите загуби на данъчни постъпления, за което свидетелства работата на парламента, преди приемането на закон No 98-546 (доклад на Комисията по финансите пред Националното събрание от 25 март 1998 г.).

| (47) | От своя страна, „Société Générale“ (SG), „BNP“ и „Brittany Ferries“ подчертават, че член 39 CA от ОКД не създава данъчен режим, който е дерогация от общото право, а представлява препратка към общото право по отношение на амортизацията. В този случай става дума за режим от общ характер. Според SG икономическото облекчение, което произтича от отсрочване на облагането в съответствие с член 39 CA от ОКД, трябва да се сравнява с общото право за амортизационни отчисления, а не с рестриктивния дерогационен режим на член 39 С, алинея втора от ОКД. Оспорваният режим е, също така, отворен за всички икономически субекти, упражняващи дейност на френска територия, и член 39 СА от ОКД не се отнася до никакво определено имущество или определен икономически сектор. Предоставянето на облекчения, които произтичат от прилагането на този член, не е предназначено единствено за френския търговски флот, или само за френските банкови институции. |
| --- | --- |

(47)

От своя страна, „Société Générale“ (SG), „BNP“ и „Brittany Ferries“ подчертават, че член 39 CA от ОКД не създава данъчен режим, който е дерогация от общото право, а представлява препратка към общото право по отношение на амортизацията. В този случай става дума за режим от общ характер. Според SG икономическото облекчение, което произтича от отсрочване на облагането в съответствие с член 39 CA от ОКД, трябва да се сравнява с общото право за амортизационни отчисления, а не с рестриктивния дерогационен режим на член 39 С, алинея втора от ОКД. Оспорваният режим е, също така, отворен за всички икономически субекти, упражняващи дейност на френска територия, и член 39 СА от ОКД не се отнася до никакво определено имущество или определен икономически сектор. Предоставянето на облекчения, които произтичат от прилагането на този член, не е предназначено единствено за френския търговски флот, или само за френските банкови институции.

| (48) | Самоличността на членовете на ИГ, впрочем, не представлявала критерий за предоставяне на одобрение и оспорваният режим не съдържа ограничения спрямо членовете на ИГ, които са носители на данъчната правоспособност. Според тези заинтересовани страни няма основание да се счита, че съчетаването на разпоредбите на членове 39 C и 39 CA от ОКД предоставя на членовете на ИГ данъчно облекчение с избирателен характер. |
| --- | --- |

(48)

Самоличността на членовете на ИГ, впрочем, не представлявала критерий за предоставяне на одобрение и оспорваният режим не съдържа ограничения спрямо членовете на ИГ, които са носители на данъчната правоспособност. Според тези заинтересовани страни няма основание да се счита, че съчетаването на разпоредбите на членове 39 C и 39 CA от ОКД предоставя на членовете на ИГ данъчно облекчение с избирателен характер.

| (49) | Одобрението, предвидено в член 39 CA от ОКД, не се предоставя по субективна преценка. Тъкмо обратното, според френската газова компания „Gaz de France“ и „BNP“, предоставянето на одобрение от министъра, се подчинява на обективни и недискриминационни условия. Във връзка с това, „BNP“ припомня, че според юриспруденцията на Съда на Европейските общности (17), Комисията е задължена да посочва необективното третиране на икономическите субекти в рамките на индивидуалните мерки. Действително, съществуването на поле за оценка, с което разполага администрацията, би могло да доведе до установяване на избирателния характер на една мярка единствено когато се разглежда индивидуална мярка, а не общият режим, на който се основава тази мярка. В това отношение е уместно да се припомни, че данъчната администрация не може да налага мерки, които не са предвидени от закона. В дадения случай обаче законът изрично предвижда кои критерии са приложими, за да се прецени съществуването на „значим икономически и обществен интерес“. В този контекст „BNP“, „CNCE“ и „Calyon“ посочват решението на Конституционния съвет (18), на което се позовават френските власти. Във всеки случай всяко решение за отказ на одобрение може да стане предмет на жалба за отмяна на незаконен административен акт пред административния съд, който се произнася в зависимост от мотивите за отказа. |
| --- | --- |

(49)

Одобрението, предвидено в член 39 CA от ОКД, не се предоставя по субективна преценка. Тъкмо обратното, според френската газова компания „Gaz de France“ и „BNP“, предоставянето на одобрение от министъра, се подчинява на обективни и недискриминационни условия. Във връзка с това, „BNP“ припомня, че според юриспруденцията на Съда на Европейските общности (17), Комисията е задължена да посочва необективното третиране на икономическите субекти в рамките на индивидуалните мерки. Действително, съществуването на поле за оценка, с което разполага администрацията, би могло да доведе до установяване на избирателния характер на една мярка единствено когато се разглежда индивидуална мярка, а не общият режим, на който се основава тази мярка. В това отношение е уместно да се припомни, че данъчната администрация не може да налага мерки, които не са предвидени от закона. В дадения случай обаче законът изрично предвижда кои критерии са приложими, за да се прецени съществуването на „значим икономически и обществен интерес“. В този контекст „BNP“, „CNCE“ и „Calyon“ посочват решението на Конституционния съвет (18), на което се позовават френските власти. Във всеки случай всяко решение за отказ на одобрение може да стане предмет на жалба за отмяна на незаконен административен акт пред административния съд, който се произнася в зависимост от мотивите за отказа.

| (50) | Според „Calyon“ и „BNP“ подборът при оспорвания режим произтича от пазарната практика и особеностите на транспортните активи (определени гаранции за повишаване на стойността и дългосрочна ликвидност), а не от съдържанието на член 39 СА от ОКД. Действително, транспортните съоръжения се характеризират с особености, които дават възможност за прилагане на дългосрочно финансиране. Дори и да се предположи, че член 39 СА от ОКД не изисква предварително одобрение от финансовия министър, бенефициерите на този механизъм биха били същите както понастоящем. |
| --- | --- |

(50)

Според „Calyon“ и „BNP“ подборът при оспорвания режим произтича от пазарната практика и особеностите на транспортните активи (определени гаранции за повишаване на стойността и дългосрочна ликвидност), а не от съдържанието на член 39 СА от ОКД. Действително, транспортните съоръжения се характеризират с особености, които дават възможност за прилагане на дългосрочно финансиране. Дори и да се предположи, че член 39 СА от ОКД не изисква предварително одобрение от финансовия министър, бенефициерите на този механизъм биха били същите както понастоящем.

| (51) | Според „BNP“ условията за прилагане на диспозитива на член 39 СА от ОКД се обосновават от характера и структурата на френската данъчна система, тъй като определени сектори на дейност се нуждаят от значителни инвестиции. |
| --- | --- |

(51)

Според „BNP“ условията за прилагане на диспозитива на член 39 СА от ОКД се обосновават от характера и структурата на френската данъчна система, тъй като определени сектори на дейност се нуждаят от значителни инвестиции.

| (52) | CNCE твърди също, че финансови облекчения, аналогични на тези, които произтичат от прилагането на член 39 CA от ОКД, могат да се придобият посредством изпълнение на разпоредби от общото право. Действително, спецификата на член 39 CA от ОКД не създава реално разграничаване от общото право за амортизационни отчисления от гледна точка на количеството на данъчните последици. Според CNCE тази специфика е ползването на увеличението с един пункт на дегресивния амортизационен коефициент, както и възможността да се ползва освобождаване от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имуществото. „BNP“ допуска, обаче, че държавата изчислява бюджетния разход от прилагането на член 39 CA, въз основа на член 39 C, алинея втора от ОКД. |
| --- | --- |

(52)

CNCE твърди също, че финансови облекчения, аналогични на тези, които произтичат от прилагането на член 39 CA от ОКД, могат да се придобият посредством изпълнение на разпоредби от общото право. Действително, спецификата на член 39 CA от ОКД не създава реално разграничаване от общото право за амортизационни отчисления от гледна точка на количеството на данъчните последици. Според CNCE тази специфика е ползването на увеличението с един пункт на дегресивния амортизационен коефициент, както и възможността да се ползва освобождаване от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имуществото. „BNP“ допуска, обаче, че държавата изчислява бюджетния разход от прилагането на член 39 CA, въз основа на член 39 C, алинея втора от ОКД.

| (53) | При увеличаването с един пункт на амортизационния коефициент, облекчението се компенсира от факта, че регистрираният дефицит се приспада, в съответствие с член 39 CA от ОКД, само в размер до една четвърт от печалбата, която се облага с данък върху дружествата по общото право, и която всеки член на ИГ реализира от дейността си. Това данъчно облекчение цели също така да компенсира специфичните задължения или ограничения, които са наложени при предоставяне на одобрението. „BNP“ уточнява, че печалбата, която ИГ реализира при увеличението с един пункт на амортизационния коефициент е поставена под условие и е относително ниска. Тя не би могла по никакъв начин да създаде каквото и да било конкурентно предимство. В този контекст „Air France“ посочва че едно финансиране, осъществено в съответствие с оспорвания режим, сравнено с друго, реализирано чрез пряк заем, води до икономии от 6 до 10 % от цената на самолета. Тя твърди също, че икономиите, реализирани от наемателя, са напълно сравними с икономиите на финансови средства, които могат да се реализират при прилагане на други данъчни схеми. |
| --- | --- |

(53)

При увеличаването с един пункт на амортизационния коефициент, облекчението се компенсира от факта, че регистрираният дефицит се приспада, в съответствие с член 39 CA от ОКД, само в размер до една четвърт от печалбата, която се облага с данък върху дружествата по общото право, и която всеки член на ИГ реализира от дейността си. Това данъчно облекчение цели също така да компенсира специфичните задължения или ограничения, които са наложени при предоставяне на одобрението. „BNP“ уточнява, че печалбата, която ИГ реализира при увеличението с един пункт на амортизационния коефициент е поставена под условие и е относително ниска. Тя не би могла по никакъв начин да създаде каквото и да било конкурентно предимство. В този контекст „Air France“ посочва че едно финансиране, осъществено в съответствие с оспорвания режим, сравнено с друго, реализирано чрез пряк заем, води до икономии от 6 до 10 % от цената на самолета. Тя твърди също, че икономиите, реализирани от наемателя, са напълно сравними с икономиите на финансови средства, които могат да се реализират при прилагане на други данъчни схеми.

| (54) | Относно освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество, CNCE отбелязва, че възможността да се поиска такова, произтича от структурата на френската данъчна система и то не би могло да бъде квалифицирано като държавна помощ. Икономически рационалният му характер го прави необходимо или функционално по отношение на ефикасното действие на цялата система. Действително, освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество се обосновава от необходимостта да се запази облекчението за ликвидни средства, което произтича от първата част на диспозитива на член 39 CA от ОКД. Според „Calyon“, в частния случай на корабите, освобождаването от плащане на данък позволява корабособственикът да се постави в положение, сравнимо с това, което той би имал, ако директно е закупил кораба, и ако е имал достатъчно финансови ресурси, за да приспадне фискално амортизационните отчисления. Според „BNP“, освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото цели да не се поставя под въпрос облекчението, свързано с отсрочването на облагането, в случай на преждевременно упражняване на опцията за покупка от ползвателя. SG посочва, от своя страна, че освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото е само компенсация за някои специфични ограничения, свързани с оспорвания данъчен механизъм, каквато е именно забраната да се отстъпват дялове на наемодателя, освен ако ползвателят първоначално не e подал изрична молба за това. А повишените експлоатационни разходи на ползвателя компенсират това освобождаване от плащане на данък. |
| --- | --- |

(54)

Относно освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество, CNCE отбелязва, че възможността да се поиска такова, произтича от структурата на френската данъчна система и то не би могло да бъде квалифицирано като държавна помощ. Икономически рационалният му характер го прави необходимо или функционално по отношение на ефикасното действие на цялата система. Действително, освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество се обосновава от необходимостта да се запази облекчението за ликвидни средства, което произтича от първата част на диспозитива на член 39 CA от ОКД. Според „Calyon“, в частния случай на корабите, освобождаването от плащане на данък позволява корабособственикът да се постави в положение, сравнимо с това, което той би имал, ако директно е закупил кораба, и ако е имал достатъчно финансови ресурси, за да приспадне фискално амортизационните отчисления. Според „BNP“, освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото цели да не се поставя под въпрос облекчението, свързано с отсрочването на облагането, в случай на преждевременно упражняване на опцията за покупка от ползвателя. SG посочва, от своя страна, че освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото е само компенсация за някои специфични ограничения, свързани с оспорвания данъчен механизъм, каквато е именно забраната да се отстъпват дялове на наемодателя, освен ако ползвателят първоначално не e подал изрична молба за това. А повишените експлоатационни разходи на ползвателя компенсират това освобождаване от плащане на данък.

| (55) | Според „Brittany Ferries“ освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото, предвидено в член 39 СА от ОКД, не е по-различно от това, което ще произтече от разпоредбите на общото право (с уговорка за 5 % част от разходи и задължения), които ще се прилагат от 2007 г. |
| --- | --- |

(55)

Според „Brittany Ferries“ освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото, предвидено в член 39 СА от ОКД, не е по-различно от това, което ще произтече от разпоредбите на общото право (с уговорка за 5 % част от разходи и задължения), които ще се прилагат от 2007 г.

| (56) | „Air France“ подчертава, че икономиите, произтичащи от този данъчен механизъм, могат да се сравнят с тези, които се реализират посредством други начини на финансиране с помощта на съществуващите по света финансови механизми. Освен това, операциите, финансирани в съответствие с член 39 СА от ОКД, се придружават от компенсаторни инструменти, така че облекченията при този механизъм стават относителни. От друга страна, „Air France“ посочва, че в някои случаи ИГ може договорно да прехвърли върху наемателя данъчните рискове и съпътстващите разходи, което би имало за последица чувствително намаляване на икономиите, които могат да се реализират от ползвателите. |
| --- | --- |

(56)

„Air France“ подчертава, че икономиите, произтичащи от този данъчен механизъм, могат да се сравнят с тези, които се реализират посредством други начини на финансиране с помощта на съществуващите по света финансови механизми. Освен това, операциите, финансирани в съответствие с член 39 СА от ОКД, се придружават от компенсаторни инструменти, така че облекченията при този механизъм стават относителни. От друга страна, „Air France“ посочва, че в някои случаи ИГ може договорно да прехвърли върху наемателя данъчните рискове и съпътстващите разходи, което би имало за последица чувствително намаляване на икономиите, които могат да се реализират от ползвателите.

| (57) | Накрая, някои от заинтересованите страни, сред които „Compagnie Méridionale de navigation“, твърдят, че оспорваният режим въвежда за корабособствениците множество задължения, които са насрещни искания на държавата за предоставяне на одобрението. Така облекченията, които произтичат от този данъчен режим, компенсират повишените разходи за управление на корабите под френски флаг, дължащи се главно на издръжката на френските екипажи, която остава една от най-високите в Европа. В това отношение „Fouquet Sacop“ подчертава, че този режим го е накарал да избере да се развива ускорено под френски флаг, тъй като ограниченията и повишените разходи тук се компенсират от оспорвания данъчен режим. Дружествата „CMA“, „CGM“, „Broström Tankers“, „Pétro Marine“ и „Louis Dreyfus Armateurs“ също подчертават, че ако не са се ползвали от посочения режим не биха били в състояние да осигурят инвестициите си във френския флот и по този начин да участват в развитието на флота на Общността. От своя страна, „Bourbon Maritime“ подчертава, че диспозитивът на член 39 CA от ОКД позволява да се запазят работни места за висококвалифицирани специалисти, свързани с прякото управление на морския транспорт, както и със съпътстващите го дейности, и че той дава реален принос за подобряване на безопасността и за опазване на околната среда. |
| --- | --- |

(57)

Накрая, някои от заинтересованите страни, сред които „Compagnie Méridionale de navigation“, твърдят, че оспорваният режим въвежда за корабособствениците множество задължения, които са насрещни искания на държавата за предоставяне на одобрението. Така облекченията, които произтичат от този данъчен режим, компенсират повишените разходи за управление на корабите под френски флаг, дължащи се главно на издръжката на френските екипажи, която остава една от най-високите в Европа. В това отношение „Fouquet Sacop“ подчертава, че този режим го е накарал да избере да се развива ускорено под френски флаг, тъй като ограниченията и повишените разходи тук се компенсират от оспорвания данъчен режим. Дружествата „CMA“, „CGM“, „Broström Tankers“, „Pétro Marine“ и „Louis Dreyfus Armateurs“ също подчертават, че ако не са се ползвали от посочения режим не биха били в състояние да осигурят инвестициите си във френския флот и по този начин да участват в развитието на флота на Общността. От своя страна, „Bourbon Maritime“ подчертава, че диспозитивът на член 39 CA от ОКД позволява да се запазят работни места за висококвалифицирани специалисти, свързани с прякото управление на морския транспорт, както и със съпътстващите го дейности, и че той дава реален принос за подобряване на безопасността и за опазване на околната среда.

| (58) | Второ, относно условието на член 87, параграф 1 от Договора, свързано със засягането на търговията между държавите-членки, няколко заинтересовани страни подчертават, че членовете на ИГ и ползвателите на въпросното имущество могат да са чуждестранни оператори или техни френски филиали. Освен това, оспорваният режим не би могъл да е по-благоприятстващ от режимите, които съществуват в други държави-членки. Във връзка с това SG уточнява, че сред клиентите ѝ, които се ползват от одобрения, французите са малцинство. |
| --- | --- |

(58)

Второ, относно условието на член 87, параграф 1 от Договора, свързано със засягането на търговията между държавите-членки, няколко заинтересовани страни подчертават, че членовете на ИГ и ползвателите на въпросното имущество могат да са чуждестранни оператори или техни френски филиали. Освен това, оспорваният режим не би могъл да е по-благоприятстващ от режимите, които съществуват в други държави-членки. Във връзка с това SG уточнява, че сред клиентите ѝ, които се ползват от одобрения, французите са малцинство.

| (59) | Трето, що се отнася до съвместимостта на оспорвания режим с Общия пазар, CNCE изтъква, че одобренията, предоставени на морските оператори се вписват в духа на насоките на Общността за 1997 г. и 2004 г. (19). По този начин оспорваната мярка е съвместима с Общия пазар в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, тълкуван в светлината на принципите, оповестени в упоменатите насоки на Общността. |
| --- | --- |

(59)

Трето, що се отнася до съвместимостта на оспорвания режим с Общия пазар, CNCE изтъква, че одобренията, предоставени на морските оператори се вписват в духа на насоките на Общността за 1997 г. и 2004 г. (19). По този начин оспорваната мярка е съвместима с Общия пазар в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, тълкуван в светлината на принципите, оповестени в упоменатите насоки на Общността.

| (60) | „Brittany Ferries“ твърди, че режимът по член 39 CA от ОКД е съвместим с Общия пазар в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, доколкото тази мярка цели да компенсира само „затрудненията на пазара“ по отношение на финансирането на инвестиции в машини и съоръжения. Мнозинството от заинтересованите страни подчертават още, че другите държави-членки са реагирали впоследствие, като са създали подобни разпоредби. |
| --- | --- |

(60)

„Brittany Ferries“ твърди, че режимът по член 39 CA от ОКД е съвместим с Общия пазар в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, доколкото тази мярка цели да компенсира само „затрудненията на пазара“ по отношение на финансирането на инвестиции в машини и съоръжения. Мнозинството от заинтересованите страни подчертават още, че другите държави-членки са реагирали впоследствие, като са създали подобни разпоредби.

| (61) | Четвърто, относно прилагането, в дадения случай, на принципа на легитимна увереност, мнозинството от заинтересуваните страни – бенефициери на режима, твърдят, че винаги са имали убеждението, че оспорваната мярка не е държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. В дадения случай прилагането на горепосочения принцип би било в разрез с каквото и да е възстановяване на помощите. |
| --- | --- |

(61)

Четвърто, относно прилагането, в дадения случай, на принципа на легитимна увереност, мнозинството от заинтересуваните страни – бенефициери на режима, твърдят, че винаги са имали убеждението, че оспорваната мярка не е държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. В дадения случай прилагането на горепосочения принцип би било в разрез с каквото и да е възстановяване на помощите.

| (62) | Във връзка с това SG посочва, че по силата на режима, предхождащ този, който е оспорван, дефицитите на дружествата, предизвикани от амортизационните отчисления, са се пренасяли изцяло върху облагаемите резултати на съдружниците от тези дружества. Комисията, обаче, никога не е преценила, че този режим от общото право би могъл да представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(62)

Във връзка с това SG посочва, че по силата на режима, предхождащ този, който е оспорван, дефицитите на дружествата, предизвикани от амортизационните отчисления, са се пренасяли изцяло върху облагаемите резултати на съдружниците от тези дружества. Комисията, обаче, никога не е преценила, че този режим от общото право би могъл да представлява държавна помощ.

| (63) | Бе подчертано също, че Комисията се е въздържала от намеса в продължение на шест години. Според „Calyon“, Комисията изглежда се е запознала с известен брой операции по финансиране на активи, в съответствие с член 39 CA от ОКД, но никога не е повдигнала въпроса за тяхната законност с оглед на член 87 (20) от Договора. CNCE твърди във връзка с това, че срокът, който е изтекъл от датата, на която Комисията е узнала за помощта до датата на откриване на официалната процедура по разследване, е прекалено дълъг, и „Calyon“ квалифицира този срок като неразумен. Впрочем Комисията, по изключение, вече е била установила съществуването на легитимна увереност у бенефициера, като се противопоставила на възстановяването на помощта, а от уведомяването на Комисията за мярката до приемането на окончателното ѝ решение са изтекли около три години (21). |
| --- | --- |

(63)

Бе подчертано също, че Комисията се е въздържала от намеса в продължение на шест години. Според „Calyon“, Комисията изглежда се е запознала с известен брой операции по финансиране на активи, в съответствие с член 39 CA от ОКД, но никога не е повдигнала въпроса за тяхната законност с оглед на член 87 (20) от Договора. CNCE твърди във връзка с това, че срокът, който е изтекъл от датата, на която Комисията е узнала за помощта до датата на откриване на официалната процедура по разследване, е прекалено дълъг, и „Calyon“ квалифицира този срок като неразумен. Впрочем Комисията, по изключение, вече е била установила съществуването на легитимна увереност у бенефициера, като се противопоставила на възстановяването на помощта, а от уведомяването на Комисията за мярката до приемането на окончателното ѝ решение са изтекли около три години (21).

| (64) | Някои от заинтересованите страни подчертават също, че Комисията е одобрила преди това режима за дяловете на корабна съсобственост –данъчен режим, който е по-благоприятен от оспорвания в дадения случай – и че това обстоятелство е обосновало тяхната легитимна увереност в правомерността на разглеждания режим. Впрочем, според CNCE, зараждането на легитимна увереност у бенефициерите не предполага Комисията да се е произнесла за идентичен режим. Приемането на един аналогичен режим би могло да породи такава увереност. Така, в решението си от 8 май 2001 г. (22), Комисията била приела аналогичен режим. CNCE и SG се позовават и на известен брой подобни режими, които Комисията е одобрила (23), както и на решението на Съда на Европейските общности – „RSV“ срещу Комисията (24). |
| --- | --- |

(64)

Някои от заинтересованите страни подчертават също, че Комисията е одобрила преди това режима за дяловете на корабна съсобственост –данъчен режим, който е по-благоприятен от оспорвания в дадения случай – и че това обстоятелство е обосновало тяхната легитимна увереност в правомерността на разглеждания режим. Впрочем, според CNCE, зараждането на легитимна увереност у бенефициерите не предполага Комисията да се е произнесла за идентичен режим. Приемането на един аналогичен режим би могло да породи такава увереност. Така, в решението си от 8 май 2001 г. (22), Комисията била приела аналогичен режим. CNCE и SG се позовават и на известен брой подобни режими, които Комисията е одобрила (23), както и на решението на Съда на Европейските общности – „RSV“ срещу Комисията (24).

| (65) | По-специално „Brittany Ferries“ счита, че решението на Комисията от 8 май 2001 г. (25) е породило у ръководителя ѝ легитимна увереност спрямо факта, че в оспорвания режим не са включени държавни помощи. |
| --- | --- |

(65)

По-специално „Brittany Ferries“ счита, че решението на Комисията от 8 май 2001 г. (25) е породило у ръководителя ѝ легитимна увереност спрямо факта, че в оспорвания режим не са включени държавни помощи.

| (66) | CNCE подчертава също, че Франция е приела закон No 98-546 около три месеца, след като е уведомила Комисията съгласно член 88, параграф 3 от Договора. Тъй като Комисията се е въздържала да отговори в следващите два месеца от уведомлението, оспорваната мярка се подчинява на режима за съществуващите помощи по смисъла на юриспруденцията „Lorenz“ (26). |
| --- | --- |

(66)

CNCE подчертава също, че Франция е приела закон No 98-546 около три месеца, след като е уведомила Комисията съгласно член 88, параграф 3 от Договора. Тъй като Комисията се е въздържала да отговори в следващите два месеца от уведомлението, оспорваната мярка се подчинява на режима за съществуващите помощи по смисъла на юриспруденцията „Lorenz“ (26).

| (67) | Две от заинтересованите страни представиха коментари пред Комисията, в рамката на официалната процедура по разследване, като поискаха самоличността им да не се разкрива. |
| --- | --- |

(67)

Две от заинтересованите страни представиха коментари пред Комисията, в рамката на официалната процедура по разследване, като поискаха самоличността им да не се разкрива.

| (68) | В коментарите, които първата от страните предаде на Комисията в определения ѝ срок, се твърди че оспорваният режим е неправомерен. Страната поиска Комисията да разшири обхвата на настоящата административна процедура като включи режима за дяловете на корабна съсобственост. Тази страна счита, също като Комисията в своето решение за откриване на официална процедура по разследване, че оспорваният режим е избирателен, доколкото той фаворизира френските корабособственици, и че той засяга търговията между държавите-членки, и по-специално пазара отвъд Ламанша. Тя подчертава, че случая оспорваният режим, като замества режима за дяловете на корабна съсобственост, е въведен, за се отговори на нуждите на френската морска промишленост вследствие на доклада на Комисията по финанси от 25 март 1998 г. |
| --- | --- |

(68)

В коментарите, които първата от страните предаде на Комисията в определения ѝ срок, се твърди че оспорваният режим е неправомерен. Страната поиска Комисията да разшири обхвата на настоящата административна процедура като включи режима за дяловете на корабна съсобственост. Тази страна счита, също като Комисията в своето решение за откриване на официална процедура по разследване, че оспорваният режим е избирателен, доколкото той фаворизира френските корабособственици, и че той засяга търговията между държавите-членки, и по-специално пазара отвъд Ламанша. Тя подчертава, че случая оспорваният режим, като замества режима за дяловете на корабна съсобственост, е въведен, за се отговори на нуждите на френската морска промишленост вследствие на доклада на Комисията по финанси от 25 март 1998 г.

| (69) | Освен това, като благоприятства френските оператори, оспорваният данъчен механизъм е допринесъл за нарастване на повишения капацитет на пазара в Ламанша, създавайки възможност за закупуване на нови кораби от операторите в сектора, които нямат финансови средства за това. Нарушаването на конкуренцията, което произтича от прилагането на този режим, се илюстрира със закупуването на кораби посредством този данъчен механизъм от дружествата „Seafrance“ и „Brittany Ferries“. Капацитетът на тези компании се увеличава значително вследствие на закупуването на нови кораби. |
| --- | --- |

(69)

Освен това, като благоприятства френските оператори, оспорваният данъчен механизъм е допринесъл за нарастване на повишения капацитет на пазара в Ламанша, създавайки възможност за закупуване на нови кораби от операторите в сектора, които нямат финансови средства за това. Нарушаването на конкуренцията, което произтича от прилагането на този режим, се илюстрира със закупуването на кораби посредством този данъчен механизъм от дружествата „Seafrance“ и „Brittany Ferries“. Капацитетът на тези компании се увеличава значително вследствие на закупуването на нови кораби.

| (70) | Втората заинтересована страна, като желае самоличността ѝ да не се разкрива, се позовава, в рамките на своите коментари, на преференциалната конкурентна позиция, с която се ползват френските оператори на първо място сред които фигурира „Brittany Ferries“, поради финансирането на корабите им от оспорвания режим. Във връзка с това тя посочва, че „Brittany Ferries“ продължава да оперира по линиите отвъд Ламанша и по линията Франция/Ирландия, въпреки неблагоприятните условия за конкуренция, доминиращи по тях, които доведоха до напускането на пазара от „P&O“. |
| --- | --- |

(70)

Втората заинтересована страна, като желае самоличността ѝ да не се разкрива, се позовава, в рамките на своите коментари, на преференциалната конкурентна позиция, с която се ползват френските оператори на първо място сред които фигурира „Brittany Ferries“, поради финансирането на корабите им от оспорвания режим. Във връзка с това тя посочва, че „Brittany Ferries“ продължава да оперира по линиите отвъд Ламанша и по линията Франция/Ирландия, въпреки неблагоприятните условия за конкуренция, доминиращи по тях, които доведоха до напускането на пазара от „P&O“.

VI.   КОМЕНТАРИ НА ФРЕНСКИТЕ ВЛАСТИ ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ

| (71) | Според френските власти, коментарите на по-голямата част от заинтересованите трети страни потвърждават становището им спрямо оценката на оспорвания режим, а именно:






  — | член 39 CA от ОКД е точно мярка от общ характер, но не се използва изключително за финансиране на търговски кораби; |
| --- | --- | --- |

(71)

Според френските власти, коментарите на по-голямата част от заинтересованите трети страни потвърждават становището им спрямо оценката на оспорвания режим, а именно:

—

член 39 CA от ОКД е точно мярка от общ характер, но не се използва изключително за финансиране на търговски кораби;

| — | оспорваният режим поражда последици, сравними с мерки от вътрешното право или с механизми, които съществуват в други държави-членки; |
| --- | --- |

—

оспорваният режим поражда последици, сравними с мерки от вътрешното право или с механизми, които съществуват в други държави-членки;

| — | одобрението няма субективен характер и предоставянето му зависи от изпълнението на обективни критерии; |
| --- | --- |

—

одобрението няма субективен характер и предоставянето му зависи от изпълнението на обективни критерии;

| — | оспорваният данъчен режим е от голяма полза за икономиката на Общността, по-точно що се отнася до локализирането и запазването на работни места; |
| --- | --- |

—

оспорваният данъчен режим е от голяма полза за икономиката на Общността, по-точно що се отнася до локализирането и запазването на работни места;

| — | в заключение, мнозинството от заинтересованите трети страни се позовават на своята легитимна увереност в съвместимостта на оспорвания механизъм с нормативната уредба на Общността. |
| --- | --- |

—

в заключение, мнозинството от заинтересованите трети страни се позовават на своята легитимна увереност в съвместимостта на оспорвания механизъм с нормативната уредба на Общността.

| (72) | Относно коментарите на двете заинтересовани страни, чиято самоличност се пази в тайна, френските власти подчертават, че те се основават на неточни или непрецизни данни. |
| --- | --- |

(72)

Относно коментарите на двете заинтересовани страни, чиято самоличност се пази в тайна, френските власти подчертават, че те се основават на неточни или непрецизни данни.

| (73) | Относно аргумента, според който, предоставеното на „Brittany Ferries“ ползване на данъчния режим като финансова ИГ косвено е предизвикало оттеглянето на „Р&O“ от източен и централен Ламанш, френските власти възразяват, че единствено два кораба на „Brittany Ferries“ са се възползвали от това, и че финансирането на кораба ѝ „Mont St Michel“ чрез този механизъм е било одобрено с решение на Комисията от 8 май 2001 г. (27). |
| --- | --- |

(73)

Относно аргумента, според който, предоставеното на „Brittany Ferries“ ползване на данъчния режим като финансова ИГ косвено е предизвикало оттеглянето на „Р&O“ от източен и централен Ламанш, френските власти възразяват, че единствено два кораба на „Brittany Ferries“ са се възползвали от това, и че финансирането на кораба ѝ „Mont St Michel“ чрез този механизъм е било одобрено с решение на Комисията от 8 май 2001 г. (27).

| (74) | Във връзка с това британските власти са провели задълбочено проучване на конкуренцията по повод оттеглянето на горепосочения оператор от пазара. В техните заключения, обаче, не се споменава за евентуално нарушаване на конкуренцията като причина за оттеглянето на този оператор. Още повече че понижаването на стокооборота на някои оператори се дължи на постоянното увеличаване на конкуренцията на въздухоплавателните компании, чиито разходи са ниски, а не от експлоатацията на нови кораби от други корабособственици. |
| --- | --- |

(74)

Във връзка с това британските власти са провели задълбочено проучване на конкуренцията по повод оттеглянето на горепосочения оператор от пазара. В техните заключения, обаче, не се споменава за евентуално нарушаване на конкуренцията като причина за оттеглянето на този оператор. Още повече че понижаването на стокооборота на някои оператори се дължи на постоянното увеличаване на конкуренцията на въздухоплавателните компании, чиито разходи са ниски, а не от експлоатацията на нови кораби от други корабособственици.

| (75) | Относно желанието на една от заинтересованите страни Комисията да разшири полето на своето разследване до режима за дяловете на корабна съсобственост, френските власти припомнят, че този режим е обявен за съвместим с правилата от Договора в решението на Комисията от 3 май 1996 г. |
| --- | --- |

(75)

Относно желанието на една от заинтересованите страни Комисията да разшири полето на своето разследване до режима за дяловете на корабна съсобственост, френските власти припомнят, че този режим е обявен за съвместим с правилата от Договора в решението на Комисията от 3 май 1996 г.

| (76) | В заключение, увеличаването на капацитета отвъд Ламанша не е причинено от компании, които са се ползвали от режима на финансовите ИГ. В това отношение е уместно да се вземе под внимание навлизането на нови оператори по линиите, по които преди това са оперирали познати оператори. В този контекст френските оператори подчертават също, че Евротунелът е удвоил капацитета си за превоз на товари от 2000 до 2003 г. и че „Р&O“ е откупила дяловете на оператора „Stena-Line“ и е модернизирала флота си. |
| --- | --- |

(76)

В заключение, увеличаването на капацитета отвъд Ламанша не е причинено от компании, които са се ползвали от режима на финансовите ИГ. В това отношение е уместно да се вземе под внимание навлизането на нови оператори по линиите, по които преди това са оперирали познати оператори. В този контекст френските оператори подчертават също, че Евротунелът е удвоил капацитета си за превоз на товари от 2000 до 2003 г. и че „Р&O“ е откупила дяловете на оператора „Stena-Line“ и е модернизирала флота си.

VII.   ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА

| (77) | Вследствие на официалната процедура по разследване, открита на основание член 88, параграф 2 от Договора и отчитайки аргументите, представени в този контекст от френските власти и заинтересованите страни, Комисията счита, че данъчният режим на член 39 СА от ОКД представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(77)

Вследствие на официалната процедура по разследване, открита на основание член 88, параграф 2 от Договора и отчитайки аргументите, представени в този контекст от френските власти и заинтересованите страни, Комисията счита, че данъчният режим на член 39 СА от ОКД представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора.

1.   Съществуване на държавна помощ

| (78) | Според член 87, параграф 1 от Договора „всяка помощ, отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, поради фаворизирането на определени предприятия или производството на определени стоки, е несъвместима с Общия пазар, доколкото засяга търговията между държавите-членки“. |
| --- | --- |

(78)

Според член 87, параграф 1 от Договора „всяка помощ, отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, поради фаворизирането на определени предприятия или производството на определени стоки, е несъвместима с Общия пазар, доколкото засяга търговията между държавите-членки“.

| (79) | Квалификацията на една национална мярка като държавна помощ предполага да са изпълнени следните кумулативни условия, и по-точно: 1) въпросната мярка предоставя облекчение чрез държавни ресурси, 2) това облекчение има избирателен характер, 3) въпросната мярка нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и е в състояние да повлияе на търговията между държавите-членки (28). |
| --- | --- |

(79)

Квалификацията на една национална мярка като държавна помощ предполага да са изпълнени следните кумулативни условия, и по-точно: 1) въпросната мярка предоставя облекчение чрез държавни ресурси, 2) това облекчение има избирателен характер, 3) въпросната мярка нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и е в състояние да повлияе на търговията между държавите-членки (28).

| (80) | Уместно е да се изложат причините, които позволяват да се счита, че описаният по-горе режим, съгласно член 39 СА от ОКД, изпълнява тези кумулативни условия. |
| --- | --- |

(80)

Уместно е да се изложат причините, които позволяват да се счита, че описаният по-горе режим, съгласно член 39 СА от ОКД, изпълнява тези кумулативни условия.

| (81) | Уместно е да се припомни, че според член 39 С, алинея първа от ОКД амортизацията на имущество, отдадено под наем или предоставено на разположение под каквато и да е форма, се разпределя върху нормалната продължителност на ползването му. |
| --- | --- |

(81)

Уместно е да се припомни, че според член 39 С, алинея първа от ОКД амортизацията на имущество, отдадено под наем или предоставено на разположение под каквато и да е форма, се разпределя върху нормалната продължителност на ползването му.

| (82) | Член 39 C, алинея втора и член 39 CA от ОКД се отнасят до правилата за амортизационни отчисления, приложими при финансиране, в частност от ИГ, на отдадено под наем или предоставено на разположение имущество. Според френските власти, тези две разпоредби са въведени с цел борба с неправомерното използване на този начин на финансиране. |
| --- | --- |

(82)

Член 39 C, алинея втора и член 39 CA от ОКД се отнасят до правилата за амортизационни отчисления, приложими при финансиране, в частност от ИГ, на отдадено под наем или предоставено на разположение имущество. Според френските власти, тези две разпоредби са въведени с цел борба с неправомерното използване на този начин на финансиране.

| (83) | Френските власти, както и заинтересованите страни, подчертават, че режимът по член 39 CA от ОКД съответства на препратка към общото право по отношение на приспадането на амортизационните отчисления, тоест към разпоредбите на член 39, параграф 1, алинея втора, и на член 39 С, алинея първа от посочения кодекс, и следователно не представлява държавна помощ. Член 39 С, алинея втора от ОКД представлява дерогация от разпоредбите на тези членове. |
| --- | --- |

(83)

Френските власти, както и заинтересованите страни, подчертават, че режимът по член 39 CA от ОКД съответства на препратка към общото право по отношение на приспадането на амортизационните отчисления, тоест към разпоредбите на член 39, параграф 1, алинея втора, и на член 39 С, алинея първа от посочения кодекс, и следователно не представлява държавна помощ. Член 39 С, алинея втора от ОКД представлява дерогация от разпоредбите на тези членове.

| (84) | Според постоянната юриспруденция прилагането на член 87, параграф 1 от Договора налага единствено да се определи дали в рамките на даден правен режим, една държавна мярка е в състояние да облагоприятства „определени предприятия или производството на определени стоки“ (29) в сравнение с други, които биха се оказали, с оглед на преследваната от посочения режим цел, в сравнимо фактическо или юридическо положение. |
| --- | --- |

(84)

Според постоянната юриспруденция прилагането на член 87, параграф 1 от Договора налага единствено да се определи дали в рамките на даден правен режим, една държавна мярка е в състояние да облагоприятства „определени предприятия или производството на определени стоки“ (29) в сравнение с други, които биха се оказали, с оглед на преследваната от посочения режим цел, в сравнимо фактическо или юридическо положение.

| (85) | Следователно, за да се установи какво представлява едно облекчение по смисъла на юриспруденцията, отнасяща се до понятието държавна помощ, е наложително да се определи референтното правило или общия режим, който се прилага в рамките на дадения правен режим, и спрямо който ще се сравнява това облекчение (30). В това отношение Съдът прецени, че определянето на референтна рамка е от особена важност в случая на данъчните мерки, тъй като самото съществуване на едно облекчение може да се установи единствено спрямо едно „нормално“ облагане, а именно действащата данъчна ставка в съответната географска зона (31). |
| --- | --- |

(85)

Следователно, за да се установи какво представлява едно облекчение по смисъла на юриспруденцията, отнасяща се до понятието държавна помощ, е наложително да се определи референтното правило или общия режим, който се прилага в рамките на дадения правен режим, и спрямо който ще се сравнява това облекчение (30). В това отношение Съдът прецени, че определянето на референтна рамка е от особена важност в случая на данъчните мерки, тъй като самото съществуване на едно облекчение може да се установи единствено спрямо едно „нормално“ облагане, а именно действащата данъчна ставка в съответната географска зона (31).

| (86) | В дадения случай за определянето на това референтно правило в рамките на режима за амортизационни отчисления на отдадено под наем или предоставено на разположение имущество трябва да се вземат под внимание единствено разпоредбите, които се отнасят до финансирането на такова имущество от персонални дружества като ИГ. В противен случай фактическите и правните положения, които се разглеждат, за да се определи облекчението, не биха могли да се сравняват нито по отношение на членовете на ИГ, нито спрямо ползвателите на въпросното имущество. |
| --- | --- |

(86)

В дадения случай за определянето на това референтно правило в рамките на режима за амортизационни отчисления на отдадено под наем или предоставено на разположение имущество трябва да се вземат под внимание единствено разпоредбите, които се отнасят до финансирането на такова имущество от персонални дружества като ИГ. В противен случай фактическите и правните положения, които се разглеждат, за да се определи облекчението, не биха могли да се сравняват нито по отношение на членовете на ИГ, нито спрямо ползвателите на въпросното имущество.

| (87) | Така прилаганото в дадения случай референтно правило е предвидено в член 39 C, алинея втора от ОКД (32) и се отнася до определянето на амортизацията, която се приспада, като тази амортизация принципно се ограничава до имущество, финансирано от ИГ. Не може да се има предвид член 39 C, алинея първа от ОКД, тъй като тази разпоредба не е приложима за финансова операция на ИГ, тоест на структури, които обединяват няколко юридически единици, по принцип финансови институции, и разпределят помежду си присъщите за операцията рискове за разлика от финансова операция, осъществявана от една единствена финансова институция, която сама поема съответните рискове. В това отношение е уместно да се посочи още, че в противовес на начините на финансиране, които не налагат участието на ИГ, една операция за финансиране от подобна, прозрачна във фискално отношение структура, дава възможност за финансова оптимизация, като отрицателните резултати, регистрирани от ИГ през първите години от дейността, се приспадат от облагаемата печалба, реализирана от членовете ѝ от текущата им дейност. |
| --- | --- |

(87)

Така прилаганото в дадения случай референтно правило е предвидено в член 39 C, алинея втора от ОКД (32) и се отнася до определянето на амортизацията, която се приспада, като тази амортизация принципно се ограничава до имущество, финансирано от ИГ. Не може да се има предвид член 39 C, алинея първа от ОКД, тъй като тази разпоредба не е приложима за финансова операция на ИГ, тоест на структури, които обединяват няколко юридически единици, по принцип финансови институции, и разпределят помежду си присъщите за операцията рискове за разлика от финансова операция, осъществявана от една единствена финансова институция, която сама поема съответните рискове. В това отношение е уместно да се посочи още, че в противовес на начините на финансиране, които не налагат участието на ИГ, една операция за финансиране от подобна, прозрачна във фискално отношение структура, дава възможност за финансова оптимизация, като отрицателните резултати, регистрирани от ИГ през първите години от дейността, се приспадат от облагаемата печалба, реализирана от членовете ѝ от текущата им дейност.

| (88) | Следователно Комисията счита, че френските власти и някои от заинтересованите страни неоснователно твърдят, че режимът по член 39 CA от ОКД представлява препратка към общото право на амортизационните отчисления и че член 39 C, алинея втора от посочения кодекс представлява референтен режим, спрямо който трябва да се оценява произтичащото от прилагането на член 39 CA данъчно облекчение. Уместно е да се подчертае, че член 39 CA от ОКД изрично предвижда, разглежданото данъчно облекчение да се изчислява от салдото на актуализираните положителни или отрицателни стойности, които се отнасят съответно до намаленията или до добавъчните данъчни вноски с оглед на тези, които биха следвали от прилагането на разпоредбите на алинея втора на този член. |
| --- | --- |

(88)

Следователно Комисията счита, че френските власти и някои от заинтересованите страни неоснователно твърдят, че режимът по член 39 CA от ОКД представлява препратка към общото право на амортизационните отчисления и че член 39 C, алинея втора от посочения кодекс представлява референтен режим, спрямо който трябва да се оценява произтичащото от прилагането на член 39 CA данъчно облекчение. Уместно е да се подчертае, че член 39 CA от ОКД изрично предвижда, разглежданото данъчно облекчение да се изчислява от салдото на актуализираните положителни или отрицателни стойности, които се отнасят съответно до намаленията или до добавъчните данъчни вноски с оглед на тези, които биха следвали от прилагането на разпоредбите на алинея втора на този член.

| (89) | Относно облекчението, което произтича от прилагането на член 39 CA от ОКД, е уместно да се отбележи, че единствено членовете на ИГ (33), които финансират движимо имущество, чийто амортизационен период е минимум 8 години, могат да се ползват от данъчните облекчения, които следват от член 39 CA от ОКД, а именно: 1) дерогация от установения таван на амортизацията, която се приспада, 2) увеличаване с един пункт на амортизационния коефициент, 3) евентуално освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество. |
| --- | --- |

(89)

Относно облекчението, което произтича от прилагането на член 39 CA от ОКД, е уместно да се отбележи, че единствено членовете на ИГ (33), които финансират движимо имущество, чийто амортизационен период е минимум 8 години, могат да се ползват от данъчните облекчения, които следват от член 39 CA от ОКД, а именно: 1) дерогация от установения таван на амортизацията, която се приспада, 2) увеличаване с един пункт на амортизационния коефициент, 3) евентуално освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество.

| (90) | Относно намаляването на тавана на амортизацията, която се приспада, в съответствие с член 39 CA от ОКД, е уместно да се припомни, че по време на амортизационния период на имуществото, през който резултатите на ИГ са отрицателни, всеки един от членовете на ИГ може да отнесе дефицитите на ИГ, пропорционално на правата, които притежава, към собствената си облагаема печалба. В този контекст не се отчита тавана за амортизация по член 39 C, алинея втора от ОКД. |
| --- | --- |

(90)

Относно намаляването на тавана на амортизацията, която се приспада, в съответствие с член 39 CA от ОКД, е уместно да се припомни, че по време на амортизационния период на имуществото, през който резултатите на ИГ са отрицателни, всеки един от членовете на ИГ може да отнесе дефицитите на ИГ, пропорционално на правата, които притежава, към собствената си облагаема печалба. В този контекст не се отчита тавана за амортизация по член 39 C, алинея втора от ОКД.

| (91) | Следователно прилагането на предвидената в член 39 CA от ОКД дерогация позволява по време на периода на дефицит всеки един от членовете на ИГ да намали основата, която нормално би се обложила с данък, в съответствие с член 39 C, алинея втора от ОКД. Действително, фактът че размерът на амортизацията през първите финансови години не се ограничава до размера на получения наем, от който са удържани съответните разходи по отдаваното под наем имущество, позволява размерът на амортизацията да се увеличи през първите финансови години, които са с отрицателен резултат. В това отношение обстоятелството, че според член 39 CA от ОКД тези отрицателни резултати се приспадат само до размер една четвърт от печалбата, която е облагаема с данъчната ставка за дружествата по общото право и която всеки от членовете на ИГ реализира от другите си дейности, може несъмнено да ограничи, но не би могло да постави под съмнение съществуването на това облекчение. |
| --- | --- |

(91)

Следователно прилагането на предвидената в член 39 CA от ОКД дерогация позволява по време на периода на дефицит всеки един от членовете на ИГ да намали основата, която нормално би се обложила с данък, в съответствие с член 39 C, алинея втора от ОКД. Действително, фактът че размерът на амортизацията през първите финансови години не се ограничава до размера на получения наем, от който са удържани съответните разходи по отдаваното под наем имущество, позволява размерът на амортизацията да се увеличи през първите финансови години, които са с отрицателен резултат. В това отношение обстоятелството, че според член 39 CA от ОКД тези отрицателни резултати се приспадат само до размер една четвърт от печалбата, която е облагаема с данъчната ставка за дружествата по общото право и която всеки от членовете на ИГ реализира от другите си дейности, може несъмнено да ограничи, но не би могло да постави под съмнение съществуването на това облекчение.

| (92) | В този контекст френските власти подчертават, че така реализираните икономии от данъци през първите години на финансовата операция се неутрализират от добавъчните данъци, които се налагат от момента, в който ИГ започне да реализира печалби, тъй като дължимите наеми превишават годишните амортизационни отчисления. Комисията обаче счита, че предоставеното облекчение се състои в отсрочване на плащането на данъка и съответства на салдото на актуализираните стойности на данъците, които се плащат по време на пълния амортизационен период, като се отчитат прилаганите лихвени проценти. |
| --- | --- |

(92)

В този контекст френските власти подчертават, че така реализираните икономии от данъци през първите години на финансовата операция се неутрализират от добавъчните данъци, които се налагат от момента, в който ИГ започне да реализира печалби, тъй като дължимите наеми превишават годишните амортизационни отчисления. Комисията обаче счита, че предоставеното облекчение се състои в отсрочване на плащането на данъка и съответства на салдото на актуализираните стойности на данъците, които се плащат по време на пълния амортизационен период, като се отчитат прилаганите лихвени проценти.

| (93) | Доклад No 413 (34) на Сената потвърждава този анализ, тъй като там се посочва, че „данъчните икономии, получени по този начин от съдружниците през първите години на експлоатация, се компенсират от добавъчните данъци впоследствие, когато финансовата структура реализира печалба“. Това изместване във времето обаче позволява според доклада да се реализират икономии на ликвидни средства, които съответстват на разликата между актуализираните стойности на икономиите от данъка през първите финансови години и добавъчните данъчни вноски през последните финансови години. Комисията подчертава също, че в данъчна инструкция No 120 от 17 юни 1999 г. (35) се посочва, че данъчното облекчение, което произтича от прилагането на член 39 СА от ОКД, позволява да се реализират икономии от данъци. |
| --- | --- |

(93)

Доклад No 413 (34) на Сената потвърждава този анализ, тъй като там се посочва, че „данъчните икономии, получени по този начин от съдружниците през първите години на експлоатация, се компенсират от добавъчните данъци впоследствие, когато финансовата структура реализира печалба“. Това изместване във времето обаче позволява според доклада да се реализират икономии на ликвидни средства, които съответстват на разликата между актуализираните стойности на икономиите от данъка през първите финансови години и добавъчните данъчни вноски през последните финансови години. Комисията подчертава също, че в данъчна инструкция No 120 от 17 юни 1999 г. (35) се посочва, че данъчното облекчение, което произтича от прилагането на член 39 СА от ОКД, позволява да се реализират икономии от данъци.

| (94) | Следователно е видно, че режимът, установен от член 39 CA от ОКД, цели да даде възможност на членовете на ИГ да ползват облекчение под формата на отсрочване на облагането. |
| --- | --- |

(94)

Следователно е видно, че режимът, установен от член 39 CA от ОКД, цели да даде възможност на членовете на ИГ да ползват облекчение под формата на отсрочване на облагането.

| (95) | В това отношение аргументът, че ползвателите, за които ИГ не получава предвиденото в член 39 СА от ОКД одобрение, си служат с други методи на финансиране, за да избегнат тавана на амортизацията, приспадана от данъците според член 39 С, алинея втора от посочения кодекс, и следователно не са ощетени спрямо тези, за които ИГ е одобрена, няма основание. Действително, важно е отначало да се припомни, че когато става въпрос за режим за помощи, Комисията може да се ограничи до проучване на общите характеристики на оспорвания режим, без да е задължена да разглежда всеки частен случай (36) на прилагането му. След това, един подобен аргумент налага да се вземат под внимание отделни положения, които се разграничават от фактическа и правна гледна точка (37) и освен това са хипотетични. |
| --- | --- |

(95)

В това отношение аргументът, че ползвателите, за които ИГ не получава предвиденото в член 39 СА от ОКД одобрение, си служат с други методи на финансиране, за да избегнат тавана на амортизацията, приспадана от данъците според член 39 С, алинея втора от посочения кодекс, и следователно не са ощетени спрямо тези, за които ИГ е одобрена, няма основание. Действително, важно е отначало да се припомни, че когато става въпрос за режим за помощи, Комисията може да се ограничи до проучване на общите характеристики на оспорвания режим, без да е задължена да разглежда всеки частен случай (36) на прилагането му. След това, един подобен аргумент налага да се вземат под внимание отделни положения, които се разграничават от фактическа и правна гледна точка (37) и освен това са хипотетични.

| (96) | Накрая, не може да се изключи, че ползватели, които не попадат под разпоредбите на член 39 CA от ОКД, не биха имали възможност да си послужат с алтернативен начин на финансиране. Такъв би могъл да е случаят, ако една банкова институция реши, с оглед на финансовото състояние на съответното предприятие, да не поема сама рисковете, присъщи на финансовата операция (по-точно лизинга) или ако поради причини, обусловени от структурата на баланса или от способността за финансиране на ползвателите други начини на финансиране не са възможни (пряко инвестиране чрез заем или със собствен капитал). Във всеки случай, дори само да се предположи, че тези ползватели действително са в състояние да прибягнат до алтернативен начин на финансиране и, в този контекст, таванът на амортизацията се премахне, това не означава, че първоначално избраното най-изгодно решение трябва да се отхвърли заради второ, което със сигурност не е толкова благоприятно и че те не биха се ползвали от специфичното данъчно облагане при отдаване на лизинг от ИГ (благодарение на задължението за преотстъпване, формулирано в член 39 CA от ОКД). |
| --- | --- |

(96)

Накрая, не може да се изключи, че ползватели, които не попадат под разпоредбите на член 39 CA от ОКД, не биха имали възможност да си послужат с алтернативен начин на финансиране. Такъв би могъл да е случаят, ако една банкова институция реши, с оглед на финансовото състояние на съответното предприятие, да не поема сама рисковете, присъщи на финансовата операция (по-точно лизинга) или ако поради причини, обусловени от структурата на баланса или от способността за финансиране на ползвателите други начини на финансиране не са възможни (пряко инвестиране чрез заем или със собствен капитал). Във всеки случай, дори само да се предположи, че тези ползватели действително са в състояние да прибягнат до алтернативен начин на финансиране и, в този контекст, таванът на амортизацията се премахне, това не означава, че първоначално избраното най-изгодно решение трябва да се отхвърли заради второ, което със сигурност не е толкова благоприятно и че те не биха се ползвали от специфичното данъчно облагане при отдаване на лизинг от ИГ (благодарение на задължението за преотстъпване, формулирано в член 39 CA от ОКД).

| (97) | От друга страна, освен липсата на таван за размера на приспаданата амортизация, членовете на ИГ се ползват от увеличаване с един пункт на дегресивния амортизационен коефициент и, в хипотезата за преждевременно прехвърляне на имуществото на ползвателя, когато са изпълнени известни условия, и от освобождаване от плащане на данък за доходите от прехвърлянето (38). |
| --- | --- |

(97)

От друга страна, освен липсата на таван за размера на приспаданата амортизация, членовете на ИГ се ползват от увеличаване с един пункт на дегресивния амортизационен коефициент и, в хипотезата за преждевременно прехвърляне на имуществото на ползвателя, когато са изпълнени известни условия, и от освобождаване от плащане на данък за доходите от прехвърлянето (38).

| (98) | Увеличеният коефициент и евентуалното освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото представляват облекчения, от които членовете на ИГ се ползват в съответствие с член 39 CA от ОКД, но от които те не биха се ползвали в съответствие с референтната данъчна рамка, по-точно член 39 C, алинея втора от посочения кодекс. Във всеки случай, прилагането на член 39 CA от ОКД относно тези две облекчения не може да представлява препратка към общото право на амортизационните отчисления, на което се позовават френските власти, тъй като член 39 C, алинея първа от посочения кодекс изобщо не предвижда подобни данъчни облекчения. |
| --- | --- |

(98)

Увеличеният коефициент и евентуалното освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имуществото представляват облекчения, от които членовете на ИГ се ползват в съответствие с член 39 CA от ОКД, но от които те не биха се ползвали в съответствие с референтната данъчна рамка, по-точно член 39 C, алинея втора от посочения кодекс. Във всеки случай, прилагането на член 39 CA от ОКД относно тези две облекчения не може да представлява препратка към общото право на амортизационните отчисления, на което се позовават френските власти, тъй като член 39 C, алинея първа от посочения кодекс изобщо не предвижда подобни данъчни облекчения.

| (99) | В този контекст, относно аргумента, според който считано от 2007 г. освобождаването от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имущество ще бъде част от общото право, е уместно да се констатира, че той е във всички случаи лишен от правна релевантност, тъй като съществуването на това облекчение трябва да се оценява с оглед действащата правна рамка, а не чрез дадено правно положение в бъдеще (39). Впрочем страните не представят доводи, че при една промяна на прилаганата правна рамка предоставеното преди това данъчно облекчение ще се отмени. |
| --- | --- |

(99)

В този контекст, относно аргумента, според който считано от 2007 г. освобождаването от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имущество ще бъде част от общото право, е уместно да се констатира, че той е във всички случаи лишен от правна релевантност, тъй като съществуването на това облекчение трябва да се оценява с оглед действащата правна рамка, а не чрез дадено правно положение в бъдеще (39). Впрочем страните не представят доводи, че при една промяна на прилаганата правна рамка предоставеното преди това данъчно облекчение ще се отмени.

| (100) | Относно държавния произход на облекченията, произтичащи от прилагането на оспорвания режим, е уместно да се припомни, че понятието помощ е по-общо отколкото понятието субсидия, защото то включва не само положителните помощи, каквито са самите субсидии, но също и интервенции, които под различна форма облекчават задълженията, утежняващи обикновено бюджета на дадено предприятие и които, без да са субсидии в тесния смисъл на думата, са със същия характер и имат идентични последици (40). Оттук следва, че една мярка, чрез която обществените власти предоставят на определени предприятия освобождаване от плащане на данъци, намаляване или отсрочване на плащането на нормално дължимия данък, и която, макар и да не съдържа прехвърляне на държавни ресурси, поставя бенефициерите в по-изгодно финансово положение спрямо останалите данъкоплатци, представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора (41). Затова в дадения случай, въпреки че мерките, които произтичат от член 39 СА от ОКД, не съдържат прехвърляне на държавни ресурси, не може да се отрече, че те предизвикват загуба на данъчни ресурси и по този начин представляват държавно финансиране. |
| --- | --- |

(100)

Относно държавния произход на облекченията, произтичащи от прилагането на оспорвания режим, е уместно да се припомни, че понятието помощ е по-общо отколкото понятието субсидия, защото то включва не само положителните помощи, каквито са самите субсидии, но също и интервенции, които под различна форма облекчават задълженията, утежняващи обикновено бюджета на дадено предприятие и които, без да са субсидии в тесния смисъл на думата, са със същия характер и имат идентични последици (40). Оттук следва, че една мярка, чрез която обществените власти предоставят на определени предприятия освобождаване от плащане на данъци, намаляване или отсрочване на плащането на нормално дължимия данък, и която, макар и да не съдържа прехвърляне на държавни ресурси, поставя бенефициерите в по-изгодно финансово положение спрямо останалите данъкоплатци, представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора (41). Затова в дадения случай, въпреки че мерките, които произтичат от член 39 СА от ОКД, не съдържат прехвърляне на държавни ресурси, не може да се отрече, че те предизвикват загуба на данъчни ресурси и по този начин представляват държавно финансиране.

| (101) | При тези обстоятелства Комисията счита, че членовете на ИГ се ползват с облекчения под формата на икономии от данъци (липса на таван и увеличаване на амортизационния коефициент), а в хипотезата за преждевременно прехвърляне на имуществото, което се извършва при определени условия, и от освобождаване от плащане на данък, а това са бюджетни разходи за френската държава. |
| --- | --- |

(101)

При тези обстоятелства Комисията счита, че членовете на ИГ се ползват с облекчения под формата на икономии от данъци (липса на таван и увеличаване на амортизационния коефициент), а в хипотезата за преждевременно прехвърляне на имуществото, което се извършва при определени условия, и от освобождаване от плащане на данък, а това са бюджетни разходи за френската държава.

| (102) | В заключение, що се отнася до членовете на ИГ, вземайки под внимание, че те трябва да преотстъпят минимум две трети от общото данъчно облекчение, произтичащо от приложението на член 39 CA от ОКД, на ползвателя на въпросното имущество, Комисията счита, че облекчението, с което те се ползват, е максимално една трета от това общо облекчение. В този контекст Комисията припомня, че членовете на ИГ са основно финансови институции. |
| --- | --- |

(102)

В заключение, що се отнася до членовете на ИГ, вземайки под внимание, че те трябва да преотстъпят минимум две трети от общото данъчно облекчение, произтичащо от приложението на член 39 CA от ОКД, на ползвателя на въпросното имущество, Комисията счита, че облекчението, с което те се ползват, е максимално една трета от това общо облекчение. В този контекст Комисията припомня, че членовете на ИГ са основно финансови институции.

| (103) | Относно ползвателите на съответното имущество, преотстъпването на част от общото данъчно облекчение, от което се ползват членовете на ИГ, се конкретизира, според спорната разпоредба, под формата на намаляване на размера на наема или на понижаване на размера на опцията за покупка. Прехвърленото на ползвателите облекчение намалява задълженията, утежняващи обикновено бюджета им в рамките на лизингови операции. Тъй като преотстъпването представлява най-малко две трети от облекчението, което се предоставя на членовете на ИГ посредством държавни ресурси, трябва да се счита, че ползвателите получават облекчение от държавата по смисъла на член 87 от Договора, което възлиза на минимум две трети от общото облекчение. |
| --- | --- |

(103)

Относно ползвателите на съответното имущество, преотстъпването на част от общото данъчно облекчение, от което се ползват членовете на ИГ, се конкретизира, според спорната разпоредба, под формата на намаляване на размера на наема или на понижаване на размера на опцията за покупка. Прехвърленото на ползвателите облекчение намалява задълженията, утежняващи обикновено бюджета им в рамките на лизингови операции. Тъй като преотстъпването представлява най-малко две трети от облекчението, което се предоставя на членовете на ИГ посредством държавни ресурси, трябва да се счита, че ползвателите получават облекчение от държавата по смисъла на член 87 от Договора, което възлиза на минимум две трети от общото облекчение.

| (104) | Френските власти, както и определени заинтересовани страни твърдят обаче, че данъчният режим, установен по член 39 СА от ОКД, представлява една обща мярка от френското данъчно право. Следователно е уместно да се разгледа дали общото облекчение, което получават членовете на ИГ и ползвателите, има избирателен характер |
| --- | --- |

(104)

Френските власти, както и определени заинтересовани страни твърдят обаче, че данъчният режим, установен по член 39 СА от ОКД, представлява една обща мярка от френското данъчно право. Следователно е уместно да се разгледа дали общото облекчение, което получават членовете на ИГ и ползвателите, има избирателен характер

| (105) | Като предисловие е уместно да се отбележи, че спецификата на една държавна мярка, и по-точно нейният избирателен характер съставлява една от характеристиките на понятието държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. В този смисъл е важно да се провери дали оспорваният данъчен режим води или не води до облекчения за допълнителната печалба на определени предприятия или на определени сектори на дейност (42). |
| --- | --- |

(105)

Като предисловие е уместно да се отбележи, че спецификата на една държавна мярка, и по-точно нейният избирателен характер съставлява една от характеристиките на понятието държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. В този смисъл е важно да се провери дали оспорваният данъчен режим води или не води до облекчения за допълнителната печалба на определени предприятия или на определени сектори на дейност (42).

| (106) | По принцип една данъчна мярка, която може да се квалифицира като държавна помощ, се различава от една обща данъчна мярка по ограничения характер, де юре или де факто, на броя на бенефициерите. За да може една мярка да бъде квалифицирана като държавна помощ, предприятията, които се ползват от нея, трябва да принадлежат към ясно определена категория чрез прилагане, де юре и де факто, на установения от въпросната мярка критерий (43). |
| --- | --- |

(106)

По принцип една данъчна мярка, която може да се квалифицира като държавна помощ, се различава от една обща данъчна мярка по ограничения характер, де юре или де факто, на броя на бенефициерите. За да може една мярка да бъде квалифицирана като държавна помощ, предприятията, които се ползват от нея, трябва да принадлежат към ясно определена категория чрез прилагане, де юре и де факто, на установения от въпросната мярка критерий (43).

| (107) | В дадения случай, член 39 CA от ОКД се прилага само за движимо имущество, което се амортизира по дегресивен метод за период най-малко от 8 години, и е закупено в ново състояние, с изключение на корабите, които може да са употребявани. В доклада на Сената No 413 (44) е посочено, че „[...] механизмът има за цел именно насърчаване на инвестициите в машини и съоръжения благодарение на един много стимулиращ финансов механизъм“. |
| --- | --- |

(107)

В дадения случай, член 39 CA от ОКД се прилага само за движимо имущество, което се амортизира по дегресивен метод за период най-малко от 8 години, и е закупено в ново състояние, с изключение на корабите, които може да са употребявани. В доклада на Сената No 413 (44) е посочено, че „[...] механизмът има за цел именно насърчаване на инвестициите в машини и съоръжения благодарение на един много стимулиращ финансов механизъм“.

| (108) | Следователно данъчното облекчение, което произтича от прилагането на тази разпоредба, облагодетелства де юре изключително членовете на ИГ, които финансират такова имущество (45), а посредством задължението за преотстъпване на най-малко две трети от общото данъчно облекчение, което получават членовете на ИГ – и ползвателите на това имущество. Инвеститорите – членове на ИГ, които не финансират посоченото в член 39 СА от ОКД имущество, и ползвателите на имущество, чийто амортизационен период е по-кратък от 8 години, не могат да претендират за такова данъчно облекчение. |
| --- | --- |

(108)

Следователно данъчното облекчение, което произтича от прилагането на тази разпоредба, облагодетелства де юре изключително членовете на ИГ, които финансират такова имущество (45), а посредством задължението за преотстъпване на най-малко две трети от общото данъчно облекчение, което получават членовете на ИГ – и ползвателите на това имущество. Инвеститорите – членове на ИГ, които не финансират посоченото в член 39 СА от ОКД имущество, и ползвателите на имущество, чийто амортизационен период е по-кратък от 8 години, не могат да претендират за такова данъчно облекчение.

| (109) | В това отношение, дори само да се предположи, че ползвателите на имущество, които не могат да ползват режима по член 39 CA от ОКД и са заинтересовани да опитат да си послужат с друга, алтернативна на финансовата ИГ, форма на финансиране, се оказват най-малкото лишени от този начин на финансиране. |
| --- | --- |

(109)

В това отношение, дори само да се предположи, че ползвателите на имущество, които не могат да ползват режима по член 39 CA от ОКД и са заинтересовани да опитат да си послужат с друга, алтернативна на финансовата ИГ, форма на финансиране, се оказват най-малкото лишени от този начин на финансиране.

| (110) | Още повече, предвид амортизационния период на въпросното имущество, предвиден в член 39 CA от ОКД, тази разпоредба облагодетелства де факто основно предприятията, опериращи в транспортния сектор, и по-точно в морския и въздушния транспорт, както и ИГ, които финансират имуществото в този сектор. |
| --- | --- |

(110)

Още повече, предвид амортизационния период на въпросното имущество, предвиден в член 39 CA от ОКД, тази разпоредба облагодетелства де факто основно предприятията, опериращи в транспортния сектор, и по-точно в морския и въздушния транспорт, както и ИГ, които финансират имуществото в този сектор.

| (111) | В това отношение от предоставените от френските власти сведения е видно, че 182 от 189 молби за одобрение, подадени в съответствие с член 39 CA от ОКД, се отнасят до транспортния сектор. Според тези данни морският сектор представлява сам по себе си 75 % от подадените молби за одобрение и 82 % от предоставените одобрения (виж таблицата под съображение 17 по-горе). |
| --- | --- |

(111)

В това отношение от предоставените от френските власти сведения е видно, че 182 от 189 молби за одобрение, подадени в съответствие с член 39 CA от ОКД, се отнасят до транспортния сектор. Според тези данни морският сектор представлява сам по себе си 75 % от подадените молби за одобрение и 82 % от предоставените одобрения (виж таблицата под съображение 17 по-горе).

| (112) | От друга страна, установяването на този режим, който е дерогационен спрямо тавана на амортизация на финансираното от ИГ имущество, се е мотивирало главно от волята на законодателя да фаворизира транспортния сектор, и по-точно този на морския транспорт. |
| --- | --- |

(112)

От друга страна, установяването на този режим, който е дерогационен спрямо тавана на амортизация на финансираното от ИГ имущество, се е мотивирало главно от волята на законодателя да фаворизира транспортния сектор, и по-точно този на морския транспорт.

| (113) | Това фактическо положение произтича от известен брой елементи. |
| --- | --- |

(113)

Това фактическо положение произтича от известен брой елементи.

| (114) | Първо, с инструкция No 120 (46) сред допустимото имущество по смисъла на член 39 CA от ОКД се посочват изрично само корабите. По този начин се предвижда корабите да са единственото употребявано имущество, което да се ползва от данъчния режим на член 39 CA от ОКД. При процедурата за предоставяне на одобрение е предвидено също молбите за одобрение за кораби да се подават преди поръчката за тях, а амортизацията започва от момента на пускането им в док (47). |
| --- | --- |

(114)

Първо, с инструкция No 120 (46) сред допустимото имущество по смисъла на член 39 CA от ОКД се посочват изрично само корабите. По този начин се предвижда корабите да са единственото употребявано имущество, което да се ползва от данъчния режим на член 39 CA от ОКД. При процедурата за предоставяне на одобрение е предвидено също молбите за одобрение за кораби да се подават преди поръчката за тях, а амортизацията започва от момента на пускането им в док (47).

| (115) | Второ, от подготвителната работа по приемането на закон No 98-546 и, по-специално от доклад No 413 (48) на Сената е видно, че предишният данъчен механизъм се е прилагал за всички сектори на икономиката, докато член 39 CA от ОКД се прилага само „за тежки машини и съоръжения (самолети, високоскоростни влакове, кораби...)“. Що се отнася до сектора на морския транспорт, посоченият доклад подчертава недостатъчно благоприятния характер на оспорвания режим, в сравнение с режима за дялове от корабна съсобственост, относно увеличаването на инвестициите в този сектор. Отбелязва се също, че въвеждането в рамките на член 39 CA от ОКД на разпоредба, която предвижда освобождаване от плащане на данък върху доходите в случай на преждевременно прехвърляне на имущество на ползвателя, е мотивирано от недотам благоприятния характер на оспорвания режим относно инвестициите в морския транспорт. Във връзка с това френските власти отбелязват по идентичен начин в своите коментари от 3 май 2004 г., че в контекст, характеризиращ се с грижа да се преодолее стагнацията в броя на регистрираните във Франция търговски кораби, и с воля да се намалят данъчните разходи, като допълнение към отсрочването на данъчното облагане на амортизацията е било предвидено ИГ да може да се ползва, при определени условия, с освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество. |
| --- | --- |

(115)

Второ, от подготвителната работа по приемането на закон No 98-546 и, по-специално от доклад No 413 (48) на Сената е видно, че предишният данъчен механизъм се е прилагал за всички сектори на икономиката, докато член 39 CA от ОКД се прилага само „за тежки машини и съоръжения (самолети, високоскоростни влакове, кораби...)“. Що се отнася до сектора на морския транспорт, посоченият доклад подчертава недостатъчно благоприятния характер на оспорвания режим, в сравнение с режима за дялове от корабна съсобственост, относно увеличаването на инвестициите в този сектор. Отбелязва се също, че въвеждането в рамките на член 39 CA от ОКД на разпоредба, която предвижда освобождаване от плащане на данък върху доходите в случай на преждевременно прехвърляне на имущество на ползвателя, е мотивирано от недотам благоприятния характер на оспорвания режим относно инвестициите в морския транспорт. Във връзка с това френските власти отбелязват по идентичен начин в своите коментари от 3 май 2004 г., че в контекст, характеризиращ се с грижа да се преодолее стагнацията в броя на регистрираните във Франция търговски кораби, и с воля да се намалят данъчните разходи, като допълнение към отсрочването на данъчното облагане на амортизацията е било предвидено ИГ да може да се ползва, при определени условия, с освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество.

| (116) | Трето, в общия доклад No 66 относно проектозакона за финансите 1999 г. (49) се твърди, че „закон No 98-546 [...] даде възможност да се създаде нов данъчен механизъм за стимулиране на инвестирането в морския сектор“. Тук се посочва също, че създаденият с член 39 CA от ОКД привилегирован режим за финансиране посредством лизинг, макар и да не се прилага единствено за кораби, в действителност е създаден главно за тях. |
| --- | --- |

(116)

Трето, в общия доклад No 66 относно проектозакона за финансите 1999 г. (49) се твърди, че „закон No 98-546 [...] даде възможност да се създаде нов данъчен механизъм за стимулиране на инвестирането в морския сектор“. Тук се посочва също, че създаденият с член 39 CA от ОКД привилегирован режим за финансиране посредством лизинг, макар и да не се прилага единствено за кораби, в действителност е създаден главно за тях.

| (117) | С оглед на всички предходни коментари Комисията е на мнение, че член 39 CA от ОКД има избирателен характер, що се отнася до това, че той облагоприятства определени икономически субекти, упражняващи дейността си в транспортния и финансовия сектор. Тъй като този режим не се прилага към всички икономически субекти, той не би могъл да се разглежда като обща мярка на данъчната политика. |
| --- | --- |

(117)

С оглед на всички предходни коментари Комисията е на мнение, че член 39 CA от ОКД има избирателен характер, що се отнася до това, че той облагоприятства определени икономически субекти, упражняващи дейността си в транспортния и финансовия сектор. Тъй като този режим не се прилага към всички икономически субекти, той не би могъл да се разглежда като обща мярка на данъчната политика.

| (118) | Тази оценка не би могла да се оспори чрез аргументите, на които се позовават френските власти. |
| --- | --- |

(118)

Тази оценка не би могла да се оспори чрез аргументите, на които се позовават френските власти.

| (119) | Така на първо място аргументът на френските власти, основаващ се на големия брой сектори, които могат да бъдат обхванати от оспорваната данъчна мярка, няма основание. Всъщност, като се остави настрана фактът, че само определени машини и съоръжения се ползват от оспорвания данъчен режим, не може да се счита, че твърде ограниченият брой молби за одобрение за финансиране на имущество от други сектори, различни от транспортния (50), е в състояние да оспори спецификата на разглеждания режим. Във връзка с това бе преценено, че обстоятелството, че броят на предприятията, които могат да претендират за ползване на една мярка, е значителен или че тези предприятия принадлежат към различни сектори на дейност, не е достатъчно, за да оспори избирателния му характер (51). |
| --- | --- |

(119)

Така на първо място аргументът на френските власти, основаващ се на големия брой сектори, които могат да бъдат обхванати от оспорваната данъчна мярка, няма основание. Всъщност, като се остави настрана фактът, че само определени машини и съоръжения се ползват от оспорвания данъчен режим, не може да се счита, че твърде ограниченият брой молби за одобрение за финансиране на имущество от други сектори, различни от транспортния (50), е в състояние да оспори спецификата на разглеждания режим. Във връзка с това бе преценено, че обстоятелството, че броят на предприятията, които могат да претендират за ползване на една мярка, е значителен или че тези предприятия принадлежат към различни сектори на дейност, не е достатъчно, за да оспори избирателния му характер (51).

| (120) | На второ място, в противовес на приведените от френските власти доводи, аргументът, че в другите държави-членки съществуват еквивалентни данъчни мерки, е лишен от правна релевантност, за да може да оправдае съществуването на режима по член 39 CA от ОКД. В действителност, един сравнителен преглед на данъчните правила, които се прилагат във всички държави-членки, дори само в някои от тях, би опорочил смисъла на разпоредбите за контрол на държавните помощи. При отсъствие, на общностно равнище, на хармонизация на данъчните разпоредби на държавите-членки, такъв преглед би означавал да се сравняват фактически и правни положения, които произтичат от законови или от нормативни различия между държавите-членки (52). Освен това бе преценено, че обстоятелството, че дадена държава-членка се стреми да съпостави, чрез едностранни мерки, условията на конкуренция, които съществуват в определен икономически сектор, с тези, които преобладават в други държави-членки, не може да лиши тези мерки от характера им на помощи (53). По аналогичен начин, обстоятелството, че конкурентите от други държави-членки се ползват със сравними данъчни мерки, били те и неправомерни, не се отразява на определянето на оспорвания режим като помощ (54). |
| --- | --- |

(120)

На второ място, в противовес на приведените от френските власти доводи, аргументът, че в другите държави-членки съществуват еквивалентни данъчни мерки, е лишен от правна релевантност, за да може да оправдае съществуването на режима по член 39 CA от ОКД. В действителност, един сравнителен преглед на данъчните правила, които се прилагат във всички държави-членки, дори само в някои от тях, би опорочил смисъла на разпоредбите за контрол на държавните помощи. При отсъствие, на общностно равнище, на хармонизация на данъчните разпоредби на държавите-членки, такъв преглед би означавал да се сравняват фактически и правни положения, които произтичат от законови или от нормативни различия между държавите-членки (52). Освен това бе преценено, че обстоятелството, че дадена държава-членка се стреми да съпостави, чрез едностранни мерки, условията на конкуренция, които съществуват в определен икономически сектор, с тези, които преобладават в други държави-членки, не може да лиши тези мерки от характера им на помощи (53). По аналогичен начин, обстоятелството, че конкурентите от други държави-членки се ползват със сравними данъчни мерки, били те и неправомерни, не се отразява на определянето на оспорвания режим като помощ (54).

| (121) | На трето място Франция и заинтересованите страни твърдят, че неизбирателният характер на оспорвания режим се установява от отсъствието на право на субективна преценка, с което биха разполагали френските власти за предоставяне на разглежданото одобрение. |
| --- | --- |

(121)

На трето място Франция и заинтересованите страни твърдят, че неизбирателният характер на оспорвания режим се установява от отсъствието на право на субективна преценка, с което биха разполагали френските власти за предоставяне на разглежданото одобрение.

| (122) | Комисията припомня, че според юриспруденцията, дори действия, които на пръв поглед се прилагат към по-голямата част от предприятията, могат да представляват определена избирателност и, поради това, да се считат за мерки, предназначени да облагоприятстват определени предприятия или производството на определени стоки. Такъв е по-специално случаят, когато администрацията, която е призована да прилага общото правило, разполага с определено право на субективна преценка относно прилагането на акта (55). |
| --- | --- |

(122)

Комисията припомня, че според юриспруденцията, дори действия, които на пръв поглед се прилагат към по-голямата част от предприятията, могат да представляват определена избирателност и, поради това, да се считат за мерки, предназначени да облагоприятстват определени предприятия или производството на определени стоки. Такъв е по-специално случаят, когато администрацията, която е призована да прилага общото правило, разполага с определено право на субективна преценка относно прилагането на акта (55).

| (123) | В дадения случай, е уместно веднага да се припомни, че тъй като оспорваната данъчна разпоредба може да облагодетелства единствено ползвателите на определено имущество и членовете на ИГ, които го финансират, и чрез това, че де факто се облагодетелстват главно само транспортния и финансовия сектори, условието за специфичност е вече изпълнено. Всъщност, други проекти за финансиране на имущество в сектори, различни от транспортния и/или чийто амортизационен период е по-кратък от 8 години, биха могли да представят гаранции, с които да се изключи всяко желание за финансова оптимизация. От този момент, предвид ограниченото поле на приложение на този данъчен механизъм, установяването на избирателния характер на спорната мярка не налага установяване на факта, че компетентните национални власти разполагат с право на субективна преценка в прилагането на посочената мярка (56). |
| --- | --- |

(123)

В дадения случай, е уместно веднага да се припомни, че тъй като оспорваната данъчна разпоредба може да облагодетелства единствено ползвателите на определено имущество и членовете на ИГ, които го финансират, и чрез това, че де факто се облагодетелстват главно само транспортния и финансовия сектори, условието за специфичност е вече изпълнено. Всъщност, други проекти за финансиране на имущество в сектори, различни от транспортния и/или чийто амортизационен период е по-кратък от 8 години, биха могли да представят гаранции, с които да се изключи всяко желание за финансова оптимизация. От този момент, предвид ограниченото поле на приложение на този данъчен механизъм, установяването на избирателния характер на спорната мярка не налага установяване на факта, че компетентните национални власти разполагат с право на субективна преценка в прилагането на посочената мярка (56).

| (124) | Във всеки случай, когато френските власти бяха запитани за обхвата на проверката, която трябва да извършат относно условието, произтичащо от това, че оспорваното инвестиране представлява, от гледна точка на общия интерес и особено по отношение на заетостта, значим икономически и обществен интерес (57), те посочиха, че този интерес се оценява посредством 6 критерия, сред които този за „последиците от инвестицията върху икономическата среда в зоната, в която тя ще се усвои и в която ползвателят упражнява своята дейност“. Комисията обаче счита, че изпълнението на това условие непременно запазва за френските власти поле за субективна преценка. |
| --- | --- |

(124)

Във всеки случай, когато френските власти бяха запитани за обхвата на проверката, която трябва да извършат относно условието, произтичащо от това, че оспорваното инвестиране представлява, от гледна точка на общия интерес и особено по отношение на заетостта, значим икономически и обществен интерес (57), те посочиха, че този интерес се оценява посредством 6 критерия, сред които този за „последиците от инвестицията върху икономическата среда в зоната, в която тя ще се усвои и в която ползвателят упражнява своята дейност“. Комисията обаче счита, че изпълнението на това условие непременно запазва за френските власти поле за субективна преценка.

| (125) | Впрочем, въпреки законосъобразния характер на такава цел, е уместно да се отбележи отсъствието на връзка между условието за съществуване на икономически интерес от инвестицията и крайната цел, към която се стреми законодателят като налага изискването за предварително одобрение от министъра, преди реализирането на инвестицията. Всъщност, условията за предоставяне на одобрение трябва да позволяват да се установи, че когато едно ИГ прибягва до този начин на финансиране, това не е с цел финансова оптимизация. При все това, условието, свързано с икономическия интерес от инвестицията, не може да възпрепятства подобна оптимизация. Такива финансови операции, независимо от амортизационния период на разглежданото имущество, биха могли да нямат за цел финансова оптимизация, но да не представляват значим икономически и обществен интерес, главно в областта на заетостта. |
| --- | --- |

(125)

Впрочем, въпреки законосъобразния характер на такава цел, е уместно да се отбележи отсъствието на връзка между условието за съществуване на икономически интерес от инвестицията и крайната цел, към която се стреми законодателят като налага изискването за предварително одобрение от министъра, преди реализирането на инвестицията. Всъщност, условията за предоставяне на одобрение трябва да позволяват да се установи, че когато едно ИГ прибягва до този начин на финансиране, това не е с цел финансова оптимизация. При все това, условието, свързано с икономическия интерес от инвестицията, не може да възпрепятства подобна оптимизация. Такива финансови операции, независимо от амортизационния период на разглежданото имущество, биха могли да нямат за цел финансова оптимизация, но да не представляват значим икономически и обществен интерес, главно в областта на заетостта.

| (126) | В този контекст е уместно отново да се посочи доклад No 413 (58) на Сената, от който се вижда, че условието, свързано със съществуване на значим икономически и обществен интерес, е „средство да се облагоприятстват стоки, произведени на национална територия, или финансиране, реализирано в интерес на определен френски ползвател“. По-общо, в същия този доклад е посочено също, че процедурата за одобрение оставя твърде голямо поле за оценка на администрацията. |
| --- | --- |

(126)

В този контекст е уместно отново да се посочи доклад No 413 (58) на Сената, от който се вижда, че условието, свързано със съществуване на значим икономически и обществен интерес, е „средство да се облагоприятстват стоки, произведени на национална територия, или финансиране, реализирано в интерес на определен френски ползвател“. По-общо, в същия този доклад е посочено също, че процедурата за одобрение оставя твърде голямо поле за оценка на администрацията.

| (127) | Според Комисията, несъответствието на условието за икономически интерес от инвестицията с оглед на поставената цел следователно подсилва полето за оценка, с което разполагат френските власти при прилагането му. |
| --- | --- |

(127)

Според Комисията, несъответствието на условието за икономически интерес от инвестицията с оглед на поставената цел следователно подсилва полето за оценка, с което разполагат френските власти при прилагането му.

| (128) | Що се отнася отново до полето за оценка, с което разполагат френските власти, за да предоставят одобрение, трябва да се констатира, че решението на Конституционния съвет от 30 декември 1987 г. (59), на което се позовават френските власти и някои заинтересовани страни, не е правно релевантно в настоящия контекст. В това дело се е оспорвал данъчен механизъм, който предвижда възможността едно новосъздадено след сливане на две дружества юридическо лице да вземе обратно за ограничен период от време, изцяло или частично, дефицита на слелите се дружества и който позволява, с одобрение на финансовия министър и в рамките на това одобрение, при частичен апорт на активи в едно дружество от групата пренасяне на дефицита от преди сливането, който все още не е приспаднат, върху бъдещите печалби. Конституционният съвет бе призован да се произнесе върху съответствието на тази процедура за одобрение с член 34 от Конституцията, който дава право на законодателя да определи полето на приложение на дадено данъчно облекчение. В този контекст той прецени, че оспорваната разпоредба не позволява на законодателя да делегира финансовата си власт на министъра, и че последният притежава само правото да се увери в спазването на определените от закона условия, в съответствие с целта на законодателя, която е възпрепятстване на неплащането на данъци. В това решение Конституционният съвет бе призован да се произнесе относно спазването на съответните компетенции от законодателната и регламентиращата власти в областта на данъчното облагане, но не и за съществуването, в параграфа за министъра, на право на оценка при приемането на индивидуални мерки, които са необходими за прилагането на закона. |
| --- | --- |

(128)

Що се отнася отново до полето за оценка, с което разполагат френските власти, за да предоставят одобрение, трябва да се констатира, че решението на Конституционния съвет от 30 декември 1987 г. (59), на което се позовават френските власти и някои заинтересовани страни, не е правно релевантно в настоящия контекст. В това дело се е оспорвал данъчен механизъм, който предвижда възможността едно новосъздадено след сливане на две дружества юридическо лице да вземе обратно за ограничен период от време, изцяло или частично, дефицита на слелите се дружества и който позволява, с одобрение на финансовия министър и в рамките на това одобрение, при частичен апорт на активи в едно дружество от групата пренасяне на дефицита от преди сливането, който все още не е приспаднат, върху бъдещите печалби. Конституционният съвет бе призован да се произнесе върху съответствието на тази процедура за одобрение с член 34 от Конституцията, който дава право на законодателя да определи полето на приложение на дадено данъчно облекчение. В този контекст той прецени, че оспорваната разпоредба не позволява на законодателя да делегира финансовата си власт на министъра, и че последният притежава само правото да се увери в спазването на определените от закона условия, в съответствие с целта на законодателя, която е възпрепятстване на неплащането на данъци. В това решение Конституционният съвет бе призован да се произнесе относно спазването на съответните компетенции от законодателната и регламентиращата власти в областта на данъчното облагане, но не и за съществуването, в параграфа за министъра, на право на оценка при приемането на индивидуални мерки, които са необходими за прилагането на закона.

| (129) | Във всеки случай, Комисията счита, че условията на член 87, параграф 1 от Договора не биха могли да се оспорват от юриспруденцията на националните правораздавателни органи. |
| --- | --- |

(129)

Във всеки случай, Комисията счита, че условията на член 87, параграф 1 от Договора не биха могли да се оспорват от юриспруденцията на националните правораздавателни органи.

| (130) | На четвърто място, относно аргумента, според който националните власти не разполагат с неограничена власт, тъй като тяхното решение би могло да се обжалва пред националните правораздавателни органи, за да се оспорят мотивите, с които се обосновава отказа на одобрение, е уместно да се припомни, че за да се отхвърли квалификацията – обща мярка, не е необходимо да се проверява дали данъчната администрация извършва произволни действия. Достатъчно е всъщност да се констатира, че посочената администрация разполага с право за субективна преценка, което ѝ позволява да нюансира условията за предоставяне на въпросното данъчно облекчение в зависимост от характеристиките на инвестиционните проекти, които тя оценява (60). Освен това бе преценено, че отсрочването на дълговете, предоставено в рамките на една съдебна процедура, и в съответствие с приложимото национално право, има избирателен характер, тъй като то не произтича автоматично от прилагането на закона, а от субективния избор на въпросните обществени органи. Съдията на Общността припомни в този контекст, че член 87, параграф 1 от Договора не разграничава държавните действия според причините или целите им, а ги определя в зависимост от техните последици. (61). Още повече, в дадения случай обстоятелството, че решенията за отказ на одобрение могат да се обжалват пред национален правораздавателен орган, не би могло да оспори съществуването на поле за оценка от националните власти, в рамките на прилагане на условията за предоставяне на одобрение от министъра. |
| --- | --- |

(130)

На четвърто място, относно аргумента, според който националните власти не разполагат с неограничена власт, тъй като тяхното решение би могло да се обжалва пред националните правораздавателни органи, за да се оспорят мотивите, с които се обосновава отказа на одобрение, е уместно да се припомни, че за да се отхвърли квалификацията – обща мярка, не е необходимо да се проверява дали данъчната администрация извършва произволни действия. Достатъчно е всъщност да се констатира, че посочената администрация разполага с право за субективна преценка, което ѝ позволява да нюансира условията за предоставяне на въпросното данъчно облекчение в зависимост от характеристиките на инвестиционните проекти, които тя оценява (60). Освен това бе преценено, че отсрочването на дълговете, предоставено в рамките на една съдебна процедура, и в съответствие с приложимото национално право, има избирателен характер, тъй като то не произтича автоматично от прилагането на закона, а от субективния избор на въпросните обществени органи. Съдията на Общността припомни в този контекст, че член 87, параграф 1 от Договора не разграничава държавните действия според причините или целите им, а ги определя в зависимост от техните последици. (61). Още повече, в дадения случай обстоятелството, че решенията за отказ на одобрение могат да се обжалват пред национален правораздавателен орган, не би могло да оспори съществуването на поле за оценка от националните власти, в рамките на прилагане на условията за предоставяне на одобрение от министъра.

| (131) | На последно място, Комисията счита че доводът на френските власти, основаващ се на липсата на разграничение, основано на националността на членовете на ИГ и на ползвателите, не би могъл да оспори избирателния характер на режима по член 39 CA от ОКД (62), доколкото докладът на Сената No 413 (63) посочва, че условието за съществуване на значим икономически и обществен интерес от инвестицията е „средство да се облагоприятстват стоки, произведени на национална територия, или финансиране, реализирано в интерес на френските ползватели“. |
| --- | --- |

(131)

На последно място, Комисията счита че доводът на френските власти, основаващ се на липсата на разграничение, основано на националността на членовете на ИГ и на ползвателите, не би могъл да оспори избирателния характер на режима по член 39 CA от ОКД (62), доколкото докладът на Сената No 413 (63) посочва, че условието за съществуване на значим икономически и обществен интерес от инвестицията е „средство да се облагоприятстват стоки, произведени на национална територия, или финансиране, реализирано в интерес на френските ползватели“.

| (132) | Предвид предходното, Комисията счита, че режимът по член 39 CA от ОКД има избирателен характер. |
| --- | --- |

(132)

Предвид предходното, Комисията счита, че режимът по член 39 CA от ОКД има избирателен характер.

| (133) | Френските власти подчертават, че съчетаването на разпоредби на членове 39 C, алинея втора и 39 CA от ОКД представлява средство за предварителен контрол, с което разполага данъчната администрация, с цел борба с неплащането на данъци, което произтича от неправомерното използване на операции за финансиране на движимо имущество от прозрачни във финансово отношение структури като ИГ. Те считат, че по този начин режимът по член 39 CA от ОКД се, обосновава от характера и структурата на френската данъчна система. Във връзка с това те уточняват, че режимът по член 39 CA от ОКД се „основава на обективни и хоризонтални критерии за борба с неплащането на данъци“. |
| --- | --- |

(133)

Френските власти подчертават, че съчетаването на разпоредби на членове 39 C, алинея втора и 39 CA от ОКД представлява средство за предварителен контрол, с което разполага данъчната администрация, с цел борба с неплащането на данъци, което произтича от неправомерното използване на операции за финансиране на движимо имущество от прозрачни във финансово отношение структури като ИГ. Те считат, че по този начин режимът по член 39 CA от ОКД се, обосновава от характера и структурата на френската данъчна система. Във връзка с това те уточняват, че режимът по член 39 CA от ОКД се „основава на обективни и хоризонтални критерии за борба с неплащането на данъци“.

| (134) | Наистина, понятието държавна помощ не визира държавните мерки, с които се въвежда разграничаване на предприятията, когато това разграничаване произтича от характера и структурата на системата за облагане, в която те се вписват. Тази обосновка, основана на характера или структурата на данъчната система, препраща към съответствието на една специфична данъчна мярка с вътрешната логика на данъчната система изобщо. Данъчните разграничения обаче не могат да бъдат просто налагани от общите крайни цели и от целите, към които държавата се стреми, като приема въпросните мерки (64). |
| --- | --- |

(134)

Наистина, понятието държавна помощ не визира държавните мерки, с които се въвежда разграничаване на предприятията, когато това разграничаване произтича от характера и структурата на системата за облагане, в която те се вписват. Тази обосновка, основана на характера или структурата на данъчната система, препраща към съответствието на една специфична данъчна мярка с вътрешната логика на данъчната система изобщо. Данъчните разграничения обаче не могат да бъдат просто налагани от общите крайни цели и от целите, към които държавата се стреми, като приема въпросните мерки (64).

| (135) | В дадения случай Комисията счита, че член 39 С, алинея втора от ОКД, като ограничава размера на приспаданата амортизация, действително цели борба с неправомерното използване на прозрачни във фискално отношение структури за реализиране на данъчни икономии в рамките на операции по финансиране на имущество, отдадено под наем или предоставено на разположение. Тази цел се явява като необходима и рационална, за да се гарантира ефикасността на данъчната система за амортизация на наемано или предоставяно на разположение имущество и, следователно, трябва да се счита за присъща на посочената система (65). |
| --- | --- |

(135)

В дадения случай Комисията счита, че член 39 С, алинея втора от ОКД, като ограничава размера на приспаданата амортизация, действително цели борба с неправомерното използване на прозрачни във фискално отношение структури за реализиране на данъчни икономии в рамките на операции по финансиране на имущество, отдадено под наем или предоставено на разположение. Тази цел се явява като необходима и рационална, за да се гарантира ефикасността на данъчната система за амортизация на наемано или предоставяно на разположение имущество и, следователно, трябва да се счита за присъща на посочената система (65).

| (136) | Създаденият от член 39 CA от ОКД режим, обаче, не би могъл да се обоснове от характера и структурата на френската система за амортизизация на отдадено под наем или предоставено на разположение имущество. Всъщност, въпреки че дерогациите от принципния таван на амортизация, предвиден в член 39 C, алинея втора от ОКД, са приемливи, тези дерогации би трябвало да се основават единствено на условия, чието изпълнение може да препятства прибягването до финансиране на посоченото имущество от прозрачни във фискално отношение структури като ИГ с цел финансова оптимизация. |
| --- | --- |

(136)

Създаденият от член 39 CA от ОКД режим, обаче, не би могъл да се обоснове от характера и структурата на френската система за амортизизация на отдадено под наем или предоставено на разположение имущество. Всъщност, въпреки че дерогациите от принципния таван на амортизация, предвиден в член 39 C, алинея втора от ОКД, са приемливи, тези дерогации би трябвало да се основават единствено на условия, чието изпълнение може да препятства прибягването до финансиране на посоченото имущество от прозрачни във фискално отношение структури като ИГ с цел финансова оптимизация.

| (137) | Освен това ограничаването на полето на приложение на оспорваната дерогация до финансиране на имущество, което се амортизира за период най-малко от осем години, не би могло да се оправдае, само по себе си или в съчетание с останалите условия за предоставяне на одобрение, с оглед на целта, която френските власти си поставят. Впрочем, в рамките на настоящата административна процедура, те изобщо не обясниха защо са избрали, с оглед на поставената цел за борба с неплащането на данъци, да ограничат тази дерогация до имущество с такъв амортизационен период. |
| --- | --- |

(137)

Освен това ограничаването на полето на приложение на оспорваната дерогация до финансиране на имущество, което се амортизира за период най-малко от осем години, не би могло да се оправдае, само по себе си или в съчетание с останалите условия за предоставяне на одобрение, с оглед на целта, която френските власти си поставят. Впрочем, в рамките на настоящата административна процедура, те изобщо не обясниха защо са избрали, с оглед на поставената цел за борба с неплащането на данъци, да ограничат тази дерогация до имущество с такъв амортизационен период.

| (138) | От друга страна, както бе установено преди това, сред условията за предоставяне на одобрение от министъра, условието, което се основава на съществуване на икономически и обществен интерес от операцията по финансиране, и по-специално в областтта на заетостта, оставя на френските власти поле за оценка. Това условие, впрочем, няма връзка с поставената от Франция цел за борба с неплащането на данъци. Във всеки случай, една такава обществена цел не може, сама по себе си, да изключи оспорвания режим от определението – помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, тъй като този член не разграничава действията на държавата според причините или целите, а ги дефинира в зависимост от техните последици (66). Преди това бе преценено, че член 87, параграф 1 от Договора би бил лишен от полезно действие, ако поради мотиви за създаване или запазване на работни места, определени специфични мерки не се включват в квалификацията държавни помощи, тъй като по-голямата част от мерките са се предоставяли с цел създаване или запазване на работни места (67). |
| --- | --- |

(138)

От друга страна, както бе установено преди това, сред условията за предоставяне на одобрение от министъра, условието, което се основава на съществуване на икономически и обществен интерес от операцията по финансиране, и по-специално в областтта на заетостта, оставя на френските власти поле за оценка. Това условие, впрочем, няма връзка с поставената от Франция цел за борба с неплащането на данъци. Във всеки случай, една такава обществена цел не може, сама по себе си, да изключи оспорвания режим от определението – помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, тъй като този член не разграничава действията на държавата според причините или целите, а ги дефинира в зависимост от техните последици (66). Преди това бе преценено, че член 87, параграф 1 от Договора би бил лишен от полезно действие, ако поради мотиви за създаване или запазване на работни места, определени специфични мерки не се включват в квалификацията държавни помощи, тъй като по-голямата част от мерките са се предоставяли с цел създаване или запазване на работни места (67).

| (139) | В този контекст френските власти подчертават също, че данъчният режим по член 39 CA на ОКС е позволил обновяването и оздравяването на морския флот. По същия начин „Air France“ посочва, че режимът благоприятства за обновяването на флотата, налагащо се от изменението на нормите за околната среда. При все това, освен факта, че такива доводи затвърждават оценката на Комисията за избирателния характер на посочения режим, не би могло да се счита че при осъществяването на цели от икономическата или промишлената политика, една мярка, която има избирателен характер, може да се изключи от прилагането на член 87, параграф 1, от Договора (68). В сходен контекст бе преценено, че режим, който предвижда намаляване на лихвите по кредити, предоставени за закупуване или наемане, с опция за покупка, на превозни средства за физически лица, за малки и средни предприятия, за публични териториални единици или за фирми, осигуряващи обществени услуги на местно ниво, е помощ и не може да се оправдае с обстоятелството, че тази мярка е целяла, с грижа за опазване на околната среда и безопасността по пътищата, да даде възможност за обновяване на парка на превозните средства за промишлеността в Испания (69). |
| --- | --- |

(139)

В този контекст френските власти подчертават също, че данъчният режим по член 39 CA на ОКС е позволил обновяването и оздравяването на морския флот. По същия начин „Air France“ посочва, че режимът благоприятства за обновяването на флотата, налагащо се от изменението на нормите за околната среда. При все това, освен факта, че такива доводи затвърждават оценката на Комисията за избирателния характер на посочения режим, не би могло да се счита че при осъществяването на цели от икономическата или промишлената политика, една мярка, която има избирателен характер, може да се изключи от прилагането на член 87, параграф 1, от Договора (68). В сходен контекст бе преценено, че режим, който предвижда намаляване на лихвите по кредити, предоставени за закупуване или наемане, с опция за покупка, на превозни средства за физически лица, за малки и средни предприятия, за публични териториални единици или за фирми, осигуряващи обществени услуги на местно ниво, е помощ и не може да се оправдае с обстоятелството, че тази мярка е целяла, с грижа за опазване на околната среда и безопасността по пътищата, да даде възможност за обновяване на парка на превозните средства за промишлеността в Испания (69).

| (140) | Всички мотиви за общ интерес, с които оспорваният режим си поставя за предмет или за последица да допринесе за заетостта, за обновяването или укрепването на съответните кораби или самолети, колкото и правомерни да са те, не се оправдават от характера и структурата на оспорваната данъчна система и дори се обезсилват по отношение на определението – държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(140)

Всички мотиви за общ интерес, с които оспорваният режим си поставя за предмет или за последица да допринесе за заетостта, за обновяването или укрепването на съответните кораби или самолети, колкото и правомерни да са те, не се оправдават от характера и структурата на оспорваната данъчна система и дори се обезсилват по отношение на определението – държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1 от Договора.

| (141) | Комисията счита също, че за прилагането на член 87, параграф 1 от Договора, няма разлика дали режимът по член 39 СА от ОКД е по-неблагоприятен за тези бенефициери отколкото режимът за дяловете от корабна съсобственост, тъй като в дадения случай оспорваният режим трябва да се оцени от Комисията в момента на прилагането му (70). |
| --- | --- |

(141)

Комисията счита също, че за прилагането на член 87, параграф 1 от Договора, няма разлика дали режимът по член 39 СА от ОКД е по-неблагоприятен за тези бенефициери отколкото режимът за дяловете от корабна съсобственост, тъй като в дадения случай оспорваният режим трябва да се оцени от Комисията в момента на прилагането му (70).

| (142) | От предходното става ясно, че Комисията счита, че режимът по член 39 СА от ОКД не се оправдава от характера и структурата на разглежданата данъчна система и следователно неговият избирателен характер не би могъл да се оспорва. |
| --- | --- |

(142)

От предходното става ясно, че Комисията счита, че режимът по член 39 СА от ОКД не се оправдава от характера и структурата на разглежданата данъчна система и следователно неговият избирателен характер не би могъл да се оспорва.

| (143) | Както бе констатирано преди това, бенефициерите на данъчния режим по член 39 СА от ОКД са, от една страна, икономическите субекти от транспортния и промишлен сектор и, от друга, членовете на ИГ, които финансират имущество от тези сектори и са, основно, финансови институции. Всички тези субекти упражняват дейност на общностните пазари в горепосочените сектори. |
| --- | --- |

(143)

Както бе констатирано преди това, бенефициерите на данъчния режим по член 39 СА от ОКД са, от една страна, икономическите субекти от транспортния и промишлен сектор и, от друга, членовете на ИГ, които финансират имущество от тези сектори и са, основно, финансови институции. Всички тези субекти упражняват дейност на общностните пазари в горепосочените сектори.

| (144) | В този контекст е уместно да се припомни, че помощите, които целят да освободят едно предприятие от обичайните за текущото управление или за неговата нормална дейност разходи, нарушават, по принцип, условията на конкуренция (71). Бе преценено, че всяко предоставяне на помощи на определено предприятие, което упражнява дейността си на пазара на Общността може да предизвика нарушаване на конкуренцията и да засегне търговията между държавите-членки (72). |
| --- | --- |

(144)

В този контекст е уместно да се припомни, че помощите, които целят да освободят едно предприятие от обичайните за текущото управление или за неговата нормална дейност разходи, нарушават, по принцип, условията на конкуренция (71). Бе преценено, че всяко предоставяне на помощи на определено предприятие, което упражнява дейността си на пазара на Общността може да предизвика нарушаване на конкуренцията и да засегне търговията между държавите-членки (72).

| (145) | В дадения случай обаче, като отчита естеството и международните размери на разглежданите сектори, Комисията счита, че оспорваната помощ укрепва позицията на операторите от тези сектори, които участват в националната търговия и в търговията в Общността. |
| --- | --- |

(145)

В дадения случай обаче, като отчита естеството и международните размери на разглежданите сектори, Комисията счита, че оспорваната помощ укрепва позицията на операторите от тези сектори, които участват в националната търговия и в търговията в Общността.

| (146) | И така, бенефициерите на оспорвания режим се оказват в привилегировано положение, както спрямо националните си конкуренти (73) така и спрямо конкурентите от други държави-членки, които не могат да се ползват от този режим поради мотива, че те не финансират или не използват допустимо по този режим имущество или че не подлежат на данъчно облагане във Франция. |
| --- | --- |

(146)

И така, бенефициерите на оспорвания режим се оказват в привилегировано положение, както спрямо националните си конкуренти (73) така и спрямо конкурентите от други държави-членки, които не могат да се ползват от този режим поради мотива, че те не финансират или не използват допустимо по този режим имущество или че не подлежат на данъчно облагане във Франция.

| (147) | Относно последната точка, ако погледнато формално е вярно, че няма правна пречка пред икономическите субекти от други държави-членки, освен Франция, да финансират или да ползват посоченото в член 39 CA от ОКД имущество, не може да се отрече, че на практика оспорваният режим благоприятства операторите, които са данъчно задължени във Франция. В това отношение е уместно да се констатира, че всички заинтересовани страни – бенефициери на оспорвания режим, които представиха коментарите си в рамките на официалната процедура по разследване, са дружества по френското право. Трябва да се припомни също, че що се отнася до сектора, в който основно се прилага оспорваният данъчен механизъм, и по-специално морския транспорт, френските власти сами подчертават, че с приемането на този механизъм се е целяло прекратяване на стагнацията в броя на регистрираните във Франция кораби и намаляването на данъчните разходи. Накрая, е уместно да се припомни в настоящия контекст, че в Доклад No 143 (74) на Сената е посочено, че този режим е „средство за облагоприятстване на стоки, произведени на национална територия или финансиране в интерес на определен френски ползвател“. |
| --- | --- |

(147)

Относно последната точка, ако погледнато формално е вярно, че няма правна пречка пред икономическите субекти от други държави-членки, освен Франция, да финансират или да ползват посоченото в член 39 CA от ОКД имущество, не може да се отрече, че на практика оспорваният режим благоприятства операторите, които са данъчно задължени във Франция. В това отношение е уместно да се констатира, че всички заинтересовани страни – бенефициери на оспорвания режим, които представиха коментарите си в рамките на официалната процедура по разследване, са дружества по френското право. Трябва да се припомни също, че що се отнася до сектора, в който основно се прилага оспорваният данъчен механизъм, и по-специално морския транспорт, френските власти сами подчертават, че с приемането на този механизъм се е целяло прекратяване на стагнацията в броя на регистрираните във Франция кораби и намаляването на данъчните разходи. Накрая, е уместно да се припомни в настоящия контекст, че в Доклад No 143 (74) на Сената е посочено, че този режим е „средство за облагоприятстване на стоки, произведени на национална територия или финансиране в интерес на определен френски ползвател“.

| (148) | Следователно, без да е нужно да се пристъпва към икономически анализ на действителното положение на засегнатите пазари (75) и като се отчита фактът, че установеният данъчен режим във Франция укрепва позицията на икономическите субекти, които са по-облагодетелствени спрямо други конкурентни субекти, Комисията счита, че този режим засяга търговията между държавите-членки и нарушава конкуренцията между тези субекти. |
| --- | --- |

(148)

Следователно, без да е нужно да се пристъпва към икономически анализ на действителното положение на засегнатите пазари (75) и като се отчита фактът, че установеният данъчен режим във Франция укрепва позицията на икономическите субекти, които са по-облагодетелствени спрямо други конкурентни субекти, Комисията счита, че този режим засяга търговията между държавите-членки и нарушава конкуренцията между тези субекти.

| (149) | Предвид всички предходни коментари Комисията счита, че режимът на член 39 СА от ОКД представлява помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(149)

Предвид всички предходни коментари Комисията счита, че режимът на член 39 СА от ОКД представлява помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора.

2.   Количество и разпределяне на помощта между бенефициерите

| (150) | Както бе констатирано, данъчните облекчения, които произтичат от прилагането на член 39 СА от ОКД, са липса на таван за амортизациите, които се приспадат, увеличаване с един пункт на амортизационния коефициент и евентуално освобождаване от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имущество. |
| --- | --- |

(150)

Както бе констатирано, данъчните облекчения, които произтичат от прилагането на член 39 СА от ОКД, са липса на таван за амортизациите, които се приспадат, увеличаване с един пункт на амортизационния коефициент и евентуално освобождаване от плащане на данък за доходите от прехвърляне на имущество.

| (151) | Размерът на помощта за всяка лизингова операция съответства на разликата между актуализираните стойности на изплатените през целия амортизационен период данъци, като се отчита увеличеният с един пункт амортизационен коефициент и стойностите, които биха били резултат от прилагането на разпоредбите на член 39 С, алинея втора от ОКД, разлика, към която трябва да се прибави евентуалното освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество (76). Този размер се определя за всяка лизингова операция по начините, предвидени в параграфи 46 и 47 от данъчна инструкция No 120 (77) относно преотстъпване на ползвателя на част от общото облекчение. |
| --- | --- |

(151)

Размерът на помощта за всяка лизингова операция съответства на разликата между актуализираните стойности на изплатените през целия амортизационен период данъци, като се отчита увеличеният с един пункт амортизационен коефициент и стойностите, които биха били резултат от прилагането на разпоредбите на член 39 С, алинея втора от ОКД, разлика, към която трябва да се прибави евентуалното освобождаване от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество (76). Този размер се определя за всяка лизингова операция по начините, предвидени в параграфи 46 и 47 от данъчна инструкция No 120 (77) относно преотстъпване на ползвателя на част от общото облекчение.

| (152) | Що се отнася до точното разпределение на общото облекчение, получено в съответствие с член 39 CA от ОКД, членовете на ИГ – преки бенефициери – са задължени да преотстъпят най-малко 2/3 от това облекчение на ползвателя на имуществото. В рамките на всяка лизингова операция точният размер на преотстъпеното на ползвателя облекчение обаче се определя при издаване на одобрението, в съответствие с разпоредбите на член 39 СА от ОКД. |
| --- | --- |

(152)

Що се отнася до точното разпределение на общото облекчение, получено в съответствие с член 39 CA от ОКД, членовете на ИГ – преки бенефициери – са задължени да преотстъпят най-малко 2/3 от това облекчение на ползвателя на имуществото. В рамките на всяка лизингова операция точният размер на преотстъпеното на ползвателя облекчение обаче се определя при издаване на одобрението, в съответствие с разпоредбите на член 39 СА от ОКД.

3.   Определяне на режима като неправомерна помощ

| (153) | Съгласно член 88, параграф 3 от Договора Комисията следва да бъде информирана относно всякакви проекти за отпускане или изменение на помощи. Съответната държава-членка е длъжна да не привежда в изпълнение предлаганите от нея мерки, докато тази процедура не приключи с окончателно решение. |
| --- | --- |

(153)

Съгласно член 88, параграф 3 от Договора Комисията следва да бъде информирана относно всякакви проекти за отпускане или изменение на помощи. Съответната държава-членка е длъжна да не привежда в изпълнение предлаганите от нея мерки, докато тази процедура не приключи с окончателно решение.

| (154) | В дадения случай, с писмо от 17 март 1998 г. (A/32232), френските власти информираха Комисията за въвеждането на диспозитив, с който се ограничава амортизацията на отдаваното под наем имущество с цел борба с използването на този механизъм единствено за финансова оптимизация, като се предвижда и изключение от това ограничение. В това писмо френските власти посочват, че този механизъм явно не представлява държавна помощ, за каквато Комисията следва да бъде предварително информирана в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(154)

В дадения случай, с писмо от 17 март 1998 г. (A/32232), френските власти информираха Комисията за въвеждането на диспозитив, с който се ограничава амортизацията на отдаваното под наем имущество с цел борба с използването на този механизъм единствено за финансова оптимизация, като се предвижда и изключение от това ограничение. В това писмо френските власти посочват, че този механизъм явно не представлява държавна помощ, за каквато Комисията следва да бъде предварително информирана в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора.

| (155) | Комисията е на мнение, че при тези обстоятелства това писмо не би могло да бъде разглеждано като информация по смисъла на член 88, параграф 3 от Договора. Комисията отново подчертава, че въпросното писмо не спазва формалните правила, посочени в писмото на Комисията до държавите-членки SG (81) 12740 от 2 октомври 1981 г., които са в сила по време на описаните факти. Следователно Франция е действала неправомерно, като е започнала прилагането на оспорвания режим за помощ в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(155)

Комисията е на мнение, че при тези обстоятелства това писмо не би могло да бъде разглеждано като информация по смисъла на член 88, параграф 3 от Договора. Комисията отново подчертава, че въпросното писмо не спазва формалните правила, посочени в писмото на Комисията до държавите-членки SG (81) 12740 от 2 октомври 1981 г., които са в сила по време на описаните факти. Следователно Франция е действала неправомерно, като е започнала прилагането на оспорвания режим за помощ в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора.

4.   Съвместимост на режима за помощ с Общия пазар

| (156) | Тъй като оспорваният данъчен режим представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, уместно е да се разгледа неговата възможна съвместимост с оглед на дерогациите, предвидени в параграф 2 и 3 от посочения член. Във връзка с това е нужно да се припомни, че според предадената от френските власти информация, действителните бенефициери на оспорвания режим са от секторите на морския, въздушния и железопътния транспорт, както и в много малка част от промишления сектор (78). Тези бенефициери принадлежат и към финансовия сектор, тъй като членовете на ИГ са основно финансови институции. |
| --- | --- |

(156)

Тъй като оспорваният данъчен режим представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, уместно е да се разгледа неговата възможна съвместимост с оглед на дерогациите, предвидени в параграф 2 и 3 от посочения член. Във връзка с това е нужно да се припомни, че според предадената от френските власти информация, действителните бенефициери на оспорвания режим са от секторите на морския, въздушния и железопътния транспорт, както и в много малка част от промишления сектор (78). Тези бенефициери принадлежат и към финансовия сектор, тъй като членовете на ИГ са основно финансови институции.

| (157) | Що се отнася до дерогациите, предвидени в член 87, параграф 2 от Договора, за помощи от социален характер, отпускани на отделни потребители, помощи за компенсиране на вредите, причинени от природни бедствия или необикновени явления, както и до помощи, отпускани на икономиката в определени области на Федерална република Германия, достатъчно е да се отбележи, че те са лишени от всякакво основание в настоящия контекст, каквато и да е самоличността на бенефициерите на оспорвания режим. |
| --- | --- |

(157)

Що се отнася до дерогациите, предвидени в член 87, параграф 2 от Договора, за помощи от социален характер, отпускани на отделни потребители, помощи за компенсиране на вредите, причинени от природни бедствия или необикновени явления, както и до помощи, отпускани на икономиката в определени области на Федерална република Германия, достатъчно е да се отбележи, че те са лишени от всякакво основание в настоящия контекст, каквато и да е самоличността на бенефициерите на оспорвания режим.

| (158) | Относно дерогацията в член 87, параграф 3, буква б) от Договора е достатъчно да се отбележи, че оспорваният данъчен режим не представлява важен проект от общоевропейски интерес и няма за цел поправяне на някакво сериозно смущение във френската икономика. Той няма за цел и развитие на културата и съхраняване на историческото наследство по смисъла на дерогацията от член 87, параграф 3, буква г) от Договора. |
| --- | --- |

(158)

Относно дерогацията в член 87, параграф 3, буква б) от Договора е достатъчно да се отбележи, че оспорваният данъчен режим не представлява важен проект от общоевропейски интерес и няма за цел поправяне на някакво сериозно смущение във френската икономика. Той няма за цел и развитие на културата и съхраняване на историческото наследство по смисъла на дерогацията от член 87, параграф 3, буква г) от Договора.

| (159) | В това отношение, Комисията държи да подчертае, че по време на административната процедура френските власти и съответните страни не са се позовали на горепосочените дерогации. |
| --- | --- |

(159)

В това отношение, Комисията държи да подчертае, че по време на административната процедура френските власти и съответните страни не са се позовали на горепосочените дерогации.

| (160) | Разглеждането на дерогациите, предвидени в член 87, параграф 3, букви a) и в) от Договора налага анализ на всеки един от съответните сектори. |
| --- | --- |

(160)

Разглеждането на дерогациите, предвидени в член 87, параграф 3, букви a) и в) от Договора налага анализ на всеки един от съответните сектори.

| (161) | Относно дерогацията от член 87, параграф 3, буква в) от Договора, която разрешава помощи за улесняване развитието на определени икономически дейности, когато такива помощи не оказват неблагоприятно въздействие на условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, Комисията преценява, че няма основание да се счита, че помощта, която е предоставена, в съответствие с оспорвания режим, в сектора на въздушния транспорт е съвместима с Общия пазар. Всъщност, нито една от дерогациите, предвидени в стратегическите линии на Комисията относно прилагането на членове 92 и 93 от Договора, както и на член 61 от Споразумението за създаване на EИП към държавните помощи в сектора на авиацията (79), не е приложима в дадения случай. |
| --- | --- |

(161)

Относно дерогацията от член 87, параграф 3, буква в) от Договора, която разрешава помощи за улесняване развитието на определени икономически дейности, когато такива помощи не оказват неблагоприятно въздействие на условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, Комисията преценява, че няма основание да се счита, че помощта, която е предоставена, в съответствие с оспорвания режим, в сектора на въздушния транспорт е съвместима с Общия пазар. Всъщност, нито една от дерогациите, предвидени в стратегическите линии на Комисията относно прилагането на членове 92 и 93 от Договора, както и на член 61 от Споразумението за създаване на EИП към държавните помощи в сектора на авиацията (79), не е приложима в дадения случай.

| (162) | Трябва да се отбележи обаче, че Комисията разрешава по изключение определена помощ за функционирането на въздушния транспорт:






  a) | на базата на стратегическите линии от 1998 г., за държавни помощи за регионални цели, изменени през 2000 г. (80), за въздушни линии, които оперират от територията на крайно отдалечени региони, с цел да се компенсират повишените разходи вследствие резултат на постоянните затруднения на тези региони, които са посочени в член 299, параграф 2 от Договора. |
| --- | --- | --- |

(162)

Трябва да се отбележи обаче, че Комисията разрешава по изключение определена помощ за функционирането на въздушния транспорт:

a)

на базата на стратегическите линии от 1998 г., за държавни помощи за регионални цели, изменени през 2000 г. (80), за въздушни линии, които оперират от територията на крайно отдалечени региони, с цел да се компенсират повишените разходи вследствие резултат на постоянните затруднения на тези региони, които са посочени в член 299, параграф 2 от Договора.

| б) | на базата на стратегическите линии на Общността относно финансирането на летища, както и за държавните помощи при започване на дейност, отпускани на въздухоплавателни компании, опериращи от регионални летища (81), на нови въздушни линии, опериращи от регионални летища, чийто годишен трафик е по-малко от 5 милиона пътници, в размер до 30 % от разходите, които са стриктно свързани с тяхната дейност през първите три години (40 % от посочените разходи за първите три години са за регионални летища, разположени в регион със затруднения по смисъла на стратегическите линии). |
| --- | --- |

б)

на базата на стратегическите линии на Общността относно финансирането на летища, както и за държавните помощи при започване на дейност, отпускани на въздухоплавателни компании, опериращи от регионални летища (81), на нови въздушни линии, опериращи от регионални летища, чийто годишен трафик е по-малко от 5 милиона пътници, в размер до 30 % от разходите, които са стриктно свързани с тяхната дейност през първите три години (40 % от посочените разходи за първите три години са за регионални летища, разположени в регион със затруднения по смисъла на стратегическите линии).

| (163) | Като отчита предходното, Комисията приема, че при изчисляване на помощите, които трябва да се възстановят, Франция не включва размера на съпътстващите помощи:






  a) | за самолети трайно причислени към въздушни линии, които оперират от крайно отдалечен регион, освен ако не докаже че поддръжката на тези самолети наистина се е извършвала в този регион и че помощите са по-ниски от констатираните завишени разходи, |
| --- | --- | --- |

(163)

Като отчита предходното, Комисията приема, че при изчисляване на помощите, които трябва да се възстановят, Франция не включва размера на съпътстващите помощи:

a)

за самолети трайно причислени към въздушни линии, които оперират от крайно отдалечен регион, освен ако не докаже че поддръжката на тези самолети наистина се е извършвала в този регион и че помощите са по-ниски от констатираните завишени разходи,

| б) | и за самолети, зачислени към нови въздушни линии, които оперират от регионално летище в размер до горепосочената част на избираемите разходи, доколкото въпросните линии не са били, през разглеждания период предмет на договор за обществена услуга с финансови компенсации по смисъла на член 4 на Регламент No 2408/92 (ЕИО) на Съвета относно достъпа на въздушни превозвачи на Общността до вътрешните въздушни трасета на Общността (82). |
| --- | --- |

б)

и за самолети, зачислени към нови въздушни линии, които оперират от регионално летище в размер до горепосочената част на избираемите разходи, доколкото въпросните линии не са били, през разглеждания период предмет на договор за обществена услуга с финансови компенсации по смисъла на член 4 на Регламент No 2408/92 (ЕИО) на Съвета относно достъпа на въздушни превозвачи на Общността до вътрешните въздушни трасета на Общността (82).

| (164) | Във всички останали случаи помощите, предоставени на предприятията от въздушния транспорт в съответствие с оспорвания режим, са несъвместими с Договора. |
| --- | --- |

(164)

Във всички останали случаи помощите, предоставени на предприятията от въздушния транспорт в съответствие с оспорвания режим, са несъвместими с Договора.

| (165) | В съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, насоките на Общността от 1997 г. и 2004 г. (83) определят режимите за държавни помощи, които могат да бъдат разрешени, за да се подпомогнат интересите на предприятията от морския транспорт в рамките на Общността спрямо конкуренцията на трети страни, за постигане на общи цели като:






  — | запазване на заетостта в Общността (едновременно по море и по суша); |
| --- | --- | --- |

(165)

В съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, насоките на Общността от 1997 г. и 2004 г. (83) определят режимите за държавни помощи, които могат да бъдат разрешени, за да се подпомогнат интересите на предприятията от морския транспорт в рамките на Общността спрямо конкуренцията на трети страни, за постигане на общи цели като:

—

запазване на заетостта в Общността (едновременно по море и по суша);

| — | подобряване на безопасността; |
| --- | --- |

—

подобряване на безопасността;

| — | опазване на ноу-хауто в морското дело в Общността и развитие на уменията в морското дело. |
| --- | --- |

—

опазване на ноу-хауто в морското дело в Общността и развитие на уменията в морското дело.

| (166) | Предвид горепосочените цели обаче, насоките на Общността за 1997 г. и 2004 г. разрешават определени данъчни мерки в полза на морските компании с цел подобряване на конкурентоспособността им (точка 3.1). |
| --- | --- |

(166)

Предвид горепосочените цели обаче, насоките на Общността за 1997 г. и 2004 г. разрешават определени данъчни мерки в полза на морските компании с цел подобряване на конкурентоспособността им (точка 3.1).

| (167) | По този начин се припомня, че целта на държавните помощи в рамките на общата политика за морския транспорт е насърчаване на конкурентоспособността на флота на Общността на световния пазар. Следователно, в режимите за данъчни облекчения трябва да се изисква, най-общо, съществуването на връзка с даден флот от Общността. |
| --- | --- |

(167)

По този начин се припомня, че целта на държавните помощи в рамките на общата политика за морския транспорт е насърчаване на конкурентоспособността на флота на Общността на световния пазар. Следователно, в режимите за данъчни облекчения трябва да се изисква, най-общо, съществуването на връзка с даден флот от Общността.

| (168) | Предоставените от тези режими облекчения трябва също така да улесняват развитието на морския транспорт и заетостта в този сектор в интерес на Общността. Следователно, горепосочените облекчения трябва стриктно да се ограничат до дейностите в морския транспорт. Ако една компания от морския транспорт упражнява и други търговски дейности, се налага счетоводствата между двете дейности ясно да се разграничат, за се попречи на каквото и да е „преливане“ към дейности, които не отговарят на определението за морски транспорт. |
| --- | --- |

(168)

Предоставените от тези режими облекчения трябва също така да улесняват развитието на морския транспорт и заетостта в този сектор в интерес на Общността. Следователно, горепосочените облекчения трябва стриктно да се ограничат до дейностите в морския транспорт. Ако една компания от морския транспорт упражнява и други търговски дейности, се налага счетоводствата между двете дейности ясно да се разграничат, за се попречи на каквото и да е „преливане“ към дейности, които не отговарят на определението за морски транспорт.

| (169) | Не би могло да се оспори, че разглежданият режим цели да облагоприятства финансирането на кораби под френски флаг и се стреми да развива сектора на морския транспорт и заетостта в него. |
| --- | --- |

(169)

Не би могло да се оспори, че разглежданият режим цели да облагоприятства финансирането на кораби под френски флаг и се стреми да развива сектора на морския транспорт и заетостта в него.

| (170) | Предоставяните в рамките на оспорвания режим помощи, улесняват финансирането на кораби и така допринасят за обновяването на флота на Общността. В това отношение, Комисията споделя мнението на френските власти, според което разглежданите помощи допринасят за оздравяване и обновление на националния флот (84). Тя подкрепя най-вече аргумента, че именно поради механизма на одобрение, който обвързва прилагането на оспорвания режим със задължението на територията на Общността да има стратегически ръководен център за управление на морското дело и за управление на кораби, който взема под внимание съображенията за заетост, посоченият режим допринася за запазване на заетостта в морския транспорт на Общността както по море, така и по суша (85). Това се потвърждава и от известен брой корабособственици – заинтересовани страни, които подчертават значението на оспорвания режим за компенсиране на повишените разходи за екипажите от този флот, за запазване на работните места за висококвалифицирани специалисти в морския транспорт и за принос за запазването и дори развитието на флот под флага на държава-членка (86). Комисията обаче уточнява, че в приложение на насоките на Общността за 2004 г., ако корабите са влекачи или кораби за тралене, предоставените помощи могат да се считат за съвместими с Общия пазар, само ако най-малко 50 % от годишната дейност на тези кораби съответства на определението за морски транспорт (87). |
| --- | --- |

(170)

Предоставяните в рамките на оспорвания режим помощи, улесняват финансирането на кораби и така допринасят за обновяването на флота на Общността. В това отношение, Комисията споделя мнението на френските власти, според което разглежданите помощи допринасят за оздравяване и обновление на националния флот (84). Тя подкрепя най-вече аргумента, че именно поради механизма на одобрение, който обвързва прилагането на оспорвания режим със задължението на територията на Общността да има стратегически ръководен център за управление на морското дело и за управление на кораби, който взема под внимание съображенията за заетост, посоченият режим допринася за запазване на заетостта в морския транспорт на Общността както по море, така и по суша (85). Това се потвърждава и от известен брой корабособственици – заинтересовани страни, които подчертават значението на оспорвания режим за компенсиране на повишените разходи за екипажите от този флот, за запазване на работните места за висококвалифицирани специалисти в морския транспорт и за принос за запазването и дори развитието на флот под флага на държава-членка (86). Комисията обаче уточнява, че в приложение на насоките на Общността за 2004 г., ако корабите са влекачи или кораби за тралене, предоставените помощи могат да се считат за съвместими с Общия пазар, само ако най-малко 50 % от годишната дейност на тези кораби съответства на определението за морски транспорт (87).

| (171) | Предвид предходното, може да се счита, че данъчният режим по член 39 СА от ОКД, като отговаря на точка 3.1 от насоките на Общността за 2004 г., е благоприятен за сектора на морския транспорт и съответства на целите, посочени в приложимите насоки на Общността. |
| --- | --- |

(171)

Предвид предходното, може да се счита, че данъчният режим по член 39 СА от ОКД, като отговаря на точка 3.1 от насоките на Общността за 2004 г., е благоприятен за сектора на морския транспорт и съответства на целите, посочени в приложимите насоки на Общността.

| (172) | За да отговарят на дерогацията от член 87, параграф 3, буква в) от Договора, предоставените в съответствие с този режим помощи трябва да са стриктно съизмерими с поставената цел и да не оказват неблагоприятно въздействие на условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(172)

За да отговарят на дерогацията от член 87, параграф 3, буква в) от Договора, предоставените в съответствие с този режим помощи трябва да са стриктно съизмерими с поставената цел и да не оказват неблагоприятно въздействие на условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.

| (173) | Във връзка с това френските власти трябва да обърнат внимание на правилото за ограничаване на помощите, фигуриращо в член 11 от насоките на Общността за 2004 г., според което: „Максимално допустимото равнище за помощ е отменяне на данъчните разходи и разходите за социални осигуровки на моряците, както и намаляване на данъка върху оборота на морските компании. За да се избегне каквото и да е нарушаване на конкуренцията, не може да бъдат предоставяни по-големи облекчения от други системи за подпомагане. Следователно, въпреки че всяка една система за подпомагане, за която държава-членка е уведомила, се разглежда в зависимост от собствената ѝ стойност, Комисията счита, че общият размер на помощта под формата на преки плащания съобразно точки 3, 4, 5 и 6 не трябва да надвишава общия размер на данъците и социалните осигуровки, удържани от дейностите в морския транспорт и от моряците“. За изпълнение на тази разпоредба, френските власти трябва да проверят дали годишните помощи, от които се е ползвал един корабособственик, към които се прибавят помощите, предоставени в рамките на всички режими за подпомагане, разгледани в раздели 3 — 6 на насоките за 1997 г. и 2004 г., сред които е именно и системата за цялостно облагане на тонажа за морските компании (88), заедно с освобождаването от плащане на разходи за социални нужди и от плащане на морския дял от патентния данък, не надвишава за същия корабособственик общия размер на преките и косвени данъци и на социалните осигуровки, които нормално биха се удържали от дейностите в морския транспорт и от моряците. Всяка част, която евентуално надвишава горепосочения размер, е несъвместима с Общия пазар и трябва да бъде върната. |
| --- | --- |

(173)

Във връзка с това френските власти трябва да обърнат внимание на правилото за ограничаване на помощите, фигуриращо в член 11 от насоките на Общността за 2004 г., според което: „Максимално допустимото равнище за помощ е отменяне на данъчните разходи и разходите за социални осигуровки на моряците, както и намаляване на данъка върху оборота на морските компании. За да се избегне каквото и да е нарушаване на конкуренцията, не може да бъдат предоставяни по-големи облекчения от други системи за подпомагане. Следователно, въпреки че всяка една система за подпомагане, за която държава-членка е уведомила, се разглежда в зависимост от собствената ѝ стойност, Комисията счита, че общият размер на помощта под формата на преки плащания съобразно точки 3, 4, 5 и 6 не трябва да надвишава общия размер на данъците и социалните осигуровки, удържани от дейностите в морския транспорт и от моряците“. За изпълнение на тази разпоредба, френските власти трябва да проверят дали годишните помощи, от които се е ползвал един корабособственик, към които се прибавят помощите, предоставени в рамките на всички режими за подпомагане, разгледани в раздели 3 — 6 на насоките за 1997 г. и 2004 г., сред които е именно и системата за цялостно облагане на тонажа за морските компании (88), заедно с освобождаването от плащане на разходи за социални нужди и от плащане на морския дял от патентния данък, не надвишава за същия корабособственик общия размер на преките и косвени данъци и на социалните осигуровки, които нормално биха се удържали от дейностите в морския транспорт и от моряците. Всяка част, която евентуално надвишава горепосочения размер, е несъвместима с Общия пазар и трябва да бъде върната.

| (174) | Следователно, Комисията е на мнение, че предоставените помощи в съответствие с режима, установен от член 39 CA от ОКД, са съвместими с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, с уговорка за условията, описани в писмени съображения 172 и 173. |
| --- | --- |

(174)

Следователно, Комисията е на мнение, че предоставените помощи в съответствие с режима, установен от член 39 CA от ОКД, са съвместими с член 87, параграф 3, буква в) от Договора, с уговорка за условията, описани в писмени съображения 172 и 173.

| (175) | Комисията е на мнение, че дерогациите, предвидени в член 87, параграф 3, буква a) от Договора, доколкото се отнасят до развитието на определени региони, не са приложими към оспорвания режим, когато той визира финансирането на имущество от сектора на железопътния транспорт. В замяна, Комисията разгледа съвместимостта на посочения режим до степента, посочена в член 87, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(175)

Комисията е на мнение, че дерогациите, предвидени в член 87, параграф 3, буква a) от Договора, доколкото се отнасят до развитието на определени региони, не са приложими към оспорвания режим, когато той визира финансирането на имущество от сектора на железопътния транспорт. В замяна, Комисията разгледа съвместимостта на посочения режим до степента, посочена в член 87, параграф 3, буква в) от Договора.

| (176) | Предвид историческото положение на железопътните компании и намаляването на пазарния дял е необходимо да се ускори процеса на подмяна на подвижния състав, за да отговори на конкуренцията на другите видове транспорт. Нужни са по-сериозни и по-бързи действия за модернизиране и/или обновяване на подвижния състав, за да се избегне допълнителният спад на пазарния дял на железопътния транспорт спрямо другите видове транспорт, които са по-неустойчиви и по-вредни за околната среда. |
| --- | --- |

(176)

Предвид историческото положение на железопътните компании и намаляването на пазарния дял е необходимо да се ускори процеса на подмяна на подвижния състав, за да отговори на конкуренцията на другите видове транспорт. Нужни са по-сериозни и по-бързи действия за модернизиране и/или обновяване на подвижния състав, за да се избегне допълнителният спад на пазарния дял на железопътния транспорт спрямо другите видове транспорт, които са по-неустойчиви и по-вредни за околната среда.

| (177) | Комисията е на мнение, че подмяната на подвижния състав е съвместима с общата политика за укрепване на вътрешната оперативност. Освен това, подмяната на подвижния състав е принос за безопасността и модернизирането на услугите що се отнася до точност, надеждност и бързина. Тъй като подмяната на подвижния състав е съществен елемент от политиката за укрепване на развитието на сектора на железопътния транспорт, Комисията преценява, че предложените мерки не противоречат на общия интерес. |
| --- | --- |

(177)

Комисията е на мнение, че подмяната на подвижния състав е съвместима с общата политика за укрепване на вътрешната оперативност. Освен това, подмяната на подвижния състав е принос за безопасността и модернизирането на услугите що се отнася до точност, надеждност и бързина. Тъй като подмяната на подвижния състав е съществен елемент от политиката за укрепване на развитието на сектора на железопътния транспорт, Комисията преценява, че предложените мерки не противоречат на общия интерес.

| (178) | Следователно, Комисията е на мнение, че помощите, предоставени на железопътните компании, в съответствие с режима, установен от член 39 СА от ОКД, са съвместими с член 87, параграф 3, буква в) от Договора. |
| --- | --- |

(178)

Следователно, Комисията е на мнение, че помощите, предоставени на железопътните компании, в съответствие с режима, установен от член 39 СА от ОКД, са съвместими с член 87, параграф 3, буква в) от Договора.

| (179) | Що се отнася до дерогацията от член 87, параграф 3, буква в) от Договора, с която се разрешават помощи за улесняване развитието на определени икономически дейности, когато такива помощи не оказват неблагоприятно въздействие на условията за търговията до степен, противоречаща на общия интерес, трябва да се отбележи, че нито една характеристика на този режим не позволява да се счита, че мерките за помощи в промишления сектор, предоставени в съответствие с режима, са съвместими с Общия пазар. |
| --- | --- |

(179)

Що се отнася до дерогацията от член 87, параграф 3, буква в) от Договора, с която се разрешават помощи за улесняване развитието на определени икономически дейности, когато такива помощи не оказват неблагоприятно въздействие на условията за търговията до степен, противоречаща на общия интерес, трябва да се отбележи, че нито една характеристика на този режим не позволява да се счита, че мерките за помощи в промишления сектор, предоставени в съответствие с режима, са съвместими с Общия пазар.

| (180) | Въпреки това, Комисията не може непосредствено да изключи хипотезата, според която определено имущество от промишления сектор, финансирано в съответствие с член 39 CA от ОКД би било съвместимо при спазване на условията, предписани в основните насоки за държавните помощи с регионално предназначение (89), и по-специално, когато инвестицията е направена в регион, допустим съгласно член 88, параграф 3, буква a) или в) от Договора и когато апортната вноска на бенефициерите за посоченото финансиране е достигнала минимум 25 %. Във всеки случай, таваните на размера на регионалните помощи трябва да бъдат спазвани в случай че едно предприятие се ползва едновременно от оспорваните помощи и от одобрените помощи с регионално предназначение. |
| --- | --- |

(180)

Въпреки това, Комисията не може непосредствено да изключи хипотезата, според която определено имущество от промишления сектор, финансирано в съответствие с член 39 CA от ОКД би било съвместимо при спазване на условията, предписани в основните насоки за държавните помощи с регионално предназначение (89), и по-специално, когато инвестицията е направена в регион, допустим съгласно член 88, параграф 3, буква a) или в) от Договора и когато апортната вноска на бенефициерите за посоченото финансиране е достигнала минимум 25 %. Във всеки случай, таваните на размера на регионалните помощи трябва да бъдат спазвани в случай че едно предприятие се ползва едновременно от оспорваните помощи и от одобрените помощи с регионално предназначение.

| (181) | С уговорка за тези условия, Комисията преценява, че мерките за помощ, която е предоставена в този сектор, са съвместими с Общия пазар. |
| --- | --- |

(181)

С уговорка за тези условия, Комисията преценява, че мерките за помощ, която е предоставена в този сектор, са съвместими с Общия пазар.

| (182) | Относно финансовия сектор, Комисията счита, че разгледаните преди това дерогации, които не се отнасят до този сектор, нямат правна релевантност при оценяването на съвместимостта на мерките за помощ, от които са се ползвали членовете на ИГ, с Общия пазар. |
| --- | --- |

(182)

Относно финансовия сектор, Комисията счита, че разгледаните преди това дерогации, които не се отнасят до този сектор, нямат правна релевантност при оценяването на съвместимостта на мерките за помощ, от които са се ползвали членовете на ИГ, с Общия пазар.

| (183) | При все това, като взема предвид цялостния характер на операцията за финансиране чрез лизинг, Комисията е на мнение, че мерките за помощи в сектора на морския, въздушния и железопътния транспорт, както и в промишления сектор, които могат да се определят като съвместими с Общия пазар, ще са такива не само по отношение на ползвателите на съответното имущество, но също и по отношение на членовете на съответните ИГ. Действително е важно членовете на ИГ да не се санкционират с мотива, че нямат връзка с горепосочените сектори, тъй като тяхното посредничество е необходимо за осъществяване на съответните операции за финансиране, както и за да могат ползвателите да си послужат с горепосочените дерогации. Комисията е на мнение, че този анализ се подкрепя от факта, че точният дял на общото облекчение, което се преотстъпва на ползвателя и представлява най-малко 2/3 от общото облекчение съгласно член 39 CA от ОКД, се определя при търговско договаряне между членовете на ИГ и ползвателите, както са подчертали това френските власти. Това обстоятелство удостоверява факта, че членовете на ИГ запазват само онзи дял от общото облекчение, който е нужен за реализиране на поставените цели, в съответствие с правилата за оценка на съвместимостта на горепосочените мерки за помощ. |
| --- | --- |

(183)

При все това, като взема предвид цялостния характер на операцията за финансиране чрез лизинг, Комисията е на мнение, че мерките за помощи в сектора на морския, въздушния и железопътния транспорт, както и в промишления сектор, които могат да се определят като съвместими с Общия пазар, ще са такива не само по отношение на ползвателите на съответното имущество, но също и по отношение на членовете на съответните ИГ. Действително е важно членовете на ИГ да не се санкционират с мотива, че нямат връзка с горепосочените сектори, тъй като тяхното посредничество е необходимо за осъществяване на съответните операции за финансиране, както и за да могат ползвателите да си послужат с горепосочените дерогации. Комисията е на мнение, че този анализ се подкрепя от факта, че точният дял на общото облекчение, което се преотстъпва на ползвателя и представлява най-малко 2/3 от общото облекчение съгласно член 39 CA от ОКД, се определя при търговско договаряне между членовете на ИГ и ползвателите, както са подчертали това френските власти. Това обстоятелство удостоверява факта, че членовете на ИГ запазват само онзи дял от общото облекчение, който е нужен за реализиране на поставените цели, в съответствие с правилата за оценка на съвместимостта на горепосочените мерки за помощ.

5.   Възстановяване на помощите

| (184) | Комисията припомня, че всяка помощ, която се разглежда като несъвместима с Общия пазар и е предоставена съгласно оспорвания режим, трябва да се възстанови в съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. относно установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора [станал член 88 от Договора] (90). |
| --- | --- |

(184)

Комисията припомня, че всяка помощ, която се разглежда като несъвместима с Общия пазар и е предоставена съгласно оспорвания режим, трябва да се възстанови в съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. относно установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора [станал член 88 от Договора] (90).

| (185) | При все това, според посочения член 14, параграф 1 „Комисията не изисква възстановяването на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността“. Във връзка с това се прецени, че Комисията трябва да вземе под внимание служебно изключителните обстоятелства, които налагат съгласно посочения член 14, параграф 1, тя да не разпореди възстановяване на неправомерно предоставените помощи, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността (91). |
| --- | --- |

(185)

При все това, според посочения член 14, параграф 1 „Комисията не изисква възстановяването на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността“. Във връзка с това се прецени, че Комисията трябва да вземе под внимание служебно изключителните обстоятелства, които налагат съгласно посочения член 14, параграф 1, тя да не разпореди възстановяване на неправомерно предоставените помощи, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността (91).

| (186) | В този контекст е уместно да се припомни, че основното изискване за правна сигурност цели да гарантира предвидимостта на правните положения и отношения, произтичащи от общностното право и, следователно, се противопоставя на това Комисията да може да забавя неограничено упражняването на своите правомощия (92). |
| --- | --- |

(186)

В този контекст е уместно да се припомни, че основното изискване за правна сигурност цели да гарантира предвидимостта на правните положения и отношения, произтичащи от общностното право и, следователно, се противопоставя на това Комисията да може да забавя неограничено упражняването на своите правомощия (92).

| (187) | В дадения случай, въпреки че не може да се счита, че принципът на легитимна увереност е бил нарушен (93), Комисията, предвид твърде специфичните обстоятелства по случая, преценява, че принципът за правна сигурност е бил пренебрегнат по отношение на бенефициерите на оспорвания данъчен режим. |
| --- | --- |

(187)

В дадения случай, въпреки че не може да се счита, че принципът на легитимна увереност е бил нарушен (93), Комисията, предвид твърде специфичните обстоятелства по случая, преценява, че принципът за правна сигурност е бил пренебрегнат по отношение на бенефициерите на оспорвания данъчен режим.

| (188) | Комисията преценява, че съществува сбор от изключителни показатели, които позволяват да се приеме от една страна че Комисията е забавила упражняването на своите правомощия относно разследването на тук оспорвания режим, и че от друга страна, бенефициерите на посочения режим са били заблудени относно неговата правомерност. |
| --- | --- |

(188)

Комисията преценява, че съществува сбор от изключителни показатели, които позволяват да се приеме от една страна че Комисията е забавила упражняването на своите правомощия относно разследването на тук оспорвания режим, и че от друга страна, бенефициерите на посочения режим са били заблудени относно неговата правомерност.

| (189) | Трябва да се припомни, че с писмо от 17 март 1998 г., френските власти са информирали Комисията за съществуването на механизма по член 39 C, алинея втора, и 39 CA от ОКД. Наистина, това писмо не представлява уведомление по смисъла на член 88, параграф 3 от Договора (94) и липсата на реакция от страна на Комисията на това писмо не би могла сама по себе си, и единствено, да представлява нарушение на принципа за правна сигурност или, най-малкото, да лиши разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора от полезно действие. И все пак, на тази дата Комисията е била информирана за оспорвания режим (95). |
| --- | --- |

(189)

Трябва да се припомни, че с писмо от 17 март 1998 г., френските власти са информирали Комисията за съществуването на механизма по член 39 C, алинея втора, и 39 CA от ОКД. Наистина, това писмо не представлява уведомление по смисъла на член 88, параграф 3 от Договора (94) и липсата на реакция от страна на Комисията на това писмо не би могла сама по себе си, и единствено, да представлява нарушение на принципа за правна сигурност или, най-малкото, да лиши разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора от полезно действие. И все пак, на тази дата Комисията е била информирана за оспорвания режим (95).

| (190) | Освен това, в рамките на разследването на две подадени до нея жалби, в които се разобличават мерките за помощ, от които съответно са се ползвали морските компании „Sea France“ и „BAI“, Комисията двукратно е запитала френските власти за начина на финансиране на някои от техните кораби. В отговора си от 10 юли 2000 г. и в този от2 април 2003 г. френските власти ясно са описали режима по член 39 CA от ОКД (96), като са изложили ясно съдържанието му. |
| --- | --- |

(190)

Освен това, в рамките на разследването на две подадени до нея жалби, в които се разобличават мерките за помощ, от които съответно са се ползвали морските компании „Sea France“ и „BAI“, Комисията двукратно е запитала френските власти за начина на финансиране на някои от техните кораби. В отговора си от 10 юли 2000 г. и в този от2 април 2003 г. френските власти ясно са описали режима по член 39 CA от ОКД (96), като са изложили ясно съдържанието му.

| (191) | От този момент, тъй като Комисията е оставила без отговор писмата, предадени от френските власти по нейно искане, в които се описва оспорвания режим, трябва да се счита, че тя е забавила упражняването на своите правомощия, като е открила официалната процедура по разследване едва на 14 декември 2004 г. и едновременно с това е дала повод за съмнение в правомерността на посочения режим. |
| --- | --- |

(191)

От този момент, тъй като Комисията е оставила без отговор писмата, предадени от френските власти по нейно искане, в които се описва оспорвания режим, трябва да се счита, че тя е забавила упражняването на своите правомощия, като е открила официалната процедура по разследване едва на 14 декември 2004 г. и едновременно с това е дала повод за съмнение в правомерността на посочения режим.

| (192) | Що се отнася до това, че френските власти се позовават на решението на комисията от 8 май 2001 г. относно държавната помощ, предоставена от Франция на „Brittany Ferries“ (97), трябва да се отбележи, че Комисията констатира, че тогава оспорваният режим е представлявал мярка от общ ред, тъй като е бил отворен към всички сектори на икономиката и е релевантен на общото право. Ако наистина оспорваният в това дело режим е същия, който е бил в сила преди 1998 г., все пак трябва да се констатира, че мотивите за решението не посочват ясно този факт, а това обстоятелство е могло да заблуди бенефициерите по отношение на оспорвания тук режим. |
| --- | --- |

(192)

Що се отнася до това, че френските власти се позовават на решението на комисията от 8 май 2001 г. относно държавната помощ, предоставена от Франция на „Brittany Ferries“ (97), трябва да се отбележи, че Комисията констатира, че тогава оспорваният режим е представлявал мярка от общ ред, тъй като е бил отворен към всички сектори на икономиката и е релевантен на общото право. Ако наистина оспорваният в това дело режим е същия, който е бил в сила преди 1998 г., все пак трябва да се констатира, че мотивите за решението не посочват ясно този факт, а това обстоятелство е могло да заблуди бенефициерите по отношение на оспорвания тук режим.

| (193) | Оттук следва, че съчетаването на горепосочените елементи може да докаже изключителния характер на разглежданите в дадения случай обстоятелства, и за да се спази принципа на правна сигурност спрямо бенефициерите на режима, се налага възстановяването на помощите да се ограничи, като се направи разлика между тях в зависимост от датата на предоставянето им. |
| --- | --- |

(193)

Оттук следва, че съчетаването на горепосочените елементи може да докаже изключителния характер на разглежданите в дадения случай обстоятелства, и за да се спази принципа на правна сигурност спрямо бенефициерите на режима, се налага възстановяването на помощите да се ограничи, като се направи разлика между тях в зависимост от датата на предоставянето им.

| (194) | Следователно Комисията е на мнение, че Франция не трябва да възстановява несъвместимите помощи, които са неправомерно предоставени след влизането в сила през 1998 г. на закон No 98-546 в рамките на операции по финансиране, за които компетентните френски власти са се ангажирали да предоставят ползването на режима по член 39 СА от ОКД, по силата на правнозадължителен акт (98), предшестващ публикуваното в Официален вестник на Европейския съюз на 13 април 2005 г. Решение на Комисията от 14 декември 2004 г. за откриване на официална процедура по разследване по смисъла на член 88, параграф 2 от Договора. |
| --- | --- |

(194)

Следователно Комисията е на мнение, че Франция не трябва да възстановява несъвместимите помощи, които са неправомерно предоставени след влизането в сила през 1998 г. на закон No 98-546 в рамките на операции по финансиране, за които компетентните френски власти са се ангажирали да предоставят ползването на режима по член 39 СА от ОКД, по силата на правнозадължителен акт (98), предшестващ публикуваното в Официален вестник на Европейския съюз на 13 април 2005 г. Решение на Комисията от 14 декември 2004 г. за откриване на официална процедура по разследване по смисъла на член 88, параграф 2 от Договора.

| (195) | За всяка една операция на финансиране обаче, за която компетентните национални власти са се ангажирали да предоставят ползването на режима по член 39 СА от ОКД, единствено по силата на правнозадължителен акт, издаден след посочената публикация, несъвместимата помощ ще се възстанови от бенефициерите. В този случай, ще се отчита сумата на облекчението, която е останала за членовете на ИГ и размера на преотстъпената на ползвателя сума (99). В случай на частична съвместимост на помощта за ползвателя на имуществото, сумата, която трябва да се възстанови от членовете на ИГ ще се определя в същата пропорция като тази, която се прилага за частта от преотстъпеното облекчение на ползвателя на имуществото. |
| --- | --- |

(195)

За всяка една операция на финансиране обаче, за която компетентните национални власти са се ангажирали да предоставят ползването на режима по член 39 СА от ОКД, единствено по силата на правнозадължителен акт, издаден след посочената публикация, несъвместимата помощ ще се възстанови от бенефициерите. В този случай, ще се отчита сумата на облекчението, която е останала за членовете на ИГ и размера на преотстъпената на ползвателя сума (99). В случай на частична съвместимост на помощта за ползвателя на имуществото, сумата, която трябва да се възстанови от членовете на ИГ ще се определя в същата пропорция като тази, която се прилага за частта от преотстъпеното облекчение на ползвателя на имуществото.

| (196) | В този контекст Комисията преценява за нужно да уточни, че фактът, че финансовите и правни рискове, поети от членовете на ИГ, биха могли, в определени случаи, да се прехвърлят с договор на ползвателите на имуществото, не може да противоречи на принципа, според който, когато Комисията изисква, при необходимост, възстановяването на неправомерна помощ, нейната цел е да лиши различните бенефициери от облекчението, от което те са се ползвали на своя пазар спрямо конкурентите си и да възстанови положението преди изплащането на посочената помощ. Осъществяването на тази цел не би могло да зависи от формата, под която помощта е била предоставена, както не би могло да зависи и от договорните клаузи, за които са се споразумели бенефициерите на помощта (100). |
| --- | --- |

(196)

В този контекст Комисията преценява за нужно да уточни, че фактът, че финансовите и правни рискове, поети от членовете на ИГ, биха могли, в определени случаи, да се прехвърлят с договор на ползвателите на имуществото, не може да противоречи на принципа, според който, когато Комисията изисква, при необходимост, възстановяването на неправомерна помощ, нейната цел е да лиши различните бенефициери от облекчението, от което те са се ползвали на своя пазар спрямо конкурентите си и да възстанови положението преди изплащането на посочената помощ. Осъществяването на тази цел не би могло да зависи от формата, под която помощта е била предоставена, както не би могло да зависи и от договорните клаузи, за които са се споразумели бенефициерите на помощта (100).

VIII.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (197) | Комисията констатира, че Франция неправомерно е прилагала режима за помощи по член 39 СА от ОКД, в нарушение на член 88, параграф 3, от Договора. |
| --- | --- |

(197)

Комисията констатира, че Франция неправомерно е прилагала режима за помощи по член 39 СА от ОКД, в нарушение на член 88, параграф 3, от Договора.

| (198) | Следователно, Франция трябва да вземе всички необходими мерки, за да си възстанови тези помощи, с изключение на помощите, които са се ангажирали да предоставят националните власти по силата на правнозадължителен акт, който предшества публикуваното в Официален вестник на Европейския съюз на 13 април 2005 г. решение да се открие официална процедура по разследване, с изключение на помощите за имуществото в железопътния сектор, като за останалите операции се приспаднат максималните размери на допустимите помощи по силата на правилата, които се прилагат за държавните помощи в отделните сектори и като се отчетат вече предоставените по други причини помощи. Тези правила за отделните сектори са насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 1997 г. и 2004 г., стратегическите линии за 1998 г., изменени през 2000 г., стратегическите линии на Общността от 2005 г. относно финансирането на летища и държавните помощи за започване на дейността на авиокомпании, опериращи от регионални летища, както и за финансиране на имущество от промишления сектор, и стратегическите линии относно държавните помощи с регионално предназначение. |
| --- | --- |

(198)

Следователно, Франция трябва да вземе всички необходими мерки, за да си възстанови тези помощи, с изключение на помощите, които са се ангажирали да предоставят националните власти по силата на правнозадължителен акт, който предшества публикуваното в Официален вестник на Европейския съюз на 13 април 2005 г. решение да се открие официална процедура по разследване, с изключение на помощите за имуществото в железопътния сектор, като за останалите операции се приспаднат максималните размери на допустимите помощи по силата на правилата, които се прилагат за държавните помощи в отделните сектори и като се отчетат вече предоставените по други причини помощи. Тези правила за отделните сектори са насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 1997 г. и 2004 г., стратегическите линии за 1998 г., изменени през 2000 г., стратегическите линии на Общността от 2005 г. относно финансирането на летища и държавните помощи за започване на дейността на авиокомпании, опериращи от регионални летища, както и за финансиране на имущество от промишления сектор, и стратегическите линии относно държавните помощи с регионално предназначение.

| (199) | Бенефициерите трябва да възстановят посочените несъвместими помощи, които компетентните национални власти са се ангажирали да предоставят само по силата на правнозадължителен акт, който е издаден след горепосочената публикация съгласно писмени съображения (151), (152) и от (194) до (196). |
| --- | --- |

(199)

Бенефициерите трябва да възстановят посочените несъвместими помощи, които компетентните национални власти са се ангажирали да предоставят само по силата на правнозадължителен акт, който е издаден след горепосочената публикация съгласно писмени съображения (151), (152) и от (194) до (196).

| (200) | Ако са били предоставени такива помощи, Комисията изисква от Франция да ѝ предаде тук приложения формуляр относно етапа на протичане на процедурата за възстановяване на помощите, както и да изготви списък на съответните бенефициери. |
| --- | --- |

(200)

Ако са били предоставени такива помощи, Комисията изисква от Франция да ѝ предаде тук приложения формуляр относно етапа на протичане на процедурата за възстановяване на помощите, както и да изготви списък на съответните бенефициери.

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Режимът по член 39 СА от общия кодекс за данъците, прилаган от Франция, в нарушение на член 88, параграф 3, от Договора, е несъвместим с Общия пазар, с изключение на посочените в член 2 мерки.

Член 2

Мерките за помощ, предоставени по силата на посочения в член 1 режим, са съвместими с Общия пазар:

| 1. | в сектора на морския транспорт и в сектора на въздушния транспорт до максимално допустимия размер помощ, определен в зависимост от случая, в насоките на Общността относно помощите в морския транспорт или помощите, които се прилагат в сектора на въздушния транспорт, като се отчитат вече предоставените за съответния период помощи, |
| --- | --- |

1.

в сектора на морския транспорт и в сектора на въздушния транспорт до максимално допустимия размер помощ, определен в зависимост от случая, в насоките на Общността относно помощите в морския транспорт или помощите, които се прилагат в сектора на въздушния транспорт, като се отчитат вече предоставените за съответния период помощи,

| 2. | в железопътния сектор, и: |
| --- | --- |

2.

в железопътния сектор, и:

| 3. | в промишления сектор, до максимално допустимия размер помощ, определен в стратегическите линии относно държавните помощи с регионално предназначение. |
| --- | --- |

3.

в промишления сектор, до максимално допустимия размер помощ, определен в стратегическите линии относно държавните помощи с регионално предназначение.

Предвид цялостния характер на операцията за финансиране, в съответствие с посочения режим, мерките за помощ в секторите на морския, въздушния и железопътния транспорт, както и в промишления сектор, които могат да се определят като съвместими с Общия пазар, са такива не само по отношение на ползвателите на съответното имущество, но също и по отношение на операторите от финансовия сектор, които са членове на ИГ.

Член 3

Франция прекратява посочения в член 1 режим, в границите на неговата несъвместимост и оттук нататък не предоставя ново одобрение в тази мярка.

Член 4

1.   Франция предприема всички необходими мерки, така че бенефициерите да възстановят помощите, които са получени неправомерно, на основание на посочения в член 1 режим, с изключение на помощите, получени в рамките на операции за финансиране, за които компетентните национални власти са се ангажирали да предоставят ползването на посочения режим по силата на правнозадължителен акт, приет преди 13 април 2005 г., както и на помощите, посочени в член 2.

2.   За възстановяването на помощите няма срок съгласно процедурите на националното право, доколкото те дават възможност за незабавно и ефективно изпълнение на настоящото решение. Размерът на помощите, които трябва да се възстановят, включва лихвите, които текат от датата на която те са били предоставени на бенефициерите до датата на тяхното ефективно възстановяване. Лихвите се начисляват съгласно разпоредбите на глава V от Регламент (EО) No 794/2004 на Комисията (101).

Член 5

Франция трябва да информира Комисията в двумесечен срок считано от датата на оповестяване на настоящото решение, за мерките, които е предприела и които предлага, за да се съобрази с него.

Франция трябва да предостави тези сведения на Комисията посредством формуляра, фигуриращ в приложение II и да изготви подробен списък на предприятията, ползвали се мерките по силата на посочения в член 1 режим, които са отпуснати при условията на член 4, параграф 1, както и на съответното движимо имущество и изплатените във всеки отделен случай суми.

Франция трябва да изготви също списък на предприятията, които са се ползвали от мерките за помощи, посочени в член 4, параграф 1 и трябва да уточни размера на помощите, от които се е ползвало всяко едно предприятие. За тази цел Франция трябва да използва формулярите от приложение III.

Член 6

Адресатът на настоящото решение е Френската република.

Съставено в Брюксел на 20 декември 2006 година.

За Комисията

Neelie KROES

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 89, 13.4.2005 г., стр. 15.

1

(2)  Официален вестник на Република Франция No 152, от 3 юли 1998 г., стp. 10127.

2

Официален вестник

(3)  ОВ C 89, 13.4.2005 г., стр. 15.

3

(4)  Виж членове от L 251-1 до L 251-23 на Търговския кодекс и член 239 четвърто от ОКД. По силата на тези членове, една ИГ е обединение от две или повече физически или юридически лица, и е юридическо лице. Нейната цел е да улеснява или да развива стопанската дейност на членовете си, да подобрява или да увеличава резултатите от тази дейност. Дейността ѝ трябва да е свързана със стопанската дейност на членовете и може да има само спомагателен характер спрямо последната. По принцип, ИГ не се облага с данък върху дружествата. Всеки член на групировката се облага персонално с данък върху дохода или с данък върху дружествата, за дела от печалбата, който съответства на правата му. От друга страна, членовете на ИГ са неограничено и солидарно отговорни с личното си имущество за задълженията на обединението.

4

(5)  Избираемото имущество трябва да е новозакупено, с изключение на корабите, които могат да са употребявани.

5

(6)  По силата на член 39 CA от ОКД, дефицитите от финансовите години на групировки, чиито резултати се отнасят чрез дотации към амортизационните отчисления, които се осчетоводяват през първите дванадесет месеца на амортизация на имуществото, могат са се приспаднат само до размер една четвърт от облагаемата с данъчната ставка за дружествата по общото право печалба, която всеки член на ИГ реализира от своята дейност.

6

(7)  Виж съображение 12.

7

(8)  Виж съображение 12.

8

(9)  Решения на Конституционния съвет No 87-237 DC от 30 декември 1987 г.

9

(10)  ОВ L 146, 20.6.1996 г., стр. 42.

10

(11)  Решение на Комисията от 3 май 1996 г., държавна помощ No 85/96 – Франция – данъчна мярка за сектора на морския транспорт, SG (96) D/4527.

11

(12)  Съответно ОВ C 205 от 5.7.1997 г., стp. 5 и ОВ C 13 от 17.1.2004, стp. 3.

12

(13)  Цитирани в бележка No 12.

13

(14)  Цитирани в бележка No 12.

14

(15)  ОВ L 12 от 15.1.2002,стp. 33.

15

(16)  Писмо на Комисията D/7119, от 18 май 2000 г., до френските власти относно евентуалните мерки за помощ, от които би се ползвала морската компания Си Франс и отговор от тези власти до Комисията от 10 юли 2000 г. Писмо на Комисията D (2003) 288, от 15 януари 2003 г., относно евентуалните мерки за помощ, от които би се ползвала морската компания „BAI“ и отговор от тези власти до Комисията от 2 април 2003 г.

16

(17)  Решения на Съда на Европейските общности от 26 септември 1996, Франция срещу Комисията (C-241/94, Сб. стp. I-4551) и от 1 декември 1998 г., Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola (C-200/97, Сб. стp. I-7907) както и решение на Първоинстанционния съд от 6 март 2002 г., Diputación Foral de Álava срещу Комисията (T-92/00 и T-103/00, Сб. стp. II-1385).

17

(18)  Цитирано в бележка No 9.

18

(19)  Цитирани в бележка No 12.

19

(20)  Член 39 CA от ОКД е бил посочен от френските власти в писмата им от 10 юли 2000 г. и 2 април 2003 г. (цитирани в бележка No 16) в отговор на писма на Комисията D/7719 от 18 май 2000 г. и D (2003) 288 от 15 януари 2003 г. Наложило се е също Комисията да анализира оспорвания режим по делата C 03/03 (ex NN 42/02) – Помощ за спасяването и преструктурирането на предприятието „Air Lib“ (ОВ C 88, 11.4.2003 г., стр. 2) и C 58/03 (ex NN 70/03) – Помощ в полза на „Alstom“ (ОВ C 269, 8.11.2003 г., стр. 2).

20

(21)  Виж Решение 92/329/ЕИО на Комисията от 25 юли 1990 г., относно помощта, предоставена от италианското правителство на един производител на офталмологични продукти (Industrie ottiche riunite – IOR) (ОВ L 183, 3.7.1992 г., стр. 30).

21

(22)  Цитирани в съображение 41 и в бележка No 15.

22

(23)  Виж Решение 2001/168/ОИВС на Комисията от 31 октомври 2000 г., относно испанските закони за данъка върху дружествата (ОВ L 60 от 1.3.2001, стp. 57, съображение 25, в края). Вж също Решение 2004/76/ЕО на Комисията от 13 май 2003 г. относно режима за държавна помощ, прилаган от Франция в полза на генералните щабове и логистичните центрове (ОВ L 23, 28.1.2004 г., стр. 1); Решение 2003/515/ЕО на Комисията от 17 февруари 2003 г. относно режима за помощ, прилаган от Холандия за международни финансови дейности (ОВ L 180, 18.7.2003 г., стр. 52, по-точно писмени съображения 39 и последващи) Решение 2003/601/ЕО на Комисията от 17 февруари 2003 г. относно режима за помощ за Ирландия – доходи от чужбина (ОВ L 204, 13.8.2003 г., стр. 51, по-точно писмени съображения 59 и последващи).

23

в края)

(24)  Решение на Съда на Европейските общности от 24 ноември 1987 г., RSV срещу Комисията (223/85, Сб. стp. 4617).

24

(25)  Цитиран в бележка No 15.

25

(26)  Решение на Съда на Европейските общности от 11 декември 1973 г., Lorenz GmbH/Bundesrepublik Deutschland e.a. (120/73, Сб. стp.1471).

26

(27)  Цитирано преди това в бележка Noo15.

27

o

(28)  Виж като пример, решение на Съда на Европейските общности от 10 януари 2006 г., Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze (C-222/04, Сб. стp. I-289, точка 129).

28

(29)  Решение на Първоинстанционния съд от 1виr юли 2004 г., Salzgitter/Commission (T-308/00, Сб. стp. II-1933, точка 79) и цитираната юриспруденция.

29

виr

(30)  Решение Salzgitter срещу Комисията, цитирано в бележка No 29, точка 81. Виж също съобщението на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи и мерките, свързани с прякото данъчно облагане на предприятията (ОВЕО C 384, от 10.12.1998, стp. 3, точка 16).

30

(31)  Решение на Съда на Европейските общности от 6 септември 2006 г., Португалия срещу Комисията (C-88/03, все още непубликувано в Сборника, точка 56).

31

(32)  Според този член, допустимият размер на амортизация на имуществото, който се приспада от облагаемата основа, не може да надвишава в рамките на една финансова година размера на получения наем, от който се удържат присъщите за това имущество разходи.

32

(33)  Всъщност, ИГ е прозрачна във фискално отношение структура, не се облага с данък и не би могла да се разглежда като бенефициер по реда на член 39 CA от ОКД.

33

(34)  Доклад No 413 на Сената, относно проектозакона, съдържащ различни разпоредби от икономически и финансов характер, изготвен от Комисията по финанси, бюджетен контрол и икономически сметки на Нацията, внесен, от името на Комисията по финанси, от г-н Ален Ламбер, главен докладчик и Филип Манини, (редовна сесия от 1997 г.—1998 г.;).

34

(35)  Данъчна инструкция 4D-3-99 No 120, от 29 юни 1999 г., параграф 47 (приложена от френските власти към коментарите им от 3 май 2004 г.).

35

(36)  Виж, като пример решение на Съда на Европейските общности от 29 април 2004 г., Гърция срещу Комисията (C-278/00, Сб. стp. I-3997, точка 24).

36

(37)  Виж съображение 86 и 87.

37

(38)  Уместно е да се отбележи, както е видно от доклада на Сената No 413 (цитиран в бележка No 34), че освобождаването от плащане на данък за доходите при прехвърляне на имущество предизвиква удвояване на данъчното облекчение, което произтича от първата част на механизма (липса на таван на амортизациите, които се приспадат от данъците и повишаване на амортизационния коефициент).

38

(39)  В този контекст е уместно да се припомни, че правомерността на решенията на Комисията трябва да се преценява спрямо фактическите и правни елементи, които са съществували на датата, на която актът е бил приет, и не би могла да зависи от съображения, изказани впоследствие (виж, Решение от 25 юни 1998 г., British Airways e.a. и British Midland Airways срещу Комисията, T-371/94, Сб. стp. II-2405, точка 81).

39

(40)  Виж, по-конкретно, решения на Съда на Европейските общности от 8 ноември 2001 г., Adria-Wien Pipeline et Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (C-143/99, Сб. стр. I-8365, точка 38); от 15 юли 2004 г., Испания срещу Комисията (C-501/00, Сб. стр. I-6717, точка 90), и цитираната юриспруденция; от 15 декември 2005 г., Италия срещу Комисията (C-66/02, Сб. стр. I-10901, точка 77) и от 10 януари 2006 г., Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze, цитирано в бележка No 28, точка 131 и цитираната юриспруденция.

40

(41)  Виж, като пример, решение на Съда на Европейските общности от 15 март 1994 г., Banco Exterior de España (C-387/92, Сб. стp. I-877, точка 14).

41

(42)  Виж Решение Франция срещу Комисията, цитирано в бележка No 17, точка 24, Решение Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola, цитирано в бележка No 17, точки 40 и 41 и Решение на Първоинстанционния съд от 29 септември 2000 г., CETM срещу Комисията (T-55/99, Сб. стp. II-3207, точка 39). Виж също съобщение на Комисията за прилагане на правилата относно държавните помощи при мерките, свързани с прякото данъчно облагане, цитирано в бележка No 30, точка 18.

42

(43)  Виж, Решение Salzgitte срещу Комисията, цитирано в бележка No 29, точка 38.

43

(44)  Цитирано в бележка No 34.

44

(45)  Виж, по аналогия, когато се отнася за данъчна мярка, облагодетелстваща единствено дружества, които осъществяват определен вид операции, решението на Съда на Европейските общности от 15 декември 2005 г., Unicredito Italiano (C-148/04, Сб. I-11137, точки от 45 до 47).

45

(46)  Цитирана в бележка No 35.

46

(47)  Виж параграф 70 на данъчна инструкция No 120, цитирана в бележка No 35.

47

(48)  Цитиран в бележка No 34.

48

(49)  Доклад No 66 – сесия 1998 — 1999 г., главен докладчик: г-н. П. Марини, сенатор), Toм III.

49

(50)  Уместно е да се констатира, въз основа на предадените от френските власти сведения, че по-малко от 4 % от молбите за одобрение и по-малко от 3 % от предоставените одобрения, са се отнасяли за сектори, различни от транспортния (виж таблица под съображение 17).

50

(51)  Виж Решение на Съда на Европейските общности от 13 февруари 2003 г., Испания срещу Комисията (C-409/00, Сб.стp. I-1487, точка 48) и посочената юриспруденция.

51

(52)  Виж Решение Salzgitter срещу Комисията, цитирано в бележка No 29, точка 81.

52

(53)  Виж, по-точно, Решения на Съда на Европейските общности от 29 април 2004 г., Италия срещу Комисията (C-372/97, Сб. стp. I-3679, точка 67) и посочената юриспруденция, и от 3 март 2005 г., Heiser/Finanzamt Innsbruck (C-172/03, Сб. стp. I-1627, точка 54).

53

(54)  Виж Решение на Съда на Европейските общности от 22 март 1977 г., Steinike & Weinlig (78/76, Сб. стp. 595, точка 24) и решение на Първоинстанционния съд от 30 април 1998, Het Vlaamse Gewest срещу Комисията (T-214/95, Сб. II-717, точка 54).

54

(55)  Решение от 17 юни 1999 г., Piaggio (C-295/97, Сб. стp. I-3735, точка 39) и посочената там юриспруденция и решение от 6 март 2002 г., Diputación Foral de Álava срещу Комисията, цитирано в бележка No 17, точка 31.

55

(56)  Виж Решение от 15 юли 2004 г., Испания срещу Комисията, цитирано в бележка No 40, точки 120 и 121, и посочената юриспруденция.

56

(57)  Уместно е да се подчертае, че според френските власти, от 22 решения за отказ на одобрение, 7 са били с мотив за отсъствие на значими икономически и обществени последици.

57

(58)  Цитиран в бележка No 34.

58

(59)  Цитирано в бележка No 9.

59

(60)  Решения на Първоинстанционния съд от 6 март 2002 г., Diputación Foral de Álava срещу Комисията, цитирано в бележка No 17, точка 35, и от 21 октомври 2004 г., Lenzing срещу Комисията (T-36/99, Сб. стp. II-3597, точка 132).

60

(61)  Решение на Първоинстанционния съд от 11 юли 2002 г., HAMSA срещу Комисията (T-152/99, Сб. стp. II-3049, точка 158).

61

(62)  Решение от 29 септември 2000 г., CETM срещу Комисията, цитирано в бележка No 42, точка 49.

62

(63)  Цитиран в бележка No 34.

63

(64)  Решение от 13 февруари 2003 г., Испания срещу Комисията, цитирано в бележка No 51, точки 52 и 53, както и Решение от 6 март 2002 г., Diputación Foral de Álava срещу Комисията, цитирано в бележка No 17, точка 60, и цитираната юриспруденция. Тази юриспруденция бе посочена отново от Комисията в нейното съобщение от 10 декември 1998 г. относно прилагането на правилата за държавни помощи и мерките, свързани с прякото данъчно облагане на предприятията (цитирано в бележка No 30).

64

(65)  Комисията счита за уместно да се позове, по аналогия, на Решението от 29 avril 2004 г., Gil Insurance e.a. (C-308/01, Сб. стp. I-4777, точки 74 и последващи), в което Съдът на Европейските общности е преценил като обосноваваща се от характера и структурата на националната система за облагане на застраховките една мярка, чиято цел е борба с действия, предназначени да извличат печалба от разликата между нормалната ставка на данъка върху застрахователните премии и ставката на ДДС, посредством спекулации с цените за наем или продажба на уреди и свързаните с това застраховки.

65

(66)  Решение на Съда на Европейските общности от 29 април 2004 г., Нидерландия срещу Комисията (C-159/01, Сб. стp. I-4461, точка 51) и посочената юриспруденция.

66

(67)  Виж, що се отнася до избирателното освобождаване от плащане на разходи за социални нужди, решение на Съда на Европейските общности от 2 юли 1974 г., Италия срещу Комисията (173/73, Сб. стp. 709, точки 27 и 28). Виж също решения от 29 септември 2000 г., CETM срещу Комисията, цитирано в бележка No 42, точка 53, и от 6 март 2002 г., Diputación Foral de Álava e.a. срещу Комисията (T-127/99, Сб. стp. II-1275, точка 168).

67

(68)  Виж, като пример, Решение от 6 март 2002 г., Diputación Foral de Álava крещу Комисията, цитирано преди това в бележка No 17, точка 51.

68

(69)  Решение CETM срещу Комисията, цитирано преди това в бележка 42, точка 53 и решение на Съда на Европейските общности от 26 септември 2002 г., Испания срещу Комисията (C-351/98, Сб. стp. I-8031).

69

(70)  Вижвъв връзка с това, решения на Съда на Европейските общности от 7 юни 1988 г., Гърция срещу Комисията (57/86, Сб. стp. 2855, точка 10) и от 8 ноември 2001 г., Adria-Wien Pipeline et Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, цитирани преди това в бележка No 40, точка 41) и цитираната юриспруденция.

70

(71)  Виж съдебно решение от 19 септември 2000 г., Германия срещу Комисията (C-156/98, Сб. стp. I-6857, точка 30) и цитираната юриспруденция.

71

(72)  Виж, по точно, решение на Съда на Европейските общности от 17 септември 1980 г., Philip Morris срещу Комисията (730/79, Сб. стp. 2671, точки 11 и 12) и съдебно решение от 30 април 1998 г., Vlaams Gewest срещу Комисията, цитирано преди това в бележка No 54, точки от 48 до 50).

72

(73)  Припомня се, че не е нужно предприятието бенефициер да участва във вътрешната търговия на Общността. Когато една държава-членка предоставя помощ на дадено предприятие, вътрешната дейност може да бъде запазена или да нарасне, а като последица възможностите на предприятията в другите държави–членки за установяване на пазара на тази държава-членка да се намалят. Освен това, укрепването на дадено предприятие, което дотогава не е участвало във вътрешния обмен на Общността може да го постави в положение, което да му позволи да се установи на пазара на друга държава-членка (Виж в този смисъл, по-специално Решение от 7 март 2002 г., Италия срещу Комисията, Сб. стp. I-2289, точка 84).

73

(74)  Цитиран преди това в бележка No 34.

74

(75)  Решение на Съда на Европейските общности от 29 април 2004, Италия срещу Комисията (C-372/97, Сб. стp. I-3679, точки 44 и 45), а относно неправомерния характер на оспорвания режим, писмени съображения от 153 до 155.

75

(76)  Виж Съобщение на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи и мерките, свързани с прякото данъчно облагане на предприятията (цитирано, преди това, в бележка No 30, точка 35).

76

(77)  Цитирана преди това в No 35.

77

(78)  Виж таблицата под съображение 17.

78

(79)  ОВ C 350, 10.12.1994 г., стр. 5.

79

(80)  ОВ C 258, 9.9.2000 г., стр. 5.

80

(81)  OВ C 312 от 9.12.2005 г., стp. 1.

81

(82)  OВ L 240 от 24.8.1992 г., стp. 8.

82

(83)  Цитирани преди това в бележка No 12. Комисията посочва, във връзка с това, че отчетността на неправомерно предоставените помощи трябва да се оценява съгласно основните правила, определени във всеки един инструмент, който е бил в сила към датата, на която са били предоставени (виж съобщение на Комисията относно определянето на правилата, които се прилагат при оценката на неправомерна държавна помощ, ОВ C 119 от 22.5.2002 г., стp. 22). От този момент, ако се предположи, че мерките за помощ, в изпълнение на член 39 CA от ОКД, са предоставени след влизането в сила на насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 2004 г., се прилагат единствено тези насоки. Правно релевантните правила не са изменяни, с изключение за влекачите и корабите за тралене (виж съображение 170 по-долу).

83

(84)  Виж съображение 38.

84

(85)  Виж писмени съображения 25 и 26.

85

(86)  Виж съображение 57.

86

(87)  Виж алинеи от дванадесета до шестнадесета от точка 3.1 на насоките на Общността за държавните помощи за 2004 г., цитирани преди това в бележка No 12.

87

(88)  Решение C(2003) 1476 FIN на Комисията от 13 май 2003 г. – Държавна помощ N 737/2002.

88

(89)  ОВ C 74, 10.3.1998 г., стр. 9.

89

(90)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

90

(91)  Виж съдебно решение от 24 ноември 1987 г., RSV срещу Комисията, цитирано, преди това в бележка 24.

91

(92)  Виж Решение на Съда на Европейските общности от 24 септември 2002 г., Falck et Acciaierie di Bolzano срещу Комисията (C-74/00 P и C-75/00 P, Сб. 2002 г., стp. I-7869, точка 140).

92

(93)  Комисията не е предоставила точни, безусловни и съгласувани уверения, които да породят основателни очаквания у френските власти (виж относно принципа на легитимна увереност, решения на Съда на Европейските общности от 11 март 1987 г., Van den Bergh en Jurgens срещу Комисията, 265/85, Сб. стp. 1155, точка 44, и от 26 юни 1990 г., Sofrimport срещу Комисията, C-152/88, Сб. стp. I-2477, точка 26; и решения на Първоинстанционния съд от 18 януари 2000 г., Mehibas Dordtselaan срещу Комисията, T-290/97, Сб. стp. II-15, точка 59; както и от 9 юли 2003 г., Kyowa Hakko Kogyo срещу Комисията, T-223/00, Сб. стp. II-2553, точка 51; виж относно отсъствието на легитимна увереност у бенефициерите на неправомерно предоставена помощ – Решение на Съда на Европейските общности от 11 ноември 2004 г.; Demesa et Territorio Histórico de Álava срещу Комисията, C-183/02 P et C-187/02 P, Сб. стp. I-10609, точки 44 и 45 и цитираната юриспруденция).

93

(94)  Виж писмени съображения от 153 до 155.

94

(95)  Комисията държи обаче да подчертае, че подобно обстоятелство не би могло да се повтори след влизането в сила на регламент No 659/99 (цитиран преди това в бележка 90) и на регламент (ЕО) No 784/2004 на Комисията от 21 април 2004 г., относно прилагането му (ОВ L 40, 30.4.2004 г., стр. 1). По силата на тези два регламента се припомня задължението на държавите-членки да информират в разумен срок за всеки план за предоставяне на помощи. Начините да се направи това, и по-специално използването на формуляри-образци, с които трябва да се изпрати уведомлението, са ясно определени в това отношение.

95

(96)  Цитирани в бележка No 16.

96

(97)  Цитирани в бележка No 15.

97

(98)  Виж в този смисъл, Решение на Първоинстанционния съд от 14 януари 2004 г., Fleuren Compost срещу Комисията, T-109/01, Сб. стp. II-127, точки 74 и следващи.

98

(99)  Виж писмени съображения от 150 до 152.

99

(100)  Виж в този смисъл и по аналогия, Решение на Съда на Европейските общности от 10 юни 1993 г., Комисията срещу Гърция (C-183/91, Сб. стp. I-3131, точка 16 в края).

100

(101)  ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1.

101

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Списък на заинтересованите страни, които са представили коментари пред Комисията в съответствие с член 88, параграф 2 от Договора

| (1) | „Méridionale de Navigation“ |
| --- | --- |
| (2) | „Caisse d’Epargne“ |
| (3) | „Broström“ |
| (4) | „Calyon“ |
| (5) | „BNP Paribas“ |
| (6) | „Brittany Ferries“ |
| (7) | „CMA CGM“ |
| (8) | „Bourbon Maritime“ |
| (9) | „Société Générale Corporate and Investment Banking“ |
| (10) | „Gaz de France“ |
| (11) | „Louis Dreyfus Armateurs“ |
| (12) | Анонимна |
| (13) | „Fouquet Sacop“ |
| (14) | „Pétro Marine“ |
| (15) | „Air France“ |
| (16) | Анонимна |

(1)

„Méridionale de Navigation“

(2)

„Caisse d’Epargne“

(3)

„Broström“

(4)

„Calyon“

(5)

„BNP Paribas“

(6)

„Brittany Ferries“

(7)

„CMA CGM“

(8)

„Bourbon Maritime“

(9)

„Société Générale Corporate and Investment Banking“

(10)

„Gaz de France“

(11)

„Louis Dreyfus Armateurs“

(12)

Анонимна

(13)

„Fouquet Sacop“

(14)

„Pétro Marine“

(15)

„Air France“

(16)

Анонимна

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Информация относно изпълнението на Решение 2007/731/ЕО на Комисията

(да се предаде на Генерална дирекция „Конкуренция“ за проекти в промишления сектор и на Генерална дирекция „Енергетика и транспорт“ за проекти в транспортния сектор)

1.   Общ брой участници и общ размер на помощта, която трябва да се възстанови по силата на член 4, параграф 1 от настоящото решение

| 1.1. | Моля уточнете по какъв начин ще се изчислява размерът на помощта, която трябва да се възстанови от различните бенефициери:






  — | стойност: |
| --- | --- | --- |

1.1.

Моля уточнете по какъв начин ще се изчислява размерът на помощта, която трябва да се възстанови от различните бенефициери:

—

стойност:

| — | лихви: |
| --- | --- |

—

лихви:

| 1.2. | Какъв е общият размер на неправомерно предоставената помощ по този режим, която трябва да се възстанови (брутен еквивалент на субсидията; цена на...)? |
| --- | --- |

1.2.

Какъв е общият размер на неправомерно предоставената помощ по този режим, която трябва да се възстанови (брутен еквивалент на субсидията; цена на...)?

| 1.3. | Какъв е общият брой на бенефициерите, които трябва да върнат неправомерно предоставената помощ по този режим? |
| --- | --- |

1.3.

Какъв е общият брой на бенефициерите, които трябва да върнат неправомерно предоставената помощ по този режим?

2.   Предлагани и вече прилагани мерки за възстановяване на помощта

| 2.1. | Моля уточнете какви са предлаганите мерки и тези, които вече са предприети, за незабавно и ефикасно възстановяване на помощта. Посочете също, ако е необходимо, правното основание на тези мерки. |
| --- | --- |

2.1.

Моля уточнете какви са предлаганите мерки и тези, които вече са предприети, за незабавно и ефикасно възстановяване на помощта. Посочете също, ако е необходимо, правното основание на тези мерки.

| 2.2. | На коя дата помощта ще бъде изцяло върната? |
| --- | --- |

2.2.

На коя дата помощта ще бъде изцяло върната?

3.   Сведения за всеки отделен бенефициер

Моля попълнете следната таблица за всеки бенефициер, който трябва да възстанови неправомерно предоставената в съответствие с оспорвания режим помощ:

| Самоличност на бенефициера | Размер на неправомерно предоставената помощ (1)

  Валута:.... | (2)Възстановени суми
  Валута:... |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Самоличност на бенефициера

Размер на неправомерно предоставената помощ (1)

Валута:....

(2)Възстановени суми

Валута:...

---

(1)  Размер на предоставената на бенефициера помощ (брутен еквивалент на субсидията; цена на.....)

(2)

| (o) | Възстановени брутни количества (включително лихви) |
| --- | --- |

(o)

Възстановени брутни количества (включително лихви)

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

A   МОРСКИ И ВЪЗДУШЕН ТРАНСПОРТ

(да се изпрати до Генерална дирекция „Енергетика и транспорт“)

ЗА ВСЯКА КОМПАНИЯ ЗА МОРСКИ ИЛИ ВЪЗДУШЕН ТРАНСПОРТ

| A. | Характер на инвестицията и допустимост спрямо приложимите стратегически насоки. За въздушния транспорт: местоположение в най-отдалечени региони, повишени експлоатационни разходи, максимални допустими разходи и т.н. |
| --- | --- |

A.

Характер на инвестицията и допустимост спрямо приложимите стратегически насоки. За въздушния транспорт: местоположение в най-отдалечени региони, повишени експлоатационни разходи, максимални допустими разходи и т.н.

| Б. | Изчисляване на помощта, която трябва де се възстанови | (1) Част от облекчението, преотстъпено от ИГ на компанията. |
| --- | --- | --- |

Б.

Изчисляване на помощта, която трябва де се възстанови

(1) Част от облекчението, преотстъпено от ИГ на компанията.

| | (2) Размер на данъчното облекчение, от което се е ползвала компанията за всички самолети или кораби, по смисъла на член 39 CA, за съответния период. |
| --- | --- |

(2) Размер на данъчното облекчение, от което се е ползвала компанията за всички самолети или кораби, по смисъла на член 39 CA, за съответния период.

| | (3) Размер на другите помощи, предоставени на компанията, в съответствие с действащите за съответния период стратегически насоки. |
| --- | --- |

(3) Размер на другите помощи, предоставени на компанията, в съответствие с действащите за съответния период стратегически насоки.

| | (4) Максимално разрешен размер на помощите, които могат да се предоставят на компанията, в съответствие с действащите стратегически насоки. |
| --- | --- |

(4) Максимално разрешен размер на помощите, които могат да се предоставят на компанията, в съответствие с действащите стратегически насоки.

| | (5) = (2) + (3) – (4) е евентуалният размер на несъвместимата помощ, който трябва да се възстанови |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) е евентуалният размер на несъвместимата помощ, който трябва да се възстанови

Ако (5) е положителен, съответната ИГ трябва да възстанови: (5) * [1- (1)],

а предприятието трябва да възстанови: (5) * (1)

Б   ИНВЕСТИЦИИ В ПРОМИШЛЕНОСТТА И СЪОТВЕТНИТЕ ИГ

(да се изпрати до Генерална дирекция „Конкуренция“)

| A. | Размер на инвестицията, регион на усвояването ѝ и условие за 25 % апортна вноска от бенефициерите |
| --- | --- |

A.

Размер на инвестицията, регион на усвояването ѝ и условие за 25 % апортна вноска от бенефициерите

| Б. | Таван на помощта с регионално предназначение за съответния регион |
| --- | --- |

Б.

Таван на помощта с регионално предназначение за съответния регион

| В. | Изчисляване на помощта, която трябва да се възстанови | (1) Размер на облекчението, съгласно инструкцията на министъра |
| --- | --- | --- |

В.

Изчисляване на помощта, която трябва да се възстанови

(1) Размер на облекчението, съгласно инструкцията на министъра

| | (2) Размер на облекчението, от което се ползва предприятието по силата на член 39 CA |
| --- | --- |

(2) Размер на облекчението, от което се ползва предприятието по силата на член 39 CA

| | (2) = (1) x размер при преотстъпване на облекчението от ИГ на предприятието съобразно одобрението |
| --- | --- |

(2) = (1) x размер при преотстъпване на облекчението от ИГ на предприятието съобразно одобрението

| | (3) Стойност на другите помощи с регионално предназначение, получени за същата инвестиция |
| --- | --- |

(3) Стойност на другите помощи с регионално предназначение, получени за същата инвестиция

| | (4) Максимално разрешена стойност на помощта с регионално предназначение, по силата на таван „B“ |
| --- | --- |

(4) Максимално разрешена стойност на помощта с регионално предназначение, по силата на таван „B“

| | (5) = (2) + (3) – (4) е евентуалният размер на несъвместимата помощ, който трябва да се възстанови |
| --- | --- |

(5) = (2) + (3) – (4) е евентуалният размер на несъвместимата помощ, който трябва да се възстанови

Ако (5) е положителен, съответната ОИИ трябва да възстанови: [(1) – (2)] x (5)/(1),

а предприятието трябва да възстанови: (5) * (2)/(1)

---

| 30.4.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 112/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 112/67

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 20 декември 2006 година

относно държавна помощ C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), приложена частично от Полша за Huta Stalowa Wola S.A.

(нотифицирано под номер C(2006) 6730)

(само текстът на полски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2007/257/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква a) от него,

след като призова заинтересованите страни да предоставят коментарите си (1) съгласно горепосочените разпоредби,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 8 октомври 2004 г. Полша уведоми Комисията за помощ за преструктуриране, отпусната на Huta Stalowa Wola S.A. (наричана по-нататък „HSW“ или „получател“) с оглед получаване на законова сигурност, че помощта е отпусната преди присъединяването и в резултат на това не е приложима след присъединяването, и че тя не представлява нова помощ, която да може да се разглежда от Комисията по силата на член 88 от Договора за създаване на ЕО. В случай че Комисията установи, че тази помощ представлява нова помощ, Полша помоли тя да бъде одобрена като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 8 октомври 2004 г. Полша уведоми Комисията за помощ за преструктуриране, отпусната на Huta Stalowa Wola S.A. (наричана по-нататък „HSW“ или „получател“) с оглед получаване на законова сигурност, че помощта е отпусната преди присъединяването и в резултат на това не е приложима след присъединяването, и че тя не представлява нова помощ, която да може да се разглежда от Комисията по силата на член 88 от Договора за създаване на ЕО. В случай че Комисията установи, че тази помощ представлява нова помощ, Полша помоли тя да бъде одобрена като помощ за преструктуриране.

| (2) | Комисията изиска от Полша да предостави допълнителна информация с писма от 11 ноември 2004 г., 1 март 2005 г., 27 април 2005 г. и 26 юли 2005 г., на които Полша отговори с писмо от 31 януари 2005 г., заведено като получено на 2 февруари, писмо от 4 април 2005 г., заведено като получено на 8 април, писмо от 7 юни 2005 г., заведено като получено на 9 юни, и писмо от 2 септември 2005 г., заведено като получено на 6 септември. |
| --- | --- |

(2)

Комисията изиска от Полша да предостави допълнителна информация с писма от 11 ноември 2004 г., 1 март 2005 г., 27 април 2005 г. и 26 юли 2005 г., на които Полша отговори с писмо от 31 януари 2005 г., заведено като получено на 2 февруари, писмо от 4 април 2005 г., заведено като получено на 8 април, писмо от 7 юни 2005 г., заведено като получено на 9 юни, и писмо от 2 септември 2005 г., заведено като получено на 6 септември.

| (3) | В хода на тази размяна на кореспонденция се установи, че част от помощта, за която се уведомява, е била приложена в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО. Ето защо делото е класифицирано като дело за неправомерна помощ и е заведено под нов номер (NN 79/2005). |
| --- | --- |

(3)

В хода на тази размяна на кореспонденция се установи, че част от помощта, за която се уведомява, е била приложена в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО. Ето защо делото е класифицирано като дело за неправомерна помощ и е заведено под нов номер (NN 79/2005).

| (4) | В писмо от 23 ноември 2005 г. Комисията информира Полша, че е решила да започне процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за създаване на ЕО, по отношение на помощта. |
| --- | --- |

(4)

В писмо от 23 ноември 2005 г. Комисията информира Полша, че е решила да започне процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за създаване на ЕО, по отношение на помощта.

| (5) | Решението на Комисията да започне процедура по член 88, параграф 2 е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да предоставят коментарите си относно помощта. |
| --- | --- |

(5)

Решението на Комисията да започне процедура по член 88, параграф 2 е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да предоставят коментарите си относно помощта.

| (6) | Полските власти предоставиха наблюденията си в писмо от 7 март 2006 г., заведено като получено на 9 март. Коментари от трети стани не бяха получени. |
| --- | --- |

(6)

Полските власти предоставиха наблюденията си в писмо от 7 март 2006 г., заведено като получено на 9 март. Коментари от трети стани не бяха получени.

2.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА

2.1.   Компанията

| (7) | HSW, получател на помощта и компания майка на HSW холдинг, се намира в Сталова Вола в Подкарпатската област. Районът отговаря на изискванията за отпускане на помощ съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за създаване на ЕО. През февруари 2006 г. холдингът се състои от осем компании, в които HSW държи поне 51 % от акциите (които контролира), и десет, в които държи по-малко от 51 %. Компаниите, съставляващи холдинга HSW, действат като взаимни доставчици на стоки и услуги. Освен самата компания майка, компаниите с най-големи дялове в холдинга са HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o и HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Делът на HSW в продажбите за компаниите, образуващи холдинга, изразен в проценти от общите продажби, възлиза на 20 — 30 %. |
| --- | --- |

(7)

HSW, получател на помощта и компания майка на HSW холдинг, се намира в Сталова Вола в Подкарпатската област. Районът отговаря на изискванията за отпускане на помощ съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за създаване на ЕО. През февруари 2006 г. холдингът се състои от осем компании, в които HSW държи поне 51 % от акциите (които контролира), и десет, в които държи по-малко от 51 %. Компаниите, съставляващи холдинга HSW, действат като взаимни доставчици на стоки и услуги. Освен самата компания майка, компаниите с най-големи дялове в холдинга са HSW-Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o и HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. Делът на HSW в продажбите за компаниите, образуващи холдинга, изразен в проценти от общите продажби, възлиза на 20 — 30 %.

| (8) | HSW е създадена през 1937 г. и първоначално е произвеждала оръдия и неръждаема стомана. За разлика от дъщерната си фирма HSW–Zakład Metalurgiczny, той не произвежда стомана. През 1991 г. е преобразувана в акционерно дружество. Държавата все още притежава 76 % от акциите, а служителите притежават 9 %. Остатъкът се държи от частни и публични акционери, нито един от които не притежава повече от 5 %. Компанията произвежда строително оборудване, машини и военно оборудване (оръдия, гаубици и др.). |
| --- | --- |

(8)

HSW е създадена през 1937 г. и първоначално е произвеждала оръдия и неръждаема стомана. За разлика от дъщерната си фирма HSW–Zakład Metalurgiczny, той не произвежда стомана. През 1991 г. е преобразувана в акционерно дружество. Държавата все още притежава 76 % от акциите, а служителите притежават 9 %. Остатъкът се държи от частни и публични акционери, нито един от които не притежава повече от 5 %. Компанията произвежда строително оборудване, машини и военно оборудване (оръдия, гаубици и др.).

| (9) | HSW има около 2 400 служители през 2005 г., които са намалели от 3 173 през 2002 г. |
| --- | --- |

(9)

HSW има около 2 400 служители през 2005 г., които са намалели от 3 173 през 2002 г.

| (10) | Една от дъщерните фирми на HSW е дистрибуторската компания Dressta Sp. z o.o. (наричана по-нататък „Dressta“). От септември 2006 г. Dressta се контролира изцяло от HWS S.A. В миналото обаче 51 % от акциите ѝ са притежавани от Komatsu American International Company USA („KAIC“) – конкурент на HSW. През 1995 г. HSW прехвърля лицензите и активите, свързани с продажбата на стоките ѝ на чуждестранните пазари, на Dressta за период от дванадесет години. |
| --- | --- |

(10)

Една от дъщерните фирми на HSW е дистрибуторската компания Dressta Sp. z o.o. (наричана по-нататък „Dressta“). От септември 2006 г. Dressta се контролира изцяло от HWS S.A. В миналото обаче 51 % от акциите ѝ са притежавани от Komatsu American International Company USA („KAIC“) – конкурент на HSW. През 1995 г. HSW прехвърля лицензите и активите, свързани с продажбата на стоките ѝ на чуждестранните пазари, на Dressta за период от дванадесет години.

2.2.   Затруднения, пред които е изправена компанията

| (11) | Получателят започва да изпитва затруднения през 2002 г. след спад в оборота от 494,9 милиона PLN (130,2 милиона EUR (3) през 2000 г. на 352,6 милиона PLN (92,7 милиона EUR), т.е. спад от 29 %. Износът ѝ намалява от 505 милиона PLN (132,8 милиона EUR) на 279 милиона PLN (73,4 милиона EUR). Спадът в оборота на чуждестранните пазари е причинен главно от спад в бизнеса и от факта, че Dressta, под влиянието на основния си акционер и основен конкурент на HSW, значително намалява продажбите на стоките на HSW на северноамериканския пазар. |
| --- | --- |

(11)

Получателят започва да изпитва затруднения през 2002 г. след спад в оборота от 494,9 милиона PLN (130,2 милиона EUR (3) през 2000 г. на 352,6 милиона PLN (92,7 милиона EUR), т.е. спад от 29 %. Износът ѝ намалява от 505 милиона PLN (132,8 милиона EUR) на 279 милиона PLN (73,4 милиона EUR). Спадът в оборота на чуждестранните пазари е причинен главно от спад в бизнеса и от факта, че Dressta, под влиянието на основния си акционер и основен конкурент на HSW, значително намалява продажбите на стоките на HSW на северноамериканския пазар.

| (12) | През 2002 г. получателят се сблъсква с оперативни загуби от 44,2 милиона PLN (11,6 милиона EUR), дължащи се предимно на ниското оползотворяване на производствените мощности. Тъй като по-голямата част от продажбите на чуждестранните пазари са в US долари, а по-голямата част от разходите на компанията са изразени в PLN, покачването на злотата влияе неблагоприятно на продажбите и жизнеспособността на получателя. |
| --- | --- |

(12)

През 2002 г. получателят се сблъсква с оперативни загуби от 44,2 милиона PLN (11,6 милиона EUR), дължащи се предимно на ниското оползотворяване на производствените мощности. Тъй като по-голямата част от продажбите на чуждестранните пазари са в US долари, а по-голямата част от разходите на компанията са изразени в PLN, покачването на злотата влияе неблагоприятно на продажбите и жизнеспособността на получателя.

| (13) | HSW сериозно задлъжнява. През 2000 — 2002 г. средното ниво на дълговете ѝ е 169,1 милиона PLN (44,5 милиона EUR). |
| --- | --- |

(13)

HSW сериозно задлъжнява. През 2000 — 2002 г. средното ниво на дълговете ѝ е 169,1 милиона PLN (44,5 милиона EUR).

| (14) | Оперативните дейности на компанията също не са печеливши, т.е. загубите от продажбите се увеличават от 6,4 милиона PLN (1,68 милиона EUR) през 2000 г. на 33,9 милиона PLN (8,60 милиона EUR) през 2002 г. |
| --- | --- |

(14)

Оперативните дейности на компанията също не са печеливши, т.е. загубите от продажбите се увеличават от 6,4 милиона PLN (1,68 милиона EUR) през 2000 г. на 33,9 милиона PLN (8,60 милиона EUR) през 2002 г.

| (15) | Капиталовата група HSW отбелязва нетни загуби от 137,7 милиона PLN (36,2 милиона) през 2002 г. и 123,9 милиона PLN (32,5 милиона EUR) през 2003 г. |
| --- | --- |

(15)

Капиталовата група HSW отбелязва нетни загуби от 137,7 милиона PLN (36,2 милиона) през 2002 г. и 123,9 милиона PLN (32,5 милиона EUR) през 2003 г.

2.3.   Операция по преструктурирането

| (16) | С оглед на справянето с тези затруднения през 2002 г. получателят изготвя план за преструктуриране за периода 2003 — 2007 г. Този план е преработен през февруари 2006 г. |
| --- | --- |

(16)

С оглед на справянето с тези затруднения през 2002 г. получателят изготвя план за преструктуриране за периода 2003 — 2007 г. Този план е преработен през февруари 2006 г.

| (17) | Една от основните мерки на плана за преструктуриране изисква поправки в организационната структура на получателя. Основната идея на процеса на преструктуриране е той да отдели онази част от HSW, която е пряко свързана с производството, от активите, които трябва да бъдат преструктурирани. Съответно e създадена независима компания HSW-Trading Sp. z o.o. („HSW-Trading“) от мажоритарния акционер на HSW – Министерството на финансите. HSW-Trading получава капиталова инжекция от 40 милиона PLN (10,5 милиона EUR) от Министерството на финансите. Полските власти изпращат уведомление за тази мярка в рамките на помощта, отпусната на HSW (виж таблица 1). |
| --- | --- |

(17)

Една от основните мерки на плана за преструктуриране изисква поправки в организационната структура на получателя. Основната идея на процеса на преструктуриране е той да отдели онази част от HSW, която е пряко свързана с производството, от активите, които трябва да бъдат преструктурирани. Съответно e създадена независима компания HSW-Trading Sp. z o.o. („HSW-Trading“) от мажоритарния акционер на HSW – Министерството на финансите. HSW-Trading получава капиталова инжекция от 40 милиона PLN (10,5 милиона EUR) от Министерството на финансите. Полските власти изпращат уведомление за тази мярка в рамките на помощта, отпусната на HSW (виж таблица 1).

| (18) | Докато HSW-Trading отговаря за производството и продажбите на промишлени машини, логистичното управление, управлението на качеството и доставката на материали за машинната промишленост, HSW си задържа дейностите по научните изследвания и развитието, финансирането на производствените активи, стратегическия маркетинг, продажбата на резервни части, ремонта, производството и продажбата на военно оборудване и отговаря за организационното преструктуриране. При упражняването на своята дейност HSW-Trading взема на лизинг от HSW активи, свързани пряко с производството. Необходимата работна сила е също временно прехвърлена към HSW-Trading. |
| --- | --- |

(18)

Докато HSW-Trading отговаря за производството и продажбите на промишлени машини, логистичното управление, управлението на качеството и доставката на материали за машинната промишленост, HSW си задържа дейностите по научните изследвания и развитието, финансирането на производствените активи, стратегическия маркетинг, продажбата на резервни части, ремонта, производството и продажбата на военно оборудване и отговаря за организационното преструктуриране. При упражняването на своята дейност HSW-Trading взема на лизинг от HSW активи, свързани пряко с производството. Необходимата работна сила е също временно прехвърлена към HSW-Trading.

| (19) | Това разделение е трябвало да продължи през периода 2004 — 2005 г., т.е. през целия период на преструктуриране на HSW. HSW-Trading е трябвало да се слее отново с HSW в края на 2006 г. |
| --- | --- |

(19)

Това разделение е трябвало да продължи през периода 2004 — 2005 г., т.е. през целия период на преструктуриране на HSW. HSW-Trading е трябвало да се слее отново с HSW в края на 2006 г.

| (20) | Според плана трябва да се предприеме основно преструктуриране на заетостта. HSW планира да използва 2 100 работници до края на преструктурирането през 2007 г., намалени от 3 173 в края на 2002 г. |
| --- | --- |

(20)

Според плана трябва да се предприеме основно преструктуриране на заетостта. HSW планира да използва 2 100 работници до края на преструктурирането през 2007 г., намалени от 3 173 в края на 2002 г.

| (21) | Друга област на преструктуриране е организацията на дистрибуторска мрежа на строителни машини и резервни части на световния пазар, като целта е да се даде на получателя достъп до нови пазари. |
| --- | --- |

(21)

Друга област на преструктуриране е организацията на дистрибуторска мрежа на строителни машини и резервни части на световния пазар, като целта е да се даде на получателя достъп до нови пазари.

| (22) | Преструктурирането на HSW също води до разпродажба на дъщерните фирми и приватизиране на отдели, предлагащи услуги. До 2006 г. HSW разпродава HSW–Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o за [...] (4) милиона PLN ([...] милиона EUR). Намерен е частен инвеститор за две дъщерни фирми на HSW-Zaklad Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. и HSW-Huta Stali Jakosciowych). Общо HSW реализира приходи от приватизацията, възлизащи на 112,2 милиона PLN (29,5 милиона EUR). Продажбата на двете дъщерни фирми – HSW–Zakład Spreżynownia и HSW – Tlenownia, трябва да се реализира до 2006 г. |
| --- | --- |

(22)

Преструктурирането на HSW също води до разпродажба на дъщерните фирми и приватизиране на отдели, предлагащи услуги. До 2006 г. HSW разпродава HSW–Zakład Kuźnia Matrycowa Sp. z o.o за [...] (4) милиона PLN ([...] милиона EUR). Намерен е частен инвеститор за две дъщерни фирми на HSW-Zaklad Metalurgiczny (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. и HSW-Huta Stali Jakosciowych). Общо HSW реализира приходи от приватизацията, възлизащи на 112,2 милиона PLN (29,5 милиона EUR). Продажбата на двете дъщерни фирми – HSW–Zakład Spreżynownia и HSW – Tlenownia, трябва да се реализира до 2006 г.

| (23) | От преструктурирането на активите следва намаляване на годишния производствен капацитет от 1 500 на 1 200 броя строителни машини. Размерът на активите на HSW определено се счита, че е в излишък спрямо нуждите ѝ. Тъй като HSW планира да се съсредоточи основно върху производството на строителни машини, значителен брой от нейните активи трябва да бъдат разпродадени. Реалната разпродажба на активите от януари 2003 г. до декември 2005 г. носят печалба от 52,1 милиона PLN (13,7 милиона EUR), която далеч надвишава планираната продажба, изчислена на 10,3 милиона PLN (2,7 милиона EUR). Разпродадени са следните активи: около 248,4 хектара земя (включително около 153 хектара гори); недвижими имоти с използваема повърхностна площ от около 76 000 m2 и 94 броя машини и оборудване. |
| --- | --- |

(23)

От преструктурирането на активите следва намаляване на годишния производствен капацитет от 1 500 на 1 200 броя строителни машини. Размерът на активите на HSW определено се счита, че е в излишък спрямо нуждите ѝ. Тъй като HSW планира да се съсредоточи основно върху производството на строителни машини, значителен брой от нейните активи трябва да бъдат разпродадени. Реалната разпродажба на активите от януари 2003 г. до декември 2005 г. носят печалба от 52,1 милиона PLN (13,7 милиона EUR), която далеч надвишава планираната продажба, изчислена на 10,3 милиона PLN (2,7 милиона EUR). Разпродадени са следните активи: около 248,4 хектара земя (включително около 153 хектара гори); недвижими имоти с използваема повърхностна площ от около 76 000 m2 и 94 броя машини и оборудване.

| (24) | Цялостните разходи за преструктуриране, включително и разходите, породени преди присъединяването, възлизат на 450,3 милиона PLN (118,5 милиона EUR) и съдържат перата, посочени в таблица 1.
  Таблица 1
  Разходи за преструктуриране (в хиляди PLN)






  Мярка за преструктуриране | Разходи |
| --- | --- | --- |
| Преструктуриране на гражданскоправни задължения | 95 648 |
| Преструктуриране на публичноправни задължения | 113 213 |
| Организация на системата за доставка и дистрибуция | 151 241 |
| Непрекъснатост на доставката на материали, резервни части и компоненти | 40 000 |
| Преструктуриране на продуктите | 11 666 |
| Преструктуриране на активите | 871 |
| Преструктуриране на заетостта | 5 170 |
| Организационно преструктуриране | 2 013 |
| Модернизация на производствения потенциал | 30 524 |
| Общо | 450 346 |

(24)

Цялостните разходи за преструктуриране, включително и разходите, породени преди присъединяването, възлизат на 450,3 милиона PLN (118,5 милиона EUR) и съдържат перата, посочени в таблица 1.

Таблица 1

Разходи за преструктуриране (в хиляди PLN)

Мярка за преструктуриране

Разходи

Преструктуриране на гражданскоправни задължения

95 648

Преструктуриране на публичноправни задължения

113 213

Организация на системата за доставка и дистрибуция

151 241

Непрекъснатост на доставката на материали, резервни части и компоненти

40 000

Преструктуриране на продуктите

11 666

Преструктуриране на активите

871

Преструктуриране на заетостта

5 170

Организационно преструктуриране

2 013

Модернизация на производствения потенциал

30 524

Общо

450 346

2.4.   Помощни мерки

| (25) | Отпускащите помощта власти са Министерството на финансите, Министерството на науката и информационните технологии, данъчните власти, местните власти, Социалноосигурителният фонд (СОФ), Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания (ДФРХУ), общините и Агенцията за промишлено развитие. |
| --- | --- |

(25)

Отпускащите помощта власти са Министерството на финансите, Министерството на науката и информационните технологии, данъчните власти, местните власти, Социалноосигурителният фонд (СОФ), Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания (ДФРХУ), общините и Агенцията за промишлено развитие.

| (26) | Полша твърди, че част от помощта, отпусната на HSW, е свързана с необходимостта от защита на важни интереси за националната сигурност. Помощта възлиза на около 19 милиона PLN (5 милиона EUR) и е отпусната както преди, така и след присъединяването на Полша към Европейския съюз. Като се позовават на член 296 от Договора за ЕО, полските власти поддържат тезата, че условията на този Договор не изключват възможността за отпускане на помощ за държавите-членки, която се смята за съществена при защитата на интересите на националната им сигурност. |
| --- | --- |

(26)

Полша твърди, че част от помощта, отпусната на HSW, е свързана с необходимостта от защита на важни интереси за националната сигурност. Помощта възлиза на около 19 милиона PLN (5 милиона EUR) и е отпусната както преди, така и след присъединяването на Полша към Европейския съюз. Като се позовават на член 296 от Договора за ЕО, полските власти поддържат тезата, че условията на този Договор не изключват възможността за отпускане на помощ за държавите-членки, която се смята за съществена при защитата на интересите на националната им сигурност.

| (27) | Най-значителните мерки за помощ, отпусната преди присъединяването за невоенната част на HSW, са два заема от Агенцията за промишлено развитие от 75 милиона PLN (19,7 милиона EUR). Друга важна мярка за помощ е капиталовата инжекция, отпусната от Министерството на финансите, на стойност 40 милиона PLN (10,5 милиона EUR) за дъщерната фирма HSW–Trading Sp. z o.o. |
| --- | --- |

(27)

Най-значителните мерки за помощ, отпусната преди присъединяването за невоенната част на HSW, са два заема от Агенцията за промишлено развитие от 75 милиона PLN (19,7 милиона EUR). Друга важна мярка за помощ е капиталовата инжекция, отпусната от Министерството на финансите, на стойност 40 милиона PLN (10,5 милиона EUR) за дъщерната фирма HSW–Trading Sp. z o.o.

| (28) | Сумата от 27,9 милиона PLN (7,3 милиона EUR) под формата на отписване на дългове е отпусната въз основа на поправката на Закона за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. (виж таблица 4 по-долу). Преструктурирането по силата на Закона се контролира от председателя на Агенцията за промишлено развитие и се основава на така нареченото решение за преструктуриране по смисъла на член 10, параграфи 1, 4 и 19 от Закона („решение за преструктуриране“). Решението за преструктуриране, одобряващо плана за преструктуриране и позволяващо преструктурирането на публичноправните задължения, е издадено на 29 април 2005 г. и изменено на 17 юни 2005 г. |
| --- | --- |

(28)

Сумата от 27,9 милиона PLN (7,3 милиона EUR) под формата на отписване на дългове е отпусната въз основа на поправката на Закона за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. (виж таблица 4 по-долу). Преструктурирането по силата на Закона се контролира от председателя на Агенцията за промишлено развитие и се основава на така нареченото решение за преструктуриране по смисъла на член 10, параграфи 1, 4 и 19 от Закона („решение за преструктуриране“). Решението за преструктуриране, одобряващо плана за преструктуриране и позволяващо преструктурирането на публичноправните задължения, е издадено на 29 април 2005 г. и изменено на 17 юни 2005 г.

| (29) | Различните мерки, посочени в първоначалното уведомление до Комисията, са представени в следната таблица:
  Таблица 2
  Планирана и отпусната помощ (хиляди PLN), както е посочено в уведомлението | Категория помощ | Номинална сума | Сума на помощта |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | Помощ за преструктуриране, отпусната преди 30 април 2004 г. | 145 785,5 | 129 309,1 |
| II | Помощ за преструктуриране, отпусната въз основа на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III | Помощ за преструктуриране, която трябва да се отпусне след 30 април 2004 г. | 43 456,9 | 13 562,9 |
| Общо | 217 139,5 | 162 165,7 |

(29)

Различните мерки, посочени в първоначалното уведомление до Комисията, са представени в следната таблица:

Таблица 2

Планирана и отпусната помощ (хиляди PLN), както е посочено в уведомлението

Категория помощ

Номинална сума

Сума на помощта

I

Помощ за преструктуриране, отпусната преди 30 април 2004 г.

145 785,5

129 309,1

II

Помощ за преструктуриране, отпусната въз основа на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г.

27 897,1

19 293,7

III

Помощ за преструктуриране, която трябва да се отпусне след 30 април 2004 г.

43 456,9

13 562,9

Общо

217 139,5

162 165,7

3.   РЕШЕНИЕ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА СЪЗДАВАНЕ НА ЕО

| (30) | Комисията реши да започне официално разследване по две причини. |
| --- | --- |

(30)

Комисията реши да започне официално разследване по две причини.

| (31) | Първо, Комисията се съмнява дали помощта за преструктуриране е съвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(31)

Първо, Комисията се съмнява дали помощта за преструктуриране е съвместима с общия пазар.

| (32) | Комисията се съмнява дали мерките, предвидени в плана за преструктуриране, са достатъчни за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на получателя, тъй като изглежда, че планът се съсредоточава върху обслужването на дълговете и покриването на оперативните разходи. |
| --- | --- |

(32)

Комисията се съмнява дали мерките, предвидени в плана за преструктуриране, са достатъчни за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на получателя, тъй като изглежда, че планът се съсредоточава върху обслужването на дълговете и покриването на оперативните разходи.

| (33) | Комисията изразява също съмнения за това, дали са изпълнени достатъчно компенсаторни мерки. Докато според полските власти HSW е планирала да намали производствените мощности с 20 %, планът е предвиждал увеличаване на използването на мощностите от 27,7 % през 2002 г. на 66 % през 2007 г. Комисията има съмнения относно нетния ефект на тази операция. |
| --- | --- |

(33)

Комисията изразява също съмнения за това, дали са изпълнени достатъчно компенсаторни мерки. Докато според полските власти HSW е планирала да намали производствените мощности с 20 %, планът е предвиждал увеличаване на използването на мощностите от 27,7 % през 2002 г. на 66 % през 2007 г. Комисията има съмнения относно нетния ефект на тази операция.

| (34) | Комисията има съмнения също и дали помощта е била ограничена до необходимия минимум и дали собственият принос на получателя е бил съществен, при положение че Полша не е направила ясно разграничение за това, какво счита за собствен принос на получателя към преструктурирането и какво се финансира от държавната помощ. |
| --- | --- |

(34)

Комисията има съмнения също и дали помощта е била ограничена до необходимия минимум и дали собственият принос на получателя е бил съществен, при положение че Полша не е направила ясно разграничение за това, какво счита за собствен принос на получателя към преструктурирането и какво се финансира от държавната помощ.

| (35) | Комисията има съмнения също относно съответствието с правилото „веднъж завинаги“. Всъщност дъщерната фирма на HSW – HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych – е получила помощ за преструктуриране за 2003 — 2007 г. преди Полша да се присъедини към Европейския съюз. Необходимо е да се покаже, че тази помощ е нямала ефект на „преливане“ към компанията майка – HSW. От Полша се изисква също да даде на Комисията гаранции, че помощта за преструктуриране за HSW, ако бъде отпусната, няма да има ефекти на „преливане“ към HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(35)

Комисията има съмнения също относно съответствието с правилото „веднъж завинаги“. Всъщност дъщерната фирма на HSW – HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych – е получила помощ за преструктуриране за 2003 — 2007 г. преди Полша да се присъедини към Европейския съюз. Необходимо е да се покаже, че тази помощ е нямала ефект на „преливане“ към компанията майка – HSW. От Полша се изисква също да даде на Комисията гаранции, че помощта за преструктуриране за HSW, ако бъде отпусната, няма да има ефекти на „преливане“ към HSW-Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (36) | Втората причина за започване на официална процедура по разследване е, че Комисията има съмнения по отношение на това, дали субсидираното специално военно производство (на оръдия) е достатъчно отделено от гражданското производство на строителни машини. В писма от 7 юни и 2 септември 2005 г. Полша уверява Комисията, че е изключено кръстосано финансиране, и Комисията отбелязва, че съотношението между помощта, разпределена за военно производство, и цялата помощ е малко в сравнение със съотношението между военното производство и общата продукция. Въпреки това Комисията поиска по-подробни обяснения по отделни счетоводства. |
| --- | --- |

(36)

Втората причина за започване на официална процедура по разследване е, че Комисията има съмнения по отношение на това, дали субсидираното специално военно производство (на оръдия) е достатъчно отделено от гражданското производство на строителни машини. В писма от 7 юни и 2 септември 2005 г. Полша уверява Комисията, че е изключено кръстосано финансиране, и Комисията отбелязва, че съотношението между помощта, разпределена за военно производство, и цялата помощ е малко в сравнение със съотношението между военното производство и общата продукция. Въпреки това Комисията поиска по-подробни обяснения по отделни счетоводства.

4.   КОМЕНТАРИ ОТ ПОЛША

| (37) | Отначало полските власти оспорват заключението на Комисията в решението за започване на официална процедура по разследване, че никаква помощ не е отпускана на основание на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. (виж таблица 2, ред II) преди присъединяването. Полските власти повтарят своето предишно твърдение, че съгласието на обществените кредитори на получателя (така наречените административни обещания), а не решението за преструктуриране, издадено от председателя на Агенцията за промишлено развитие, е било решаващо при отпускането на държавната помощ по Закона. Тъй като обществените кредитори на HSW, чиито вземания са били преструктурирани съгласно Закона, вече са дали съгласието си за HSW преди Полша да се присъедини към Европейския съюз, полските власти поддържат становището, че помощта е отпусната преди присъединяването и че като такава съвместимостта ѝ с общия пазар не трябва да се оценява от Комисията. |
| --- | --- |

(37)

Отначало полските власти оспорват заключението на Комисията в решението за започване на официална процедура по разследване, че никаква помощ не е отпускана на основание на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. (виж таблица 2, ред II) преди присъединяването. Полските власти повтарят своето предишно твърдение, че съгласието на обществените кредитори на получателя (така наречените административни обещания), а не решението за преструктуриране, издадено от председателя на Агенцията за промишлено развитие, е било решаващо при отпускането на държавната помощ по Закона. Тъй като обществените кредитори на HSW, чиито вземания са били преструктурирани съгласно Закона, вече са дали съгласието си за HSW преди Полша да се присъедини към Европейския съюз, полските власти поддържат становището, че помощта е отпусната преди присъединяването и че като такава съвместимостта ѝ с общия пазар не трябва да се оценява от Комисията.

| (38) | Второ, полските власти сигнализират за две изменения на помощта спрямо първоначалното уведомление. Първото и най-важно изменение е, че планираната държавна помощ, посочена в ред III от таблица 2, се оттегля частично и се замества от две мерки, за които се твърди, че не представляват държавна помощ. Второто изменение е от фактологичен характер и засяга точната стойност на трите мерки, посочени в таблица 3. В таблиците по-долу се изброяват всички мерки за помощи, отпуснати или предстоящи да бъдат отпуснати на HSW за целия период на преструктуриране, отчитайки направените изменения след решението за започване на официална процедура по разследване.
  Таблица 3
  Помощ, отпусната преди 30 април 2004 г. (хиляди PLN)










  No | Приета дата на споразумението или решението | Орган, отпускащ помощта | Форма на помощта | Номинална сума | Сума на помощта |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 12.12.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Освобождаване от ДДС за септември 2002 г. | 1 047,5 | 1 047,5 |
| 2. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Споразумение за плащане на вноски на ДДС за декември 2002 г. | 4 769,8 | 155,0 |
| 3. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Споразумение за плащане на вноски на ДДС за март 2003 г. | 1 771,8 | 52,2 |
| 4. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Споразумение за плащане на вноски на ДДС за май 2003 г. | 2 175,2 | 77,4 |
| 5. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Споразумение за плащане на вноски на ДДФЛ за март 2003 г. | 623,3 | 16,0 |
| 6. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Споразумение за плащане на вноски на ДДФЛ за май 2003 г. | 463,4 | 5,0 |
| 7. | 4.2.2003 г. | Социалноосигурителен институт (СОИ), клон Ржежов | Споразумение за плащане на вноски на вноските за юни - октомври 2002 г. | 6 252,1 | 1 211,6 |
| 8. | 28.8.2003 г. | Агенция за промишлено развитие | Заем | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 9. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Споразумение за плащане на вноски на ДДС за юни 2002 г. | 696,9 | 77,1 |
| 10. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Отсрочване на плащанията на вноските за ДДФЛ за юли 2002 г. | 183,9 | 15,3 |
| 11. | 15.9.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Промяна в датите на плащане на вноските на ДДФЛ за август 2002 г. | 211,5 | 26,8 |
| 12. | 2.12.2003 г. | Хазната на Сталова Вола | Споразумение за плащане на вноски на ДДС за август 2002 г. | 655,5 | 49,3 |
| 13. | 5.9.2003 г. | Областна управа на Старост, Сталова Вола | Схема за плащане на вноски на непрекъснат узуфрукт | 172,7 | 8,0 |
| 14. | 21.3.2003 г. | Областна управа на Старост, Ниско | Схема за плащане на вноски на непрекъснат узуфрукт | 20,5 | 0,3 |
| 15. | 30.4.2004 г. | Агенция за промишлено развитие | Заем | 35 000,0 | 35 000,0 |
| 16. | 30.4.2004 г. | Министерство на финансите | Първоначално увеличаване на капитала | 40 000,0 | 40 000,0 |
| 17. | 7.11.2003 г. | Министерство на науката и информационните технологии | Субсидия | 637,0 | 465,0 |
| 18. | 20.5.2003 г. | Областна управа на Старост, Сталова вола | Възстановяване на разходите | 3,3 | 2,4 |
| 19. | 20.5.2003 г. | Областна управа на Старост, Сталова Вола | Възстановяване на разходите | 3,3 | 2,4 |
| 20. | 6.12.2002 г. | Началник на данъчната управа на Подкарпатска област, Ржежов | Освобождаване от неизплатените дългове по ДДС | 1 210 | 1 210 |
| 21. | 6.12.2002 г. | Община Сталова Вола | Освобождаване от неизплатените дългове по данъците за недвижимо имущество | 496,8 | 496,8 |
| 22. | 11.12.2002 г. | Социалноосигурителен институт (СОИ), клон Ржежов | Освобождаване от неизплатените дължими вноски плюс лихвата | 11 088,1 | 11 088,1 |
| Общо 1 | 147 482,6 | 131 006,2 |

(38)

Второ, полските власти сигнализират за две изменения на помощта спрямо първоначалното уведомление. Първото и най-важно изменение е, че планираната държавна помощ, посочена в ред III от таблица 2, се оттегля частично и се замества от две мерки, за които се твърди, че не представляват държавна помощ. Второто изменение е от фактологичен характер и засяга точната стойност на трите мерки, посочени в таблица 3. В таблиците по-долу се изброяват всички мерки за помощи, отпуснати или предстоящи да бъдат отпуснати на HSW за целия период на преструктуриране, отчитайки направените изменения след решението за започване на официална процедура по разследване.

Таблица 3

Помощ, отпусната преди 30 април 2004 г. (хиляди PLN)

No

Приета дата на споразумението или решението

Орган, отпускащ помощта

Форма на помощта

Номинална сума

Сума на помощта

1.

12.12.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Освобождаване от ДДС за септември 2002 г.

1 047,5

1 047,5

2.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Споразумение за плащане на вноски на ДДС за декември 2002 г.

4 769,8

155,0

3.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Споразумение за плащане на вноски на ДДС за март 2003 г.

1 771,8

52,2

4.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Споразумение за плащане на вноски на ДДС за май 2003 г.

2 175,2

77,4

5.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Споразумение за плащане на вноски на ДДФЛ за март 2003 г.

623,3

16,0

6.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Споразумение за плащане на вноски на ДДФЛ за май 2003 г.

463,4

5,0

7.

4.2.2003 г.

Социалноосигурителен институт (СОИ), клон Ржежов

Споразумение за плащане на вноски на вноските за юни - октомври 2002 г.

6 252,1

1 211,6

8.

28.8.2003 г.

Агенция за промишлено развитие

Заем

40 000,0

40 000,0

9.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Споразумение за плащане на вноски на ДДС за юни 2002 г.

696,9

77,1

10.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Отсрочване на плащанията на вноските за ДДФЛ за юли 2002 г.

183,9

15,3

11.

15.9.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Промяна в датите на плащане на вноските на ДДФЛ за август 2002 г.

211,5

26,8

12.

2.12.2003 г.

Хазната на Сталова Вола

Споразумение за плащане на вноски на ДДС за август 2002 г.

655,5

49,3

13.

5.9.2003 г.

Областна управа на Старост, Сталова Вола

Схема за плащане на вноски на непрекъснат узуфрукт

172,7

8,0

14.

21.3.2003 г.

Областна управа на Старост, Ниско

Схема за плащане на вноски на непрекъснат узуфрукт

20,5

0,3

15.

30.4.2004 г.

Агенция за промишлено развитие

Заем

35 000,0

35 000,0

16.

30.4.2004 г.

Министерство на финансите

Първоначално увеличаване на капитала

40 000,0

40 000,0

17.

7.11.2003 г.

Министерство на науката и информационните технологии

Субсидия

637,0

465,0

18.

20.5.2003 г.

Областна управа на Старост, Сталова вола

Възстановяване на разходите

3,3

2,4

19.

20.5.2003 г.

Областна управа на Старост, Сталова Вола

Възстановяване на разходите

3,3

2,4

20.

6.12.2002 г.

Началник на данъчната управа на Подкарпатска област, Ржежов

Освобождаване от неизплатените дългове по ДДС

1 210

1 210

21.

6.12.2002 г.

Община Сталова Вола

Освобождаване от неизплатените дългове по данъците за недвижимо имущество

496,8

496,8

22.

11.12.2002 г.

Социалноосигурителен институт (СОИ), клон Ржежов

Освобождаване от неизплатените дължими вноски плюс лихвата

11 088,1

11 088,1

Общо 1

147 482,6

131 006,2

Таблица 4

Помощ, отпусната съгласно изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. (хиляди PLN)

| No | Дата на прехвърляне на дълговете и вземанията към оператора | Вид преструктурирани вземания | Номинална сума | Сума на помощта |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. | 20.6.2005 г. | Преструктуриране на ДДС и ДДФЛ | 10 696,6 | Сума на помощта, която не е посочена от полските власти |
| 24. | 20.6.2005 г. | Преструктуриране на таксите за околната среда плюс лихвите | 5 826,5 | " |
| 25. | 20.6.2005 г. | Преструктуриране на вноските за социално осигуряване (СОИ) плюс лихвите и таксите за продължаване | 7 333,2 | " |
| 26. | 20.6.2005 г. | Преструктуриране на плащанията към Държавния фонд за рехабилитация на хора с увреждания (ДФРХУ) плюс лихвите | 996,5 | " |
| 27. | 20.6.2005 г. | Преструктуриране на данъците върху недвижимото имущество от септември 2002 г. до юни 2003 г., дължими на Общинския съвет на Сталова вола | 3 044,3 | " |
| Общо 2 | 27 897,1 | 19 293,7 (5) |

No

Дата на прехвърляне на дълговете и вземанията към оператора

Вид преструктурирани вземания

Номинална сума

Сума на помощта

23.

20.6.2005 г.

Преструктуриране на ДДС и ДДФЛ

10 696,6

Сума на помощта, която не е посочена от полските власти

24.

20.6.2005 г.

Преструктуриране на таксите за околната среда плюс лихвите

5 826,5

"

25.

20.6.2005 г.

Преструктуриране на вноските за социално осигуряване (СОИ) плюс лихвите и таксите за продължаване

7 333,2

"

26.

20.6.2005 г.

Преструктуриране на плащанията към Държавния фонд за рехабилитация на хора с увреждания (ДФРХУ) плюс лихвите

996,5

"

27.

20.6.2005 г.

Преструктуриране на данъците върху недвижимото имущество от септември 2002 г. до юни 2003 г., дължими на Общинския съвет на Сталова вола

3 044,3

"

Общо 2

27 897,1

19 293,7 (5)

Таблица 5

Помощ, отпусната след 30 април 2004 г. (хиляди PLN)

| No | Планирана дата на плащанията на помощта | Финансиращ орган | Форма на помощта | Номинална сума | Сума на помощта |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. | 21.12.2004 г. – 19.10.2005 г. | Обществени институции | Отписване на публичноправните задължения | 22 094,4 | 0,259 |
| 29. | 25.4.2005 г. | Социалноосигурителен институт (СОИ), клон Ржежов | Отписване на публичноправните задължения | 16 386,2 | 0,0 |
| Общо 3 | 38 480,6 | 0,259 |

No

Планирана дата на плащанията на помощта

Финансиращ орган

Форма на помощта

Номинална сума

Сума на помощта

28.

21.12.2004 г. – 19.10.2005 г.

Обществени институции

Отписване на публичноправните задължения

22 094,4

0,259

29.

25.4.2005 г.

Социалноосигурителен институт (СОИ), клон Ржежов

Отписване на публичноправните задължения

16 386,2

0,0

Общо 3

38 480,6

0,259

Таблица 6

Помощ, отпусната и планирана (хиляди PLN), както е актуализирана вследствие на коментарите, получени от полските власти след започване на официалната процедура по разследване (актуализация на таблица 2)

| | Категория помощ | Номинална сума | Сума на помощта |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Помощ за преструктуриране, отпусната преди 30 април 2004 г. | 147 482,6 | 131 006,2 |
| II. | Помощ за преструктуриране, отпусната въз основа на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. | 27 897,1 | 19 293,7 |
| III. | Отлагане на мерките за публичноправни задължения, признати от Полша за съставляващи помощ de minimis
   (6) | 22 094,4 | 0,259 |
| IV. | Отлагане на мерките за публичноправни задължения от Социалноосигурителния институт (СОИ) (7) | 16 386,2 | 0,0 |
| Общо | 213 860,3 | 150 300,2 |

Категория помощ

Номинална сума

Сума на помощта

I.

Помощ за преструктуриране, отпусната преди 30 април 2004 г.

147 482,6

131 006,2

II.

Помощ за преструктуриране, отпусната въз основа на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г.

27 897,1

19 293,7

III.

Отлагане на мерките за публичноправни задължения, признати от Полша за съставляващи помощ de minimis
   (6)

22 094,4

0,259

IV.

Отлагане на мерките за публичноправни задължения от Социалноосигурителния институт (СОИ) (7)

16 386,2

0,0

Общо

213 860,3

150 300,2

| (39) | По отношение на мерките, посочени в ред III от таблица 6, полските власти твърдят, че отлагането и плащанията на вноски на публичноправни задължения от 22,1 милиона PLN (5,8 милиона EUR) (ред II от таблица 2) трябва да се третират като помощ de minimis. От тази сума 19 милиона PLN (5,0 милиона EUR) вече са отпуснати. Методологията, използвана от полските власти за изчисляване на сумата на помощта, сравнява лихвения процент, приложен към отлагането, с референтния процент на Комисията. Там, където лихвеният процент е по-висок, отколкото референтния, полските власти заключават, че мярката не представлява помощ. Според полските власти такъв е случаят с помощта, описана в ред IV от таблица 6. |
| --- | --- |

(39)

По отношение на мерките, посочени в ред III от таблица 6, полските власти твърдят, че отлагането и плащанията на вноски на публичноправни задължения от 22,1 милиона PLN (5,8 милиона EUR) (ред II от таблица 2) трябва да се третират като помощ de minimis. От тази сума 19 милиона PLN (5,0 милиона EUR) вече са отпуснати. Методологията, използвана от полските власти за изчисляване на сумата на помощта, сравнява лихвения процент, приложен към отлагането, с референтния процент на Комисията. Там, където лихвеният процент е по-висок, отколкото референтния, полските власти заключават, че мярката не представлява помощ. Според полските власти такъв е случаят с помощта, описана в ред IV от таблица 6.

| (40) | Трето, що се касае до жизнеспособността на компанията, полските власти твърдят, че организационното преструктуриране е успешно, HSW си е възвърнала контрола върху HSW-Dressta и по този начин е в състояние да се разширява на печелившия северноамерикански пазар. |
| --- | --- |

(40)

Трето, що се касае до жизнеспособността на компанията, полските власти твърдят, че организационното преструктуриране е успешно, HSW си е възвърнала контрола върху HSW-Dressta и по този начин е в състояние да се разширява на печелившия северноамерикански пазар.

| (41) | По отношение на изискването за ограничаването на изкривяването на конкуренцията полските власти поддържат становището, че намаляването на производствените мощности от 1 500 на 1 200 машини е действаща компенсаторна мярка. Те също считат и продажбата на дъщерните фирми на HSW за компенсаторна мярка. |
| --- | --- |

(41)

По отношение на изискването за ограничаването на изкривяването на конкуренцията полските власти поддържат становището, че намаляването на производствените мощности от 1 500 на 1 200 машини е действаща компенсаторна мярка. Те също считат и продажбата на дъщерните фирми на HSW за компенсаторна мярка.

| (42) | По отношение на ограничаването на помощта до необходимия минимум полските власти са предоставили различни подробности относно сумите, считани че представляват собствен принос. |
| --- | --- |

(42)

По отношение на ограничаването на помощта до необходимия минимум полските власти са предоставили различни подробности относно сумите, считани че представляват собствен принос.

| (43) | В заключение, в своите наблюдения полските власти твърдят, че държавна помощ не е отпускана след присъединяването и че такава не е планирана. Ако Комисията отсъди другояче, те са готови да представят допълнителни елементи в подкрепа на заключението, че държавната помощ е съвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(43)

В заключение, в своите наблюдения полските власти твърдят, че държавна помощ не е отпускана след присъединяването и че такава не е планирана. Ако Комисията отсъди другояче, те са готови да представят допълнителни елементи в подкрепа на заключението, че държавната помощ е съвместима с общия пазар.

5.   ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА

5.1.   Правомощия на Комисията

| (44) | Като се има предвид, че някои събития, свързани с това дело, са настъпили преди Полша да се присъедини към Европейския съюз на 1 май 2004 г., Комисията първо трябва да определи дали има правомощията да действа по отношение на въпросната помощ. |
| --- | --- |

(44)

Като се има предвид, че някои събития, свързани с това дело, са настъпили преди Полша да се присъедини към Европейския съюз на 1 май 2004 г., Комисията първо трябва да определи дали има правомощията да действа по отношение на въпросната помощ.

| (45) | Помощ, която е приложена преди присъединяването и не е приложима след присъединяването, не може да се разглежда от Комисията нито по силата на така наречената процедура за временен механизъм, регулиран от приложение IV, точка 3 към Договора за присъединяване, нито по силата на процедури, определени в член 88 от Договора за създаване на ЕО. Нито Договорът за присъединяване, нито Договорът за създаване на ЕО не изискват или не оправомощават Комисията да разглежда тази помощ. |
| --- | --- |

(45)

Помощ, която е приложена преди присъединяването и не е приложима след присъединяването, не може да се разглежда от Комисията нито по силата на така наречената процедура за временен механизъм, регулиран от приложение IV, точка 3 към Договора за присъединяване, нито по силата на процедури, определени в член 88 от Договора за създаване на ЕО. Нито Договорът за присъединяване, нито Договорът за създаване на ЕО не изискват или не оправомощават Комисията да разглежда тази помощ.

| (46) | От друга страна, помощ, приложена след присъединяването, би представлявала нова помощ и би попаднала в рамките на правомощията на Комисията по силата на процедурата, определена в член 88. За целите на определяне на момента, в който определена мярка за помощ е влязла в сила, съответният критерий е законово обвързващия акт, задължаващ компетентните национални власти да отпуснат помощта (8). |
| --- | --- |

(46)

От друга страна, помощ, приложена след присъединяването, би представлявала нова помощ и би попаднала в рамките на правомощията на Комисията по силата на процедурата, определена в член 88. За целите на определяне на момента, в който определена мярка за помощ е влязла в сила, съответният критерий е законово обвързващия акт, задължаващ компетентните национални власти да отпуснат помощта (8).

| (47) | Индивидуална помощ не може да се прилага след присъединяването, ако е било известно точното икономическо излагане на държавата, когато е била отпусната помощта. |
| --- | --- |

(47)

Индивидуална помощ не може да се прилага след присъединяването, ако е било известно точното икономическо излагане на държавата, когато е била отпусната помощта.

| (48) | Въз основа на информацията, предоставена от Полша, Комисията успя да определи, че мерките за помощ, изброени в таблица 3 по-горе, са били отпуснати преди присъединяването и не са приложими след него. Следователно Комисията не е оправомощена да прави оценка на тяхната съвмeстимост с общия пазар. Въпреки това те трябва да се вземат под внимание, когато се определя съвместимостта на отпусната помощ или на помощта, която трябва да се отпусне след присъединяването. Тази помощ възлиза на 147 милиона PLN (38 милиона EUR). |
| --- | --- |

(48)

Въз основа на информацията, предоставена от Полша, Комисията успя да определи, че мерките за помощ, изброени в таблица 3 по-горе, са били отпуснати преди присъединяването и не са приложими след него. Следователно Комисията не е оправомощена да прави оценка на тяхната съвмeстимост с общия пазар. Въпреки това те трябва да се вземат под внимание, когато се определя съвместимостта на отпусната помощ или на помощта, която трябва да се отпусне след присъединяването. Тази помощ възлиза на 147 милиона PLN (38 милиона EUR).

| (49) | По отношение на мерките за помощ, отпусната по силата на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. и изброени в таблица 4, съмненията на Комисията по отношение на деня, в който те са отпуснати, не са разсеяни. В това отношение полските власти не са предоставили никакви нови аргументи в коментарите си по решението за започване на официална процедура по разследване. Съгласието на отделните власти, отпускащи помощ, за преструктуриране на вземанията си по силата на този Закон е необходимо, но само по себе си недостатъчно за осъществяване на подобно преструктуриране. Решаващият елемент от процедурата по силата на Закона е решението за преструктуриране, взето от президента на Международната асоциация за развитие на 29 април 2005 г., т.е. след присъединяването. Ето защо Комисията споделя становището, че въпросната помощ в отпусната след присъединяването. Поради това Комисията има правомощията да оценява съвместимостта на помощта с общия пазар. Трябва да се отбележи, че тази помощ е отпусната в нарушение на клаузата за прекратяване на помощта в член 88, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО и следователно представлява неправомерна помощ от 27 897 милиона PLN (7,34 милиона EUR). |
| --- | --- |

(49)

По отношение на мерките за помощ, отпусната по силата на изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. и изброени в таблица 4, съмненията на Комисията по отношение на деня, в който те са отпуснати, не са разсеяни. В това отношение полските власти не са предоставили никакви нови аргументи в коментарите си по решението за започване на официална процедура по разследване. Съгласието на отделните власти, отпускащи помощ, за преструктуриране на вземанията си по силата на този Закон е необходимо, но само по себе си недостатъчно за осъществяване на подобно преструктуриране. Решаващият елемент от процедурата по силата на Закона е решението за преструктуриране, взето от президента на Международната асоциация за развитие на 29 април 2005 г., т.е. след присъединяването. Ето защо Комисията споделя становището, че въпросната помощ в отпусната след присъединяването. Поради това Комисията има правомощията да оценява съвместимостта на помощта с общия пазар. Трябва да се отбележи, че тази помощ е отпусната в нарушение на клаузата за прекратяване на помощта в член 88, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО и следователно представлява неправомерна помощ от 27 897 милиона PLN (7,34 милиона EUR).

| (50) | Накрая, по отношение на мерките, изброени в таблица 5, ако се установи, че те представляват държавна помощ, Комисията има правомощията да оцени тяхната съвместимост с общия пазар, тъй като те очевидно са продължени след присъединяването. |
| --- | --- |

(50)

Накрая, по отношение на мерките, изброени в таблица 5, ако се установи, че те представляват държавна помощ, Комисията има правомощията да оцени тяхната съвместимост с общия пазар, тъй като те очевидно са продължени след присъединяването.

5.2.   Държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за създаване на ЕО

| (51) | В член 87, параграф 1 от Договора за създаване на ЕО се постановява, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на определени стоки е несъвместима с вътрешния пазар, доколкото засяга търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

(51)

В член 87, параграф 1 от Договора за създаване на ЕО се постановява, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на определени стоки е несъвместима с вътрешния пазар, доколкото засяга търговията между държавите-членки.

| (52) | Полските власти не оспорват факта, че мерките, изброени в таблици 3 и 4, представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(52)

Полските власти не оспорват факта, че мерките, изброени в таблици 3 и 4, представляват държавна помощ.

| (53) | Що се отнася до помощта под формата на отлагане на плащанията на данъците на HSW и социалноосигурителните задължения (таблица 5), полските власти поддържат становището, че те не представляват държавна помощ, тъй като това е помощ de minimis или нейният помощен компонент е равен на нула. Ето защо те основават аргументацията си върху изчислението на помощния компонент от индивидуалните мерки за помощ. |
| --- | --- |

(53)

Що се отнася до помощта под формата на отлагане на плащанията на данъците на HSW и социалноосигурителните задължения (таблица 5), полските власти поддържат становището, че те не представляват държавна помощ, тъй като това е помощ de minimis или нейният помощен компонент е равен на нула. Ето защо те основават аргументацията си върху изчислението на помощния компонент от индивидуалните мерки за помощ.

| (54) | Комисията не може да одобри метода на изчисляване, използван от полските власти, тъй като помощта е отпусната на компания с финансови затруднения. Рискът от определяне на нови срокове за изплащане на дългове е по-висок, отколкото при добре функциониращите компании, което трябва да бъде отразено в наложената лихва. Ето защо съответният ръст не може да бъде приложен като бенчмарк. Методът на изчисление, сравняващ реалния размер на наложената лихва с референтния размер, не е подходящ в този случай и затова Комисията не може да приеме аргумента, приведен от полските власти. |
| --- | --- |

(54)

Комисията не може да одобри метода на изчисляване, използван от полските власти, тъй като помощта е отпусната на компания с финансови затруднения. Рискът от определяне на нови срокове за изплащане на дългове е по-висок, отколкото при добре функциониращите компании, което трябва да бъде отразено в наложената лихва. Ето защо съответният ръст не може да бъде приложен като бенчмарк. Методът на изчисление, сравняващ реалния размер на наложената лихва с референтния размер, не е подходящ в този случай и затова Комисията не може да приеме аргумента, приведен от полските власти.

| (55) | Установена практика на Комисията и съдебна практика на Съда (9) е, че помощният компонент в случаите на компании с финансови затруднения може да се равнява на номиналната сума. Мерките за помощта, изброени в таблица 5, възлизат на 38 480 милиона PLN (10 милиона EUR). |
| --- | --- |

(55)

Установена практика на Комисията и съдебна практика на Съда (9) е, че помощният компонент в случаите на компании с финансови затруднения може да се равнява на номиналната сума. Мерките за помощта, изброени в таблица 5, възлизат на 38 480 милиона PLN (10 милиона EUR).

| (56) | Комисията заключава, че мерките, изброени в таблици 4 и 5, са били финансирани от държавни ресурси. Те облагодетелстват индивидуална фирма чрез предоставянето на предимство, което тя няма на пазара, и затова действат селективно. HSW е активна в производството на строителни машини, което представлява сектор, включващ интензивна търговия вътре в Европейския съюз. Следователно тези мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за създаване на ЕО, възлизаща на 66 377 милиона PLN (17 467 милиона EUR). |
| --- | --- |

(56)

Комисията заключава, че мерките, изброени в таблици 4 и 5, са били финансирани от държавни ресурси. Те облагодетелстват индивидуална фирма чрез предоставянето на предимство, което тя няма на пазара, и затова действат селективно. HSW е активна в производството на строителни машини, което представлява сектор, включващ интензивна търговия вътре в Европейския съюз. Следователно тези мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за създаване на ЕО, възлизаща на 66 377 милиона PLN (17 467 милиона EUR).

5.3.   Съвместимост на помощта: дерогация по член 87, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО

| (57) | Освобождаванията, посочени в член 87, параграф 2 от Договора за създаване на ЕО, не са приложими в това дело. Що се отнася до освобождаване по член 87, параграф 3, като се има предвид, че основната цел на помощта е да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на фирма със затруднения, може да се приложи единствено освобождаване, определено в член 87, параграф 3, буква в), упълномощаващо държавната помощ да насърчава развитието на определени икономически дейности, когато подобна помощ не засяга неблагоприятно търговските условия до степен, противоречаща на интересите на общия пазар. |
| --- | --- |

(57)

Освобождаванията, посочени в член 87, параграф 2 от Договора за създаване на ЕО, не са приложими в това дело. Що се отнася до освобождаване по член 87, параграф 3, като се има предвид, че основната цел на помощта е да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на фирма със затруднения, може да се приложи единствено освобождаване, определено в член 87, параграф 3, буква в), упълномощаващо държавната помощ да насърчава развитието на определени икономически дейности, когато подобна помощ не засяга неблагоприятно търговските условия до степен, противоречаща на интересите на общия пазар.

5.3.1.   Приложимо правно основание

| (58) | Комисията ще направи оценка на мерките, представляващи нова помощ, и на целия план за преструктуриране в съответствие с насоките на Общността за държавната помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Действащите насоки на Общността за държавната помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) („Насоки 2004“) влязоха в сила на 10 октомври 2004 г. В случая с уведомлението за мерките, регистрирано преди тази дата, важат предишните насоки за оздравяване и преструктуриране (11) („Насоки 1999“). Съгласно точка 104 от Насоки 2004 „Комисията ще разглежда съвместимостта с общия пазар на всяка помощ за заздравяване и преструктуриране, отпусната без нейното разрешение и следователно в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО, въз основа на тези насоки, ако част от помощта или цялата помощ са отпуснати в деня на тяхното публикуване в Официален вестник на Европейския съюз“. |
| --- | --- |

(58)

Комисията ще направи оценка на мерките, представляващи нова помощ, и на целия план за преструктуриране в съответствие с насоките на Общността за държавната помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Действащите насоки на Общността за държавната помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) („Насоки 2004“) влязоха в сила на 10 октомври 2004 г. В случая с уведомлението за мерките, регистрирано преди тази дата, важат предишните насоки за оздравяване и преструктуриране (11) („Насоки 1999“). Съгласно точка 104 от Насоки 2004 „Комисията ще разглежда съвместимостта с общия пазар на всяка помощ за заздравяване и преструктуриране, отпусната без нейното разрешение и следователно в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО, въз основа на тези насоки, ако част от помощта или цялата помощ са отпуснати в деня на тяхното публикуване в Официален вестник на Европейския съюз“.

| (59) | В този случай уведомлението за мерките, описани в таблица 2, е направено на 8 октомври 2004 г. (два дена преди влизането в сила на Насоки 2004). Въпреки това полските власти също информират Комисията в писмо от 7 март 2006 г. за допълнителна помощ, отпусната неправомерно на HSW. Всички мерки, описани в таблица 6, редове III и IV, са отпуснати след декември 2004 г., т.е. след 1 октомври 2004 г., когато са публикувани Насоки 2004. Затова Комисията заключава, че в този случай трябва да се прилагат Насоки 2004 както за мерките, за които е уведомено, така и за тези, за които не е уведомено, тъй като всички те се отнасят до същия план за преструктуриране. |
| --- | --- |

(59)

В този случай уведомлението за мерките, описани в таблица 2, е направено на 8 октомври 2004 г. (два дена преди влизането в сила на Насоки 2004). Въпреки това полските власти също информират Комисията в писмо от 7 март 2006 г. за допълнителна помощ, отпусната неправомерно на HSW. Всички мерки, описани в таблица 6, редове III и IV, са отпуснати след декември 2004 г., т.е. след 1 октомври 2004 г., когато са публикувани Насоки 2004. Затова Комисията заключава, че в този случай трябва да се прилагат Насоки 2004 както за мерките, за които е уведомено, така и за тези, за които не е уведомено, тъй като всички те се отнасят до същия план за преструктуриране.

| (60) | Както вече беше споменато в решението на Комисията за започване на официална процедура по разследване, необходимо е да се види цялата картина, за да се оцени съвместимостта на новата помощ за преструктуриране. За да се установи дали планът ще доведе до възстановяване на жизнеспособността, трябва да се вземат под внимание всички мерки за помощ, а не само новата помощ, когато се прави оценка на това, дали помощта е ограничена до минималната необходима, и когато се определя доколко уместни са компенсаторните мерки. |
| --- | --- |

(60)

Както вече беше споменато в решението на Комисията за започване на официална процедура по разследване, необходимо е да се види цялата картина, за да се оцени съвместимостта на новата помощ за преструктуриране. За да се установи дали планът ще доведе до възстановяване на жизнеспособността, трябва да се вземат под внимание всички мерки за помощ, а не само новата помощ, когато се прави оценка на това, дали помощта е ограничена до минималната необходима, и когато се определя доколко уместни са компенсаторните мерки.

5.3.2.   Допустимост на фирмата

| (61) | Поради всичките вече изброени в настоящото решение причини за започване на официална процедура по разследване, (виж по-специално точка 85 и следващи), фирмата е компания със затруднения по смисъла на точки 9 и следващи от Насоки 2004 и следователно отговаря на критериите за помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(61)

Поради всичките вече изброени в настоящото решение причини за започване на официална процедура по разследване, (виж по-специално точка 85 и следващи), фирмата е компания със затруднения по смисъла на точки 9 и следващи от Насоки 2004 и следователно отговаря на критериите за помощ за преструктуриране.

5.3.3.   Възстановяване на жизнеспособността

| (62) | Насоките показват, че „планът за преструктуриране, чиято продължителност трябва да бъде възможно най-кратка, трябва да възстанови дългосрочната жизнеспособност на фирмата в рамките на разумно време и въз основа на реалистични презумпции за бъдещите оперативни условия. [...] Подобряването на жизнеспособността трябва да произтича главно от вътрешни мерки [...]“. |
| --- | --- |

(62)

Насоките показват, че „планът за преструктуриране, чиято продължителност трябва да бъде възможно най-кратка, трябва да възстанови дългосрочната жизнеспособност на фирмата в рамките на разумно време и въз основа на реалистични презумпции за бъдещите оперативни условия. [...] Подобряването на жизнеспособността трябва да произтича главно от вътрешни мерки [...]“.

| (63) | Основният проблем на HSW е нейната задлъжнялост. Комисията отбелязва, че финансовото преструктуриране е почти приключено. |
| --- | --- |

(63)

Основният проблем на HSW е нейната задлъжнялост. Комисията отбелязва, че финансовото преструктуриране е почти приключено.

| (64) | В решението за започване на официална процедура по разследване Комисията изразява съмнения, че преструктурирането е било по-скоро главно финансово, отколкото промишлено, и отбелязва, че не е било отделено достатъчно внимание на аспектите на промишленото преструктуриране. В коментарите, последвали решението, полските власти предоставят достатъчно доказателства за това, че остарялата организационна структура наистина е била един от ключовите проблеми, с които се е сблъскала компанията. Тя се е справила с този въпрос, като е разделила част от компанията, свързана пряко с производството (HSW-Trading), от частите, които е възнамерявала да продаде. Това е причина за временното създаване на независима компания HSW-Trading от страна на HSW S.A. |
| --- | --- |

(64)

В решението за започване на официална процедура по разследване Комисията изразява съмнения, че преструктурирането е било по-скоро главно финансово, отколкото промишлено, и отбелязва, че не е било отделено достатъчно внимание на аспектите на промишленото преструктуриране. В коментарите, последвали решението, полските власти предоставят достатъчно доказателства за това, че остарялата организационна структура наистина е била един от ключовите проблеми, с които се е сблъскала компанията. Тя се е справила с този въпрос, като е разделила част от компанията, свързана пряко с производството (HSW-Trading), от частите, които е възнамерявала да продаде. Това е причина за временното създаване на независима компания HSW-Trading от страна на HSW S.A.

| (65) | Планирана е продажба на акции в дъщерните фирми и обособяването и продажбата на избрани отдели за услуги като един от основните елементи на преструктурирането. В решението за започване на официална процедура по разследване Комисията изразява съмнения за това, дали планът за продажба е реалистичен. Въпреки това на практика HSW реализира приходи от продажбата над четири пъти по-високи от предвижданите. |
| --- | --- |

(65)

Планирана е продажба на акции в дъщерните фирми и обособяването и продажбата на избрани отдели за услуги като един от основните елементи на преструктурирането. В решението за започване на официална процедура по разследване Комисията изразява съмнения за това, дали планът за продажба е реалистичен. Въпреки това на практика HSW реализира приходи от продажбата над четири пъти по-високи от предвижданите.

| (66) | Друг ключов компонент за успеха на преструктурирането е положението със собствеността на Dressta. Контролният дял в Dressta, държан от един от конкурентите на HSW – KAIC – е представлявал пречка за пълния достъп до важния северноамерикански пазар. Сега проблемът е решен с възвръщането на контрола над Dressta от страна на HSW и нейното разширяване на растящия северноамерикански пазар вече не се възпрепятства от нейния конкурент. Всъщност Комисията отбелязва, че най-решаващият пазар на продажбите, поради поглъщащата си сила и размери, е северноамериканският пазар, и по-специално САЩ. Увеличаването на продажбите на този пазар е голяма възможност за HSW, особено поради факта, че той възнамерява да използва търговската марка Dressta, която е добре позната на този пазар. |
| --- | --- |

(66)

Друг ключов компонент за успеха на преструктурирането е положението със собствеността на Dressta. Контролният дял в Dressta, държан от един от конкурентите на HSW – KAIC – е представлявал пречка за пълния достъп до важния северноамерикански пазар. Сега проблемът е решен с възвръщането на контрола над Dressta от страна на HSW и нейното разширяване на растящия северноамерикански пазар вече не се възпрепятства от нейния конкурент. Всъщност Комисията отбелязва, че най-решаващият пазар на продажбите, поради поглъщащата си сила и размери, е северноамериканският пазар, и по-специално САЩ. Увеличаването на продажбите на този пазар е голяма възможност за HSW, особено поради факта, че той възнамерява да използва търговската марка Dressta, която е добре позната на този пазар.

| (67) | Преструктурирането на заетостта, планирано да намали работната сила с над 1 000 души, е реална и правдоподобна мярка за намаляване на разходите. |
| --- | --- |

(67)

Преструктурирането на заетостта, планирано да намали работната сила с над 1 000 души, е реална и правдоподобна мярка за намаляване на разходите.

| (68) | За първи път HSW отбелязва печалба през 2005 г. В края на периода на преструктуриране (2007 г.) печалбата се очаква да намалее, но това се дължи на високите разходи за преструктуриране и на изключително завишената печалба за 2005 г., произтичаща от еднократни продажби на активи през тази година. От 2007 г. нататък обаче се очаква нетният резултат да се подобри и да се удвои до 2012 г. До края на периода на преструктуриране трябва да се разреши проблемът с ликвидността. |
| --- | --- |

(68)

За първи път HSW отбелязва печалба през 2005 г. В края на периода на преструктуриране (2007 г.) печалбата се очаква да намалее, но това се дължи на високите разходи за преструктуриране и на изключително завишената печалба за 2005 г., произтичаща от еднократни продажби на активи през тази година. От 2007 г. нататък обаче се очаква нетният резултат да се подобри и да се удвои до 2012 г. До края на периода на преструктуриране трябва да се разреши проблемът с ликвидността.

| (69) | Въз основа на тези елементи Комисията заключава, че съмненията ѝ за това, дали планът ще доведе до възстановяване на жизнеспособността, са разсеяни. |
| --- | --- |

(69)

Въз основа на тези елементи Комисията заключава, че съмненията ѝ за това, дали планът ще доведе до възстановяване на жизнеспособността, са разсеяни.

5.3.4.   Избягване на неоправдани изкривявания на конкуренцията

| (70) | Според полските власти HSW планира да намали годишния си производствен капацитет от 1 500 на 1 200 строителни машини, т.е. с 20 %. Комисията споделя становището, че това намаляване на мощностите е недостатъчно, тъй като компанията планира при всички случаи да използва само 66 % от капацитета в края на периода на преструктуриране, т.е. 2007 г. Комисията не е получила никаква информация от Полша, позволяваща да се предположи, че компанията всъщност е продавала повече от 1 200 машини преди започването на преструктурирането. |
| --- | --- |

(70)

Според полските власти HSW планира да намали годишния си производствен капацитет от 1 500 на 1 200 строителни машини, т.е. с 20 %. Комисията споделя становището, че това намаляване на мощностите е недостатъчно, тъй като компанията планира при всички случаи да използва само 66 % от капацитета в края на периода на преструктуриране, т.е. 2007 г. Комисията не е получила никаква информация от Полша, позволяваща да се предположи, че компанията всъщност е продавала повече от 1 200 машини преди започването на преструктурирането.

| (71) | Нещо повече, полските власти твърдят, че получателят е продал известен брой печеливши производствени компании, ограничавайки по този начин своите дейности и производствени мощности. Поне две от големите дъщерни компании (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. и HSW-Huta Stali Jakosciowych) са били печеливши и са били продадени на печалба. Общият оборот от тези две дъщерни фирми през 2005 г. е бил 460 милиона PLN (121 милиона EUR) с работна сила от 1 000 души, докато основната дейност на групата HSW (HSW и HSW-Trading) е постигнала оборот от 430 милиона PLN (113,1 милиона EUR) с 2 400 служители. Двете дъщерни фирми, които са били продадени, са произвеждали завършени стоманени продукти. По времето на продажбата, според оценка, предоставена на Комисията, тези две дъщерни фирми са били печеливши, с перспективи за възвръщане на продажбите от около 6 %. Двете дъщерни фирми представляват много съществена част от групата HSW с печеливши дейности и добри пазарни перспективи. |
| --- | --- |

(71)

Нещо повече, полските власти твърдят, че получателят е продал известен брой печеливши производствени компании, ограничавайки по този начин своите дейности и производствени мощности. Поне две от големите дъщерни компании (HSW-Walcownia Blach Sp. z o.o. и HSW-Huta Stali Jakosciowych) са били печеливши и са били продадени на печалба. Общият оборот от тези две дъщерни фирми през 2005 г. е бил 460 милиона PLN (121 милиона EUR) с работна сила от 1 000 души, докато основната дейност на групата HSW (HSW и HSW-Trading) е постигнала оборот от 430 милиона PLN (113,1 милиона EUR) с 2 400 служители. Двете дъщерни фирми, които са били продадени, са произвеждали завършени стоманени продукти. По времето на продажбата, според оценка, предоставена на Комисията, тези две дъщерни фирми са били печеливши, с перспективи за възвръщане на продажбите от около 6 %. Двете дъщерни фирми представляват много съществена част от групата HSW с печеливши дейности и добри пазарни перспективи.

| (72) | Затова Комисията споделя становището, че продажбата на тези дъщерни фирми може да се счита за компенсаторна мярка, а не просто за действие, необходимо за възстановяване на жизнеспособността на HSW. |
| --- | --- |

(72)

Затова Комисията споделя становището, че продажбата на тези дъщерни фирми може да се счита за компенсаторна мярка, а не просто за действие, необходимо за възстановяване на жизнеспособността на HSW.

5.3.5.   Помощ, ограничена до минимум

| (73) | Полските власти предоставиха различни подробности относно сумите, считани, че представляват собствен принос на получателя към разходите за преструктуриране. |
| --- | --- |

(73)

Полските власти предоставиха различни подробности относно сумите, считани, че представляват собствен принос на получателя към разходите за преструктуриране.

| (74) | Първо, компанията планира да получи банкови заеми, възлизащи на стойност от 46,9 милиона PLN (12 милиона EUR). Полските власти осигуриха доказателства, че HSW ще бъде в състояние да получи подобно финансиране на пазара, при положение че се е възползвала от ограничено частно финансиране от 31,9 милиона PLN (8,4 милиона EUR) в периода 2003 — 2005 г. Те твърдят също, че получателят ще може да намери пазарно финансиране до края на периода на преструктуриране. |
| --- | --- |

(74)

Първо, компанията планира да получи банкови заеми, възлизащи на стойност от 46,9 милиона PLN (12 милиона EUR). Полските власти осигуриха доказателства, че HSW ще бъде в състояние да получи подобно финансиране на пазара, при положение че се е възползвала от ограничено частно финансиране от 31,9 милиона PLN (8,4 милиона EUR) в периода 2003 — 2005 г. Те твърдят също, че получателят ще може да намери пазарно финансиране до края на периода на преструктуриране.

| (75) | Второ, HSW е получила приходи от 112,2 милиона PLN (29,5 милиона EUR) от продажбата на дъщерните си фирми. |
| --- | --- |

(75)

Второ, HSW е получила приходи от 112,2 милиона PLN (29,5 милиона EUR) от продажбата на дъщерните си фирми.

| (76) | Накрая получателят е продал активи на стойност от 52,1 милиона PLN (13,7 милиона EUR). |
| --- | --- |

(76)

Накрая получателят е продал активи на стойност от 52,1 милиона PLN (13,7 милиона EUR).

| (77) | В заключение, що се отнася до източниците на финансиране на мерките за преструктуриране, 243,1 милиона PLN (64 милиона EUR) могат да се считат за съставляващи собствения принос на получателя или външни източници, независими от държавна помощ. Общите разходи за преструктуриране, включително разходите, направени преди присъединяването, възлизат на 450,3 милиона PLN (118,5 милиона EUR). Следователно собственият принос на HSW към общите разходи за преструктуриране е равен на 54 %. |
| --- | --- |

(77)

В заключение, що се отнася до източниците на финансиране на мерките за преструктуриране, 243,1 милиона PLN (64 милиона EUR) могат да се считат за съставляващи собствения принос на получателя или външни източници, независими от държавна помощ. Общите разходи за преструктуриране, включително разходите, направени преди присъединяването, възлизат на 450,3 милиона PLN (118,5 милиона EUR). Следователно собственият принос на HSW към общите разходи за преструктуриране е равен на 54 %.

| (78) | Насоки 2004 определят минимално ниво от 50 % на собствения принос към разходите за преструктуриране. Затова Комисията заключава, че нивото на собствения принос е съществено и че в светлината на предоставената информация помощта е ограничена до минималната необходима. |
| --- | --- |

(78)

Насоки 2004 определят минимално ниво от 50 % на собствения принос към разходите за преструктуриране. Затова Комисията заключава, че нивото на собствения принос е съществено и че в светлината на предоставената информация помощта е ограничена до минималната необходима.

5.3.6.   Принципът „веднъж завинаги“

| (79) | В решението си за започване на официална процедура по разследване Комисията отбелязва, че HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych е получила помощ за преструктуриране, отпусната преди присъединяването за периода 2003 — 2007 г. Необходимо е да се докаже, че помощта не е имала ефект на „преливане“ към компанията майка. От друга страна, от Полша се изисква да увери Комисията, че помощта за преструктуриране за HSW, ако бъде одобрена от Комисията, не би имала никакви ефекти на „преливане“ към HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych. |
| --- | --- |

(79)

В решението си за започване на официална процедура по разследване Комисията отбелязва, че HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych е получила помощ за преструктуриране, отпусната преди присъединяването за периода 2003 — 2007 г. Необходимо е да се докаже, че помощта не е имала ефект на „преливане“ към компанията майка. От друга страна, от Полша се изисква да увери Комисията, че помощта за преструктуриране за HSW, ако бъде одобрена от Комисията, не би имала никакви ефекти на „преливане“ към HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych.

| (80) | Полските власти уверяват Комисията, че двустранните отношения между HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych и HSW се основават на пазарни условия (включително условия на плащане и доставка) и че компаниите като отделни юридически лица имат отделни сметки. Единствената причина за това, защо HSW е избрала HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych за доставчик, е нейната географска близост. |
| --- | --- |

(80)

Полските власти уверяват Комисията, че двустранните отношения между HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych и HSW се основават на пазарни условия (включително условия на плащане и доставка) и че компаниите като отделни юридически лица имат отделни сметки. Единствената причина за това, защо HSW е избрала HSW–Zakład Zespołów Mechanicznych за доставчик, е нейната географска близост.

5.3.7.   Разделяне на субсидираното специално военно производство от гражданското производство

| (81) | В решението за започване на официална процедура по разследване Комисията изрази съмнения за това, дали е направено достатъчно разделение между субсидираното специално военно производство (оръдия) и гражданското производство на строителни машини, за да се избегне кръстосаното субсидиране между двете сфери на дейност. Полските власти увериха Комисията, че действащата система за счетоводство позволява ясно разделение между разходите за тези два вида дейност. |
| --- | --- |

(81)

В решението за започване на официална процедура по разследване Комисията изрази съмнения за това, дали е направено достатъчно разделение между субсидираното специално военно производство (оръдия) и гражданското производство на строителни машини, за да се избегне кръстосаното субсидиране между двете сфери на дейност. Полските власти увериха Комисията, че действащата система за счетоводство позволява ясно разделение между разходите за тези два вида дейност.

6.   ИЗВОДИ

| (82) | Комисията заключава, че частично неправомерната държавна помощ, за която частично е уведомено, е съвместима с общия пазар, |
| --- | --- |

(82)

Комисията заключава, че частично неправомерната държавна помощ, за която частично е уведомено, е съвместима с общия пазар,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ, възлизаща на 66 377 милиона PLN, отпусната или планирана да бъде отпусната на HSW, част от която Полша вече е приложила частично или напълно в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за създаване на ЕО и част от която Полша все още не е приложила, е съвместима с общия пазар.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Република Полша.

Съставено в Брюксел на 20 декември 2006 година.

За Комисията

Neelie KROES

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 34, 10.2.2006 г., стр. 5.

1

(2)  Виж бележка под линия 1.

2

(3)  Всички стойности, предоставени от полските власти в PLN, са превърнати с информативна цел в EUR по обменния курс за 17 ноември 2006 г. (1 EUR = 3,8019 PLN).

3

(4)  Поверителна информация.

4

(5)  Полските власти не са предоставили информация относно размера на еквивалентната помощ по мярката. Размерът на помощта е изчислен въз основа на това, че 30,84 % от преструктурираното задължение по изменения Закон за държавните помощи за предприятия с особено значение за трудовия пазар от 30 октомври 2002 г. ще бъдат изплатени на кредиторите от приходите, получени от продажбата на активи на бенефициера по предвидената в същия закон процедура. Стойността 30,84 % е използвана в измененото решение за преструктуриране от 17 юни 2005 г. В такъв случай отписаната сума ще представлява 69,16 % от общите задължения. Еквивалентът на помощта се равнява на 100 % от отписаните задължения.

5

(6)  Отпусната след декември 2004 г.

6

(7)  Отпуснат през 2005 г.

7

(8)  Решение на Първоинстанционния съд от 14 януари 2004 г. по дело T-109/01 Fleuren Compost срещу Комисията, точка 74.

8

(9)  Виж дела Wildauer Kurbelwelle (ОВ L 287, 13.12.2000 г.) и Lautex Weberei und Veredelung (ОВ L 42, 20.7.1999 г.).

9

(10)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

10

(11)  ОВ C 288, 9.10.1999 г., стр. 2.

11

---

| 30.4.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 112/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 112/77

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 20 декември 2006 година

относно мярка C 24/2004 (ex NN 35/2004), предприета от Швеция за въвеждане на цифрова наземна телевизия

(нотифицирано под номер C(2006) 6923)

(само текстът на шведски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2007/258/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,

призовавайки заинтересованите страни да изпратят своите коментари съгласно разпоредбите, цитирани по-горе, и зачитайки техните коментари (1),

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 9 август 2001 г. сателитният оператор Nordic Satellite AB („NSAB“) (2) представи жалба пред Европейската комисия (наричана по-нататък Комисията), относно твърдението за държавна помощ, предоставена от шведската държава на оператора на шведската наземна мрежа Teracom AB (наричан по-нататък „Teracom“) и на някои от неговите филиали във връзка със създаването на цифрова наземна телевизия в Щвеция. (3) С писмо от 28 ноември 2001 г., търговският телевизионен оператор Viasat AB (нататък „Viasat“) – интегриран оператор за безплатна и платена телевизия, предяви възражение, подобно на това на NSAB. |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 9 август 2001 г. сателитният оператор Nordic Satellite AB („NSAB“) (2) представи жалба пред Европейската комисия (наричана по-нататък Комисията), относно твърдението за държавна помощ, предоставена от шведската държава на оператора на шведската наземна мрежа Teracom AB (наричан по-нататък „Teracom“) и на някои от неговите филиали във връзка със създаването на цифрова наземна телевизия в Щвеция. (3) С писмо от 28 ноември 2001 г., търговският телевизионен оператор Viasat AB (нататък „Viasat“) – интегриран оператор за безплатна и платена телевизия, предяви възражение, подобно на това на NSAB.

| (2) | След предварително проучване Комисията уведоми Швеция с писмо от 14 юли 2004 г., че е решила да открие официална процедура за разследване (наричана по-нататък „Решение за откриване на процедура“), както е предвидено в член 88 параграф 2 от Договора за създаване на Европейския съюз, относно твърденията за държавна помощ. Решението за откриване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 25 септември 2004 г. С него се призовава Швеция и другите заинтересовани страни да изпратят своите коментари за твърденията за държавна помощ. |
| --- | --- |

(2)

След предварително проучване Комисията уведоми Швеция с писмо от 14 юли 2004 г., че е решила да открие официална процедура за разследване (наричана по-нататък „Решение за откриване на процедура“), както е предвидено в член 88 параграф 2 от Договора за създаване на Европейския съюз, относно твърденията за държавна помощ. Решението за откриване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 25 септември 2004 г. С него се призовава Швеция и другите заинтересовани страни да изпратят своите коментари за твърденията за държавна помощ.

| (3) | На 29 Октомври 2004 г. Комисията получи отговора на шведското правителство („отговор от 29 октомври“) на своето решение за откриване на процедура. Тя получи също коментари и от следните заинтересовани страни: B2 Bredband AB („B2“) (4), Европейската асоциация за кабелни комуникации („ECCA“) (5), Европейската асоциация на сателитните оператори („ESOA“) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS („Telenor Broadcast“) (8), TeliaSonera AB („TeliaSonera“) (9), UGC Europe, Inc. („UGC“) (10) и Viasat (11). |
| --- | --- |

(3)

На 29 Октомври 2004 г. Комисията получи отговора на шведското правителство („отговор от 29 октомври“) на своето решение за откриване на процедура. Тя получи също коментари и от следните заинтересовани страни: B2 Bredband AB („B2“) (4), Европейската асоциация за кабелни комуникации („ECCA“) (5), Европейската асоциация на сателитните оператори („ESOA“) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS („Telenor Broadcast“) (8), TeliaSonera AB („TeliaSonera“) (9), UGC Europe, Inc. („UGC“) (10) и Viasat (11).

| (4) | С писма от 17 ноември 2004 г. и 17 януари 2006 г. Комисията изпрати бележките на заинтересованите страни до шведското правителство. Последното изпрати коментарите си върху бележките с писма от 20 декември 2004 г. и 20 март 2006 г. |
| --- | --- |

(4)

С писма от 17 ноември 2004 г. и 17 януари 2006 г. Комисията изпрати бележките на заинтересованите страни до шведското правителство. Последното изпрати коментарите си върху бележките с писма от 20 декември 2004 г. и 20 март 2006 г.

| (5) | На 22 ноември 2004 г., отдели на Комисията имаха среща с ECCA. Срещи имаше също с представители на NSAB и ESOA на 1 март 2005 г. и на 21 и 30 ноември 2005 г. |
| --- | --- |

(5)

На 22 ноември 2004 г., отдели на Комисията имаха среща с ECCA. Срещи имаше също с представители на NSAB и ESOA на 1 март 2005 г. и на 21 и 30 ноември 2005 г.

| (6) | С писма от 8 февруари 2006 г., 7 април 2006 г., 31 май 2006 г. и 30 август 2006 г. Комисията изпрати допълнителни искания за информация до Швеция. Шведското правителство отговори с писма от 20 март 2006 г. („отговорът от 20 март“) (регистрирано на 22 март 2006 г.), 25 април 2006 г. („отговорът от 25 април“) (регистрирано на 24 октомври 2006 г.), 5 май 2006 г. („отговорът от 5 май“) (регистрирано на 11 май 2006 г.), 15 юни 2006 г. (регистрирано на 16 юни 2006 г.) и 1 септември 2006 г. (регистрирано на 4 септември 2006 г.). |
| --- | --- |

(6)

С писма от 8 февруари 2006 г., 7 април 2006 г., 31 май 2006 г. и 30 август 2006 г. Комисията изпрати допълнителни искания за информация до Швеция. Шведското правителство отговори с писма от 20 март 2006 г. („отговорът от 20 март“) (регистрирано на 22 март 2006 г.), 25 април 2006 г. („отговорът от 25 април“) (регистрирано на 24 октомври 2006 г.), 5 май 2006 г. („отговорът от 5 май“) (регистрирано на 11 май 2006 г.), 15 юни 2006 г. (регистрирано на 16 юни 2006 г.) и 1 септември 2006 г. (регистрирано на 4 септември 2006 г.).

2.   ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ

| (7) | Настоящото решение се отнася до твърдението за държавна помощ, отпусната на Teracom и неговия филиал Boxer TV-Access („Boxer“) (наречени по-нататък Teracom и неговите филиали, които ще се именуват общо „Teracom“, освен ако не е посочено друго), във връзка с развитието на платформа за цифрова наземна телевизия в Швеция. (12) Съгласно жалбоподателите, Teracom е получил пряко и непряко (чрез обществените телевизионни оператори SVT и UR) финансова подкрепа от шведската държава. Тази подкрепа, както се твърди, е била използвана, за да се даде на наземното цифрово предаване в Швеция нелоялно конкурентно предимство пред другите платформи на цифровото предаване, като кабелната и сателитната. |
| --- | --- |

(7)

Настоящото решение се отнася до твърдението за държавна помощ, отпусната на Teracom и неговия филиал Boxer TV-Access („Boxer“) (наречени по-нататък Teracom и неговите филиали, които ще се именуват общо „Teracom“, освен ако не е посочено друго), във връзка с развитието на платформа за цифрова наземна телевизия в Швеция. (12) Съгласно жалбоподателите, Teracom е получил пряко и непряко (чрез обществените телевизионни оператори SVT и UR) финансова подкрепа от шведската държава. Тази подкрепа, както се твърди, е била използвана, за да се даде на наземното цифрово предаване в Швеция нелоялно конкурентно предимство пред другите платформи на цифровото предаване, като кабелната и сателитната.

| (8) | Настоящото решение не се отнася до неуспеха на Швеция да приеме закони, нормативи и административни мерки, необходими за преминаване в съответствие с Директивата за прозрачност на финансовите отношения между държавите-членки и обществените предприятия, тъй като този въпрос е предмет на отделно заключение на Съда на Европейските общности. (13) |
| --- | --- |

(8)

Настоящото решение не се отнася до неуспеха на Швеция да приеме закони, нормативи и административни мерки, необходими за преминаване в съответствие с Директивата за прозрачност на финансовите отношения между държавите-членки и обществените предприятия, тъй като този въпрос е предмет на отделно заключение на Съда на Европейските общности. (13)

3.   СВЪРЗАНИ ФИРМИ

3.1.   Фирми, включени в развитието на цифрова наземна платформа в Швеция

3.1.1.   Teracom

| (9) | Teracom е фирма със задължението да изгражда и експлоатира наземна телевизионна радиоразпръсквателна платформа в Швеция. Тя е публична фирма, изцяло собственост на държавата. Създадена е през 1992 г., за да поеме операциите за телевизионно и радиопредаване, извършвани преди това от Шведската асоциация за телекомуникации („Televerket“). (14) |
| --- | --- |

(9)

Teracom е фирма със задължението да изгражда и експлоатира наземна телевизионна радиоразпръсквателна платформа в Швеция. Тя е публична фирма, изцяло собственост на държавата. Създадена е през 1992 г., за да поеме операциите за телевизионно и радиопредаване, извършвани преди това от Шведската асоциация за телекомуникации („Televerket“). (14)

| (10) | Съгласно своя учредителен договор, Teracom трябва да пренася и разпространява радио и телевизионни програми, да развива, намира пазар и изпълнява други услуги, свързани или съвместими с дейностите за пренос и разпространение. Тези други услуги представляват главно далекосъобщителни и информационни услуги. |
| --- | --- |

(10)

Съгласно своя учредителен договор, Teracom трябва да пренася и разпространява радио и телевизионни програми, да развива, намира пазар и изпълнява други услуги, свързани или съвместими с дейностите за пренос и разпространение. Тези други услуги представляват главно далекосъобщителни и информационни услуги.

| (11) | От своето създаване Teracom е изключителен собственик и оператор на единствената съществуваща наземна предавателна мрежа в Швеция. (15) За да предават чрез наземната мрежа, частни и комерсиални телевизионни канали влизат в споразумения за пренос с Teracom и плащат на Teracom за предоставените услуги. |
| --- | --- |

(11)

От своето създаване Teracom е изключителен собственик и оператор на единствената съществуваща наземна предавателна мрежа в Швеция. (15) За да предават чрез наземната мрежа, частни и комерсиални телевизионни канали влизат в споразумения за пренос с Teracom и плащат на Teracom за предоставените услуги.

| (12) | На 15 декември 2005 г. шведският регулатор на пощите и далекосъобщенията („Post- och telestyrelsen“) прие две решения, заключаващи, че Teracom, в ролята си на мрежов оператор, има значителна пазарна мощ в шведските пазари на едро за наземни радиоразпръсквателни услуги. По тази причина той наложи на Teracom специални задължения по отношение на разпространението на телевизия към крайните потребители както чрез аналогова, така и чрез цифрова наземна мрежа. Сега Teracom е длъжен, при определени условия, да осигурява достъп до наземната платформа на фирми, желаещи да разпространяват телевизия към крайните потребители, да прилага ценообразуване, ориентирано към разходите, да прилага недискриминационни условия за достъп до наземната плтаформа и да води отделни и открити сметки за собствените си дейности и дейностите, свързани с осигуряване на достъп. (16) |
| --- | --- |

(12)

На 15 декември 2005 г. шведският регулатор на пощите и далекосъобщенията („Post- och telestyrelsen“) прие две решения, заключаващи, че Teracom, в ролята си на мрежов оператор, има значителна пазарна мощ в шведските пазари на едро за наземни радиоразпръсквателни услуги. По тази причина той наложи на Teracom специални задължения по отношение на разпространението на телевизия към крайните потребители както чрез аналогова, така и чрез цифрова наземна мрежа. Сега Teracom е длъжен, при определени условия, да осигурява достъп до наземната платформа на фирми, желаещи да разпространяват телевизия към крайните потребители, да прилага ценообразуване, ориентирано към разходите, да прилага недискриминационни условия за достъп до наземната плтаформа и да води отделни и открити сметки за собствените си дейности и дейностите, свързани с осигуряване на достъп. (16)

3.1.2.   Boxer

| (13) | Boxer предлага на потребителите достъп до телевизионни програмни пакети, както и други услуги, чрез платформата на цифровата наземна телевизия. Фирмата е създадена през октомври 1999 г. и е собственост 70 % на Teracom и 30 % на британска фирма за акционерен/рисков капитал 3i Со. (17) |
| --- | --- |

(13)

Boxer предлага на потребителите достъп до телевизионни програмни пакети, както и други услуги, чрез платформата на цифровата наземна телевизия. Фирмата е създадена през октомври 1999 г. и е собственост 70 % на Teracom и 30 % на британска фирма за акционерен/рисков капитал 3i Со. (17)

| (14) | Boxer е единственият дистрибутор на телевизионни програми (включително платена телевизия) в цифровата наземна мрежа на Швеция. Когато един телевизионен канал получи лиценз за разпространение за шведската наземна мрежа, той може или да подпише договор за разпространенние с Boxer за да бъдат предавани неговите програми, или да избере предаване „свободно по ефира“, т.е. да не е кодирано. Повечето телевизионни канали, предаващи по цифровата наземна мрежа са подписали споразумение за разпространенние с Boxer. (18) Според Boxer, ръстът за 2005 г. е 42 % и в края на декември 2005 г. (19), надхвърля половин милион абоната. |
| --- | --- |

(14)

Boxer е единственият дистрибутор на телевизионни програми (включително платена телевизия) в цифровата наземна мрежа на Швеция. Когато един телевизионен канал получи лиценз за разпространение за шведската наземна мрежа, той може или да подпише договор за разпространенние с Boxer за да бъдат предавани неговите програми, или да избере предаване „свободно по ефира“, т.е. да не е кодирано. Повечето телевизионни канали, предаващи по цифровата наземна мрежа са подписали споразумение за разпространенние с Boxer. (18) Според Boxer, ръстът за 2005 г. е 42 % и в края на декември 2005 г. (19), надхвърля половин милион абоната.

3.1.3.   SVT

| (15) | SVT е основният оператор в Швеция за публични услуги чрез радиоразпръскване. От 1997 г., SVT, както и всички други публични фирми за радио и телевизионно разпръскване в Швеция, е собственост на фондация. (20) Задълженията му като публична фирма за радиоразпръскване са регулират от двата лиценза за аналогово и цифрово предаване, които са издадени от правителството. Каналите на SVT за обществени услуги трябва да покрият до 99,8 % от шведското население и трябва да се предават в най-голяма степен чрез наземната мрежа. (21) Изискването за покриване на 99,8 % от населението означава, че до пълното изграждане на цифровата наземна платформа SVT трябва да предава успоредно и по аналоговата наземна мрежа. Понастоящем SVT купува всички услуги за наземно предаване от Teracom. (22) |
| --- | --- |

(15)

SVT е основният оператор в Швеция за публични услуги чрез радиоразпръскване. От 1997 г., SVT, както и всички други публични фирми за радио и телевизионно разпръскване в Швеция, е собственост на фондация. (20) Задълженията му като публична фирма за радиоразпръскване са регулират от двата лиценза за аналогово и цифрово предаване, които са издадени от правителството. Каналите на SVT за обществени услуги трябва да покрият до 99,8 % от шведското население и трябва да се предават в най-голяма степен чрез наземната мрежа. (21) Изискването за покриване на 99,8 % от населението означава, че до пълното изграждане на цифровата наземна платформа SVT трябва да предава успоредно и по аналоговата наземна мрежа. Понастоящем SVT купува всички услуги за наземно предаване от Teracom. (22)

| (16) | Всички телевизионни канали на SVT се предават „свободно по ефира“. Лицензът за радиоразпръскване на SVT гласи също, че SVT може да използва сателити и на практика, за да достигне до цялото население на Швеция, SVT предава своите публични канали чрез сателит. В периода март 1999 г. – април 2004 г. NSAB – един от жалбоподателите – имаше изключителните права да разпространява публичните канали на SVT в скандинавския регион чрез своите сателити. (23) Публичните канали на SVT също са достъпни чрез кабелната мрежа по силата на закона „трябва да пренася“. |
| --- | --- |

(16)

Всички телевизионни канали на SVT се предават „свободно по ефира“. Лицензът за радиоразпръскване на SVT гласи също, че SVT може да използва сателити и на практика, за да достигне до цялото население на Швеция, SVT предава своите публични канали чрез сателит. В периода март 1999 г. – април 2004 г. NSAB – един от жалбоподателите – имаше изключителните права да разпространява публичните канали на SVT в скандинавския регион чрез своите сателити. (23) Публичните канали на SVT също са достъпни чрез кабелната мрежа по силата на закона „трябва да пренася“.

3.1.4.   Utbildningsradion („UR“)

| (17) | UR – „образователното радио“ е вторият оператор за публични услуги чрез радиоразпръскване в Швеция. Предава както радио, така и телевизия. Както SVT и UR е собственост на фондацията (виж т. 3.1.3. по-горе). (24) |
| --- | --- |

(17)

UR – „образователното радио“ е вторият оператор за публични услуги чрез радиоразпръскване в Швеция. Предава както радио, така и телевизия. Както SVT и UR е собственост на фондацията (виж т. 3.1.3. по-горе). (24)

| (18) | Подобно на SVT, задълженията на UR като публичен разпространител са регулирани в лиценза му за радиоразпръскване като оператор на обществени услуги и от него се изисква, след консултации със Шведското радио („Sveriges Radio“) и SVT, да закупи услуги за предаване чрез аналоговата наземна мрежа от Teracom. (25) UR предава по един от каналите на SVT и неговите програми трябва да достигнат до 99,8 % от шведското население. Също така, програмите на UR трябва да се предават посредством наземната мрежа и се предават „свободно в ефира“ по наземните мрежи, по закона „трябва да пренася“ по кабелните мрежи. |
| --- | --- |

(18)

Подобно на SVT, задълженията на UR като публичен разпространител са регулирани в лиценза му за радиоразпръскване като оператор на обществени услуги и от него се изисква, след консултации със Шведското радио („Sveriges Radio“) и SVT, да закупи услуги за предаване чрез аналоговата наземна мрежа от Teracom. (25) UR предава по един от каналите на SVT и неговите програми трябва да достигнат до 99,8 % от шведското население. Също така, програмите на UR трябва да се предават посредством наземната мрежа и се предават „свободно в ефира“ по наземните мрежи, по закона „трябва да пренася“ по кабелните мрежи.

| (19) | В останалата част на настоящото решение SVT и UR ще бъдат назовавани общо „SVT“ и цифрите (напр. получаванията и плащанията) за всяка от двете фирми ще се дават общо за двете. (26) |
| --- | --- |

(19)

В останалата част на настоящото решение SVT и UR ще бъдат назовавани общо „SVT“ и цифрите (напр. получаванията и плащанията) за всяка от двете фирми ще се дават общо за двете. (26)

3.2.   Жалбоподатели

3.2.1.   NSAB

| (20) | NSAB е фирма със седалище, регистрирано в Швеция. NSAB притежава и експлоатира два сателита Сириус, които осигуряват скандинавския и балтийския регион, а също източна и централна Европа с телевизионни и други медийни и далекосъобщителни услуги. NSAB разпространява радио и телевизионни сигнали както на частни, така и на обществени оператори. |
| --- | --- |

(20)

NSAB е фирма със седалище, регистрирано в Швеция. NSAB притежава и експлоатира два сателита Сириус, които осигуряват скандинавския и балтийския регион, а също източна и централна Европа с телевизионни и други медийни и далекосъобщителни услуги. NSAB разпространява радио и телевизионни сигнали както на частни, така и на обществени оператори.

| (21) | NSAB е 75 % собственост на един от водещите оператори на сателитни услуги „пряко в дома“ в Европа – регистрирания в Люксембург SES ASTRA – и 25 % на държавната шведска Космическа корпорация („Svenska Rymdaktiebolaget“). Шведската Космическа корпорация е държавно дружество с ограничена отговорност с дейност в Швеция. (27) До март 2000 г. NSAB бе частично собственост на Teracom. (28) |
| --- | --- |

(21)

NSAB е 75 % собственост на един от водещите оператори на сателитни услуги „пряко в дома“ в Европа – регистрирания в Люксембург SES ASTRA – и 25 % на държавната шведска Космическа корпорация („Svenska Rymdaktiebolaget“). Шведската Космическа корпорация е държавно дружество с ограничена отговорност с дейност в Швеция. (27) До март 2000 г. NSAB бе частично собственост на Teracom. (28)

3.2.2.   Viasat

| (22) | Viasat е интегриран оператор на безплатна и платена телевизия, който разпространява програми чрез сателитната платформа Сириус. Работи извън Обединеното кралство, където също е регистриран. Viasat е филиал, изцяло собственост на шведската медийна група MTG AB („MTG“). MTG работи по целия свят и претендира между другото, че е най-големият оператор в Скандинавия и балтийските страни за безплатна и платена телевизия. |
| --- | --- |

(22)

Viasat е интегриран оператор на безплатна и платена телевизия, който разпространява програми чрез сателитната платформа Сириус. Работи извън Обединеното кралство, където също е регистриран. Viasat е филиал, изцяло собственост на шведската медийна група MTG AB („MTG“). MTG работи по целия свят и претендира между другото, че е най-големият оператор в Скандинавия и балтийските страни за безплатна и платена телевизия.

4.   ТЕЛЕВИЗИОННО РАДИОРАЗПРЪСКВАНЕ

4.1.   Платформи за телевизионно радиоразпръскване в Швеция

| (23) | Понастоящем в Швеция телевизионните предавания се разпространяват чрез наземните мрежи, чрез кабелните мрежи и чрез колективни системи за приемане и рапространение на телевизиони сигнали („SMATV“), посредством сателити и широколентова платформа. Според правителството телевизионни предавания ще бъдат излъчвани скоро и чрез мобилни телефонни мрежи трето поколение. (29) |
| --- | --- |

(23)

Понастоящем в Швеция телевизионните предавания се разпространяват чрез наземните мрежи, чрез кабелните мрежи и чрез колективни системи за приемане и рапространение на телевизиони сигнали („SMATV“), посредством сателити и широколентова платформа. Според правителството телевизионни предавания ще бъдат излъчвани скоро и чрез мобилни телефонни мрежи трето поколение. (29)

| (24) | Фигура 1 по-долу илюстрира сравнителното значение на различните телевизионни платформи за Швеция през 2006 г. Фигурата посочва фактическото използване на различните платформи като процент от общия брой шведски домакинства. (30) В случая на наземната платформа, фигурата прави разлика между аналоговото и цифровото приемане.
  Фигура 1:
  Фактическо телевизионно приемане в Швеция през 2006 г. |
| --- | --- |

(24)

Фигура 1 по-долу илюстрира сравнителното значение на различните телевизионни платформи за Швеция през 2006 г. Фигурата посочва фактическото използване на различните платформи като процент от общия брой шведски домакинства. (30) В случая на наземната платформа, фигурата прави разлика между аналоговото и цифровото приемане.

Фигура 1:

Фактическо телевизионно приемане в Швеция през 2006 г.

Image

| (25) | Всички налични понастоящем предавателни платформи – кабелни, сателитни и наземни, са били или са повлияни от прехода от аналогово към цифрово телевизионно радиоразпръскване. Цифровизацията на разпръскването има големи предимства, изразяващи се в по-ефективно използване на спектъра и увеличени възможности за предаване. Това ще доведе до нови услуги, с по-високо качество и повече възможности за избор на потребителите. |
| --- | --- |

(25)

Всички налични понастоящем предавателни платформи – кабелни, сателитни и наземни, са били или са повлияни от прехода от аналогово към цифрово телевизионно радиоразпръскване. Цифровизацията на разпръскването има големи предимства, изразяващи се в по-ефективно използване на спектъра и увеличени възможности за предаване. Това ще доведе до нови услуги, с по-високо качество и повече възможности за избор на потребителите.

| (26) | Независимо от предавателния режим, цифровото предаване има или отворена архитектура, или съдържа система за условен достъп, където каналите са кодирани. Това означава, че, за да могат да получават открито цифрови предавания, потребителите трябва да имат цифров приемник, който или е вграден в телевизионния приемник, или е като отделно „set-top box“ устройство (цифров тунер), който работи като декодер. За да могат да се гледат кодирани канали, зрителите трябва да имат такъв тунер, който може да чете т.н. „карта за достъп“. |
| --- | --- |

(26)

Независимо от предавателния режим, цифровото предаване има или отворена архитектура, или съдържа система за условен достъп, където каналите са кодирани. Това означава, че, за да могат да получават открито цифрови предавания, потребителите трябва да имат цифров приемник, който или е вграден в телевизионния приемник, или е като отделно „set-top box“ устройство (цифров тунер), който работи като декодер. За да могат да се гледат кодирани канали, зрителите трябва да имат такъв тунер, който може да чете т.н. „карта за достъп“.

4.2.   Развитие на цифровата наземна телевизия в Швеция

| (27) | Цифровата телевизия в Швеция се разви силно през последните пет години. Докато всички цифрови платформи – сателитна, кабелна и наземна, изживяха бурен възход в периода 2000 г. до 2005 г., сателитната платформа бе водещата за цифровизацията (виж фигура 2). (31)

  Фиг.2:
  Развитие на цифровите платформи в Швеция (2000-05 г.) |
| --- | --- |

(27)

Цифровата телевизия в Швеция се разви силно през последните пет години. Докато всички цифрови платформи – сателитна, кабелна и наземна, изживяха бурен възход в периода 2000 г. до 2005 г., сателитната платформа бе водещата за цифровизацията (виж фигура 2). (31)

Фиг.2:

Развитие на цифровите платформи в Швеция (2000-05 г.)

Image

| (28) | Въз основа на предложение на правителството, парламентът реши през 1997 г., че развитието на цифрова наземна мрежа трябва да започне в няколко части на страната и че държавата постепенно трябва да реши, дали трябва да продължи изграждането на мрежата и ако решението е положително, да каже как да стане това. (32) Бе взето решение, че изграждането на цифровата наземна мрежа ще се финансира изцяло от участващите фирми, т.е. фирмите, излъчващи телевизионни предавания, и собственика на мрежата, но не и от държавата. (33) |
| --- | --- |

(28)

Въз основа на предложение на правителството, парламентът реши през 1997 г., че развитието на цифрова наземна мрежа трябва да започне в няколко части на страната и че държавата постепенно трябва да реши, дали трябва да продължи изграждането на мрежата и ако решението е положително, да каже как да стане това. (32) Бе взето решение, че изграждането на цифровата наземна мрежа ще се финансира изцяло от участващите фирми, т.е. фирмите, излъчващи телевизионни предавания, и собственика на мрежата, но не и от държавата. (33)

| (29) | През 2003 г., парламентът реши, че аналоговата наземна мрежа трябва да бъде изключена на 1 февруари 2008 г. (34), а през май 2004 г. реши, че виртуалният канал, резервиран за цифрово предаване от SVT, трябва да се изгради така че да покрие 99,8 % от населението в момента, когато аналоговата наземна мрежа е изцяло изключена. Оттогава, най-малко един или повече виртуални канали трябва да покриват 98 % от населението. Не бе взето решение относно покритието на другите виртуални канали. (35) |
| --- | --- |

(29)

През 2003 г., парламентът реши, че аналоговата наземна мрежа трябва да бъде изключена на 1 февруари 2008 г. (34), а през май 2004 г. реши, че виртуалният канал, резервиран за цифрово предаване от SVT, трябва да се изгради така че да покрие 99,8 % от населението в момента, когато аналоговата наземна мрежа е изцяло изключена. Оттогава, най-малко един или повече виртуални канали трябва да покриват 98 % от населението. Не бе взето решение относно покритието на другите виртуални канали. (35)

| (30) | Според Teracom първият етап на изключване на аналоговата наземна мрежа е започнал на 19 септември 2005 г. и е покрил около 150 000 домакинства в Швеция. (36) Виж таблица 1 по-долу за планираните етапи и очаквания процент от населението, засегнат от изключването на всеки етап.
  Таблица 1:
  Планирано изключване на аналоговата наземна мрежа и очакван процент на засегнатото население | % от населението в засегнатата област | % от населението, покрито от цифрова наземна телевизия
  (акумулирани стойности) |
| --- | --- | --- | --- |
| Етап 1, приключен през ноември 2005 г. | 4 | 4 |
| Етап 2, приключен през май 2006 г. | 20 | 24 |
| Етап 3 е планиран да приключи през ноември 2006 г. | 16 | 39 |
| Етап 4 е планиран да приключи през май 2007 г. | 28 | 67 |
| Етап 5 е планиран да приключи през октомври 2007 г. | 33 | 100 |
| Източник: Тераком. Отбележете, че цифрите представляват оценки. |

(30)

Според Teracom първият етап на изключване на аналоговата наземна мрежа е започнал на 19 септември 2005 г. и е покрил около 150 000 домакинства в Швеция. (36) Виж таблица 1 по-долу за планираните етапи и очаквания процент от населението, засегнат от изключването на всеки етап.

Таблица 1:

Планирано изключване на аналоговата наземна мрежа и очакван процент на засегнатото население

% от населението в засегнатата област

% от населението, покрито от цифрова наземна телевизия

(акумулирани стойности)

Етап 1, приключен през ноември 2005 г.

4

4

Етап 2, приключен през май 2006 г.

20

24

Етап 3 е планиран да приключи през ноември 2006 г.

16

39

Етап 4 е планиран да приключи през май 2007 г.

28

67

Етап 5 е планиран да приключи през октомври 2007 г.

33

100

Източник: Тераком. Отбележете, че цифрите представляват оценки.

| (31) | Собствените средства и приходи на Teracom от продажбата на мрежови услуги (потребителски такси) не са били достатъчни за покриване на пълните инвестиционни разходи, свързани с разгръщането на цифрова наземна мрежа из цялата страна, и затова Teracom е трябвало да набере допълнителен капитал. Това е постигнато чрез заеми на капиталовия пазар и чрез продажба на активи, с което е финансирано изграждането на цифровата наземна мрежа. (37) |
| --- | --- |

(31)

Собствените средства и приходи на Teracom от продажбата на мрежови услуги (потребителски такси) не са били достатъчни за покриване на пълните инвестиционни разходи, свързани с разгръщането на цифрова наземна мрежа из цялата страна, и затова Teracom е трябвало да набере допълнителен капитал. Това е постигнато чрез заеми на капиталовия пазар и чрез продажба на активи, с което е финансирано изграждането на цифровата наземна мрежа. (37)

4.2.1.   Предаване чрез цифровата наземна мрежа в Швеция

| (32) | Цифровата наземна телевизия работи чрез виртуални канали, които представляват системи за комбиниране и оцифроване на множество сигнали за предаване по единична линия или по общ канал. В резултат се получава по-голям капацитет и по-голям брой канали, които могат да се предават едновременно. Понастоящем Teracom експлоатира пет виртуални канала, като всеки от тях има капацитет за предаване на около осем отделни телевизионни канала. През пролетта на 2006 г. четири от виртуалните канали покриха около 98 % от шведското население, а петия виртуален канал – около 50 % от населението. (38) |
| --- | --- |

(32)

Цифровата наземна телевизия работи чрез виртуални канали, които представляват системи за комбиниране и оцифроване на множество сигнали за предаване по единична линия или по общ канал. В резултат се получава по-голям капацитет и по-голям брой канали, които могат да се предават едновременно. Понастоящем Teracom експлоатира пет виртуални канала, като всеки от тях има капацитет за предаване на около осем отделни телевизионни канала. През пролетта на 2006 г. четири от виртуалните канали покриха около 98 % от шведското население, а петия виртуален канал – около 50 % от населението. (38)

| (33) | Правителството обосновава своето решение за даване на лиценз, с препоръките на Агенцията за радио и телевизия („Radio och TV-verket“), която разглежда заявленията. През октомври 2006 г., около 40 телевизионни канала получиха лиценз за предаване чрез цифровата наземна мрежа. Един от петте виртуални канала е резервиран за SVT, втори понастоящем е предназначен главно за TV4, а останалите канали се поделят между останалите лицензодържатели. (39) |
| --- | --- |

(33)

Правителството обосновава своето решение за даване на лиценз, с препоръките на Агенцията за радио и телевизия („Radio och TV-verket“), която разглежда заявленията. През октомври 2006 г., около 40 телевизионни канала получиха лиценз за предаване чрез цифровата наземна мрежа. Един от петте виртуални канала е резервиран за SVT, втори понастоящем е предназначен главно за TV4, а останалите канали се поделят между останалите лицензодържатели. (39)

4.2.2.   Маркетинг на цифровата наземна мрежа пред потребителите

| (34) | Boxer е отговорен за базата абонати – т.е. за маркетинг на това, което предлага платената телевизия по цифровата наземна платформа на крайните потребители. Според правителството Teracom и Boxer срещат жестока конкуренция от другите платформи за пренос, като например сателитните оператори. Това затруднява Boxer в опитите му да се утвърди и да изгради клиентска база, да таксува потребителите с пълната стойност нацифровия тунер (set-top box). Затова, след пускането на цифровата наземна платформа, Boxer предлага цифрови тунери на клиентите с ниска цена и възстановява разходите по време на целия период на абонаментния договор. Това обяснява защо Boxer е претърпял значителни загуби в началната фаза на своите операции. Когато Boxer е търпял загуби, е получавал капиталови инжекции при еднакви равни условия от двете фирми майки: 70 % от Teracom и 30 % от Skandia. (40) |
| --- | --- |

(34)

Boxer е отговорен за базата абонати – т.е. за маркетинг на това, което предлага платената телевизия по цифровата наземна платформа на крайните потребители. Според правителството Teracom и Boxer срещат жестока конкуренция от другите платформи за пренос, като например сателитните оператори. Това затруднява Boxer в опитите му да се утвърди и да изгради клиентска база, да таксува потребителите с пълната стойност нацифровия тунер (set-top box). Затова, след пускането на цифровата наземна платформа, Boxer предлага цифрови тунери на клиентите с ниска цена и възстановява разходите по време на целия период на абонаментния договор. Това обяснява защо Boxer е претърпял значителни загуби в началната фаза на своите операции. Когато Boxer е търпял загуби, е получавал капиталови инжекции при еднакви равни условия от двете фирми майки: 70 % от Teracom и 30 % от Skandia. (40)

4.3.   Шведската обществена телевизия и нейното финансиране

| (35) | Съгласно шведското законодателство, всяко домакинство, което притежава телевизионен приемник, трябва да плаща такса телевизионен лиценз. Парите от телевизионния лиценз финансират публичните фирми (радио и телевизия) в Швеция. (41) |
| --- | --- |

(35)

Съгласно шведското законодателство, всяко домакинство, което притежава телевизионен приемник, трябва да плаща такса телевизионен лиценз. Парите от телевизионния лиценз финансират публичните фирми (радио и телевизия) в Швеция. (41)

| (36) | Таксата за телевизионен лиценз се събира от предприятие, съвместна собственост на всички публични фирми за радио и телевизионни услуги в Швеция: Radiotjänst i Kiruna AB („Rikab“) (42). Rikab превежда събраните пари в специални сметки на Шведската национална служба за ( |
| --- | --- |

(36)

Таксата за телевизионен лиценз се събира от предприятие, съвместна собственост на всички публични фирми за радио и телевизионни услуги в Швеция: Radiotjänst i Kiruna AB („Rikab“) (42). Rikab превежда събраните пари в специални сметки на Шведската национална служба за (

| (37) | Въз основа на дейностите на SVT и всякакви промени или допълнения, които правителството иска да направи в задълженията за публични услуги, Парламентът определя всяка година сумите, които фирмата трябва да има на разположение за изпълнение на задълженията си за публични услуги. (43) SVT използва предназначените за него суми, за да изпълнява дейностите си за публични услуги, както е описано подробно в лиценза за радиоразпръскване и условията за финансиране. (44) Извън отпуснатите средства, SVT сам решава колко трябва да се използва например за програмни дейности и колко за разпространение на програмите (т.е. плащания на такси за разпространение на Teracom). (45) |
| --- | --- |

(37)

Въз основа на дейностите на SVT и всякакви промени или допълнения, които правителството иска да направи в задълженията за публични услуги, Парламентът определя всяка година сумите, които фирмата трябва да има на разположение за изпълнение на задълженията си за публични услуги. (43) SVT използва предназначените за него суми, за да изпълнява дейностите си за публични услуги, както е описано подробно в лиценза за радиоразпръскване и условията за финансиране. (44) Извън отпуснатите средства, SVT сам решава колко трябва да се използва например за програмни дейности и колко за разпространение на програмите (т.е. плащания на такси за разпространение на Teracom). (45)

| (38) | По време на превключването към цифрова наземна система аналоговото и цифрово предаване по наземната мрежа ще се извършва успоредно, за да се осигури време на потребителите да се превключат към новия режим на приемане. За да се избегне по-високите разходи на SVT, в следствие на тези успоредни предавания, да доведат до значително увеличение на таксите за телевизионен лиценз, събирани от собствениците на телевизионни приемници (46), държавата реши да въведе алтернативен финансов механизъм за покриване на разходите. За тази цел през 2002 г. бе открита отделна сметка при Шведската национална служба за задълженията, наречена „сметка за разпространение“ („distributionskontot“). Сметката за разпространение се финансира със средства от rundradiokontot и чрез кредитен инструмент, осигурен от Шведската национална служба за задълженията. Парите от сметката за разпространение след това се прехвърлят на SVT, за да заплати за наземното разпространение. (47) |
| --- | --- |

(38)

По време на превключването към цифрова наземна система аналоговото и цифрово предаване по наземната мрежа ще се извършва успоредно, за да се осигури време на потребителите да се превключат към новия режим на приемане. За да се избегне по-високите разходи на SVT, в следствие на тези успоредни предавания, да доведат до значително увеличение на таксите за телевизионен лиценз, събирани от собствениците на телевизионни приемници (46), държавата реши да въведе алтернативен финансов механизъм за покриване на разходите. За тази цел през 2002 г. бе открита отделна сметка при Шведската национална служба за задълженията, наречена „сметка за разпространение“ („distributionskontot“). Сметката за разпространение се финансира със средства от rundradiokontot и чрез кредитен инструмент, осигурен от Шведската национална служба за задълженията. Парите от сметката за разпространение след това се прехвърлят на SVT, за да заплати за наземното разпространение. (47)

| (39) | За първите няколко години сметката за разпространение е в дефицит, защото средствата, прехвърляни по нея от rundradiokontot, са по-малки от сумите, плащани от SVT за пренос. Разликата между сумите, превеждани в сметката от rundradiokontot и средствата, необходими на SVT за пренос, се покриват от кредит, отпуснат от Шведската национална служба за задълженията. Щом аналоговата наземна мрежа се изключи и SVT няма повече да плаща за успоредното предаване на аналогови и цифрови сигнали по наземната мрежа, преводите от сметката за разпространение към SVT ще намалеят и дефицита в нея ще се изплати постепенно. Оценява се, че разходите за паралелно предаване ще бъдат изцяло възстановени през 2013 г., когато сметката за разпространение ще бъде отново в състояние на баланс. (48) |
| --- | --- |

(39)

За първите няколко години сметката за разпространение е в дефицит, защото средствата, прехвърляни по нея от rundradiokontot, са по-малки от сумите, плащани от SVT за пренос. Разликата между сумите, превеждани в сметката от rundradiokontot и средствата, необходими на SVT за пренос, се покриват от кредит, отпуснат от Шведската национална служба за задълженията. Щом аналоговата наземна мрежа се изключи и SVT няма повече да плаща за успоредното предаване на аналогови и цифрови сигнали по наземната мрежа, преводите от сметката за разпространение към SVT ще намалеят и дефицита в нея ще се изплати постепенно. Оценява се, че разходите за паралелно предаване ще бъдат изцяло възстановени през 2013 г., когато сметката за разпространение ще бъде отново в състояние на баланс. (48)

| (40) | Съгласно условията за финансиране, SVT не е ограничен по никакъв начин как да използва и разпределя сумите, получавани от rundradiokontot и сметката за разпространение – при условие че парите се използват единствено за дейности, свързани с публичните услуги, както е описано подробно в лиценза за радиоразпръскване и условията за финансиране. (49) |
| --- | --- |

(40)

Съгласно условията за финансиране, SVT не е ограничен по никакъв начин как да използва и разпределя сумите, получавани от rundradiokontot и сметката за разпространение – при условие че парите се използват единствено за дейности, свързани с публичните услуги, както е описано подробно в лиценза за радиоразпръскване и условията за финансиране. (49)

4.4.   Предаване на публични услуги по наземната мрежа: плащания на SVT към Teracom за преносни услуги

| (41) | Част от финансирането, получавано от SVT, се използва за закупуване на услуги за наземен пренос от Teracom. Цените на тези услуги са договорени между SVT и Teracom без участие на правителството. Според правителството и годишния доклад на Teracom, Teracom прилага принципа на равнопоставено третиране („likabehandlingsprincipen“) към всички разпространители, по отношение на таксите за аналогово и цифрово пренасяне. (50) |
| --- | --- |

(41)

Част от финансирането, получавано от SVT, се използва за закупуване на услуги за наземен пренос от Teracom. Цените на тези услуги са договорени между SVT и Teracom без участие на правителството. Според правителството и годишния доклад на Teracom, Teracom прилага принципа на равнопоставено третиране („likabehandlingsprincipen“) към всички разпространители, по отношение на таксите за аналогово и цифрово пренасяне. (50)

| (42) | По отношение на аналоговия наземен пренос Teracom бе задължен, за периода от 1992 г. до декември 2005 г., да установи цените си на равнище разходи („självkostnadskalkyl“). Фактическите плащания на SVT към Teracom обикновено са определени за няколко години напред чрез договори, сключени между двете фирми. Според текущия договор, плащанията на SVT към Teracom за периода от 2004 г. до 2013 г. се основават, inter alia, на планирания график за изключване на аналоговата наземна мрежа. Ако парламентът реши да промени този график, плащанията може да се регулират. (51) |
| --- | --- |

(42)

По отношение на аналоговия наземен пренос Teracom бе задължен, за периода от 1992 г. до декември 2005 г., да установи цените си на равнище разходи („självkostnadskalkyl“). Фактическите плащания на SVT към Teracom обикновено са определени за няколко години напред чрез договори, сключени между двете фирми. Според текущия договор, плащанията на SVT към Teracom за периода от 2004 г. до 2013 г. се основават, inter alia, на планирания график за изключване на аналоговата наземна мрежа. Ако парламентът реши да промени този график, плащанията може да се регулират. (51)

| (43) | По отношение на цифровия наземен пренос, приложението на принципа на равнопоставено третиране от Teracom е отразен във факта, че от 1999 г. всички оператори (включително SVT) са таксувани по един и същ ценови модел, така наречения „модел на ценообразуване на основа проникване“ („penetrationsbaserad prissättning“). (52) Това означава, че отделно от определени определени такси на канал, т.е. основна такса („grundavgift“) и такса за свързване („anslutningsförbindelser“), операторите плащат променлива такса, пропорционална на съответния брой на техните зрители (т.е. проникване). Сумата на зрител от тази променлива такса е еднаква за всички канали. (53) Принципът на равнопоставено третиране ограничава ценовото поведение на Teracom към SVT и гарантира, че SVT не плаща за цифров наземен пренос повече от останалите оператори – доколкото исканите услуги са еднакви. (54) Принципът на равнопоставено третиране бе препотвърден наскоро в законопроекта за правителствения бюджет за 2005/06 г. (55) |
| --- | --- |

(43)

По отношение на цифровия наземен пренос, приложението на принципа на равнопоставено третиране от Teracom е отразен във факта, че от 1999 г. всички оператори (включително SVT) са таксувани по един и същ ценови модел, така наречения „модел на ценообразуване на основа проникване“ („penetrationsbaserad prissättning“). (52) Това означава, че отделно от определени определени такси на канал, т.е. основна такса („grundavgift“) и такса за свързване („anslutningsförbindelser“), операторите плащат променлива такса, пропорционална на съответния брой на техните зрители (т.е. проникване). Сумата на зрител от тази променлива такса е еднаква за всички канали. (53) Принципът на равнопоставено третиране ограничава ценовото поведение на Teracom към SVT и гарантира, че SVT не плаща за цифров наземен пренос повече от останалите оператори – доколкото исканите услуги са еднакви. (54) Принципът на равнопоставено третиране бе препотвърден наскоро в законопроекта за правителствения бюджет за 2005/06 г. (55)

| (44) | [...]* (56)
   (57) |
| --- | --- |

(44)

[...]* (56)
   (57)

5.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ, ПРЕДПОЛОЖЕНИ ЧЕ СА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (45) | Мерките, оценявани в настоящото решение, са следните:






  — | Непряка финансова подкрепа на Teracom, посредством предполагаеми прекомерни такси за пренос, платени от SVT за преносните услуги на Teracom както за аналоговата, така и за цифровата наземна мрежа; |
| --- | --- | --- |

(45)

Мерките, оценявани в настоящото решение, са следните:

—

Непряка финансова подкрепа на Teracom, посредством предполагаеми прекомерни такси за пренос, платени от SVT за преносните услуги на Teracom както за аналоговата, така и за цифровата наземна мрежа;

| — | Пряка финансова подкрепа чрез държавна гаранция на кредита отпуснат на Teracom и |
| --- | --- |

—

Пряка финансова подкрепа чрез държавна гаранция на кредита отпуснат на Teracom и

| — | Пряка финансова подкрепа под формата на условен принос на акционер („villkorat aktieägartillskott“), който трябва да се изплати от Teracom. |
| --- | --- |

—

Пряка финансова подкрепа под формата на условен принос на акционер („villkorat aktieägartillskott“), който трябва да се изплати от Teracom.

5.1.   Преносни такси, плащани от SVT на Teracom

| (46) | Въз основа на информацията, налична по времето на решението за откриване на процедура, Комисията имаше основание да счита, че правителството е използвало SVT като средство за канализиране на държавни средства към Teracom при преминаването от аналогова към цифрова наземна телевизия. Съгласно наличната информация, за SVT са били предназначени средства, които, натрупани за период от 2002 г. до 2013 г. биха надхвърлили очакваните разходи на Teracom за предаване на каналите на SVT. Надхвърлящите средства щяха да достигат около 509,61 милиона шведски крони към 2013 г. (виж Таблица 2по-долу). |
| --- | --- |

(46)

Въз основа на информацията, налична по времето на решението за откриване на процедура, Комисията имаше основание да счита, че правителството е използвало SVT като средство за канализиране на държавни средства към Teracom при преминаването от аналогова към цифрова наземна телевизия. Съгласно наличната информация, за SVT са били предназначени средства, които, натрупани за период от 2002 г. до 2013 г. биха надхвърлили очакваните разходи на Teracom за предаване на каналите на SVT. Надхвърлящите средства щяха да достигат около 509,61 милиона шведски крони към 2013 г. (виж Таблица 2по-долу).

| (47) | Както е изложено в Решението за процедура, Комисията беше също загрижена, че средствата, предназначени за SVT да покрие плащанията си за пренос, автоматично се прехвърлят на Teracom. Ако сроковете и условията на Teracom за осигуряване на преносните услуги на SVT не са сравними с такива при нормални пазарни транзакции, всякакви плащания, надхвърлящи пазарните цени могат да доведат до съмнения за наличие на възможна скрита помощ в полза на Teracom. |
| --- | --- |

(47)

Както е изложено в Решението за процедура, Комисията беше също загрижена, че средствата, предназначени за SVT да покрие плащанията си за пренос, автоматично се прехвърлят на Teracom. Ако сроковете и условията на Teracom за осигуряване на преносните услуги на SVT не са сравними с такива при нормални пазарни транзакции, всякакви плащания, надхвърлящи пазарните цени могат да доведат до съмнения за наличие на възможна скрита помощ в полза на Teracom.

| (48) | Информацията на разположение на Комисията по време на Решението за процедура навеждаше на мисълта, че до 2007 г. плащанията на таксите за пренос от SVT към Teracom ще бъдат по-ниски от разходите на Teracom за предаване на каналите на SVT (видимо от колона 5 в Таблица 2). От 2008 г. обаче, когато аналоговата наземна мрежа ще бъде изключена и SVT няма да има повече задължението да прави успореден пренос в цифров и аналогов режим, информацията внушаваше, че годишните плащания на SVT ще надхвърлят разходите на Teracom за пренос на SVT: от 2008 г. до 2013 г. SVT ще плаща всяка година на Teracom значително повече от разходите му за пренос. За 2013 г. плащанията на SVT са оценени като 2,3 пъти разходите за пренос. Такива плащания ще компенсират много повече началните загуби на Teracom и ще му позволят да получи кумулативна печалба от 509,61 милиона шведски крони през 2013 г. Комисията имаше съмнения че тази печалба е в резултат на нормални пазарни условия, и бе загрижена, че печалбата може да представлява държавна помощ в полза на Teracom (виж Решението за откриване на процедура, параграф 32).
  Таблица 2:
  Такси за предаване, плащани от SVT на Teracom от 2002 г. до 2013 г., както е представено в Решението за откриване на процедура











  Година | Плащания от SVT на Teracom (1) | Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT (2) | Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT (3) | Общи разходи на Teracom за предаване от SVT
  (4 = 2 + 3) | Прогнозни годишни печалби на Teracom
  (5 = 4 – 1) | Прогнозни кумулативни печалби на Teracom (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 485 | 480 | 160 | 640 | - 155,00 | - 155,00 |
| 2003 | 523 | 480 | 160 | 640 | - 117,00 | - 272,00 |
| 2004 | 556,46 | 480 | 160 | 640 | -83,54 | - 355,54 |
| 2005 | 591,79 | 480 | 160 | 640 | -48,21 | - 403,75 |
| 2006 | 256,19 | 240 | 160 | 400 | - 143,81 | - 547,56 |
| 2007 | 273,79 | 120 | 160 | 280 | -6,21 | - 553,77 |
| 2008 | 291,58 | | 160 | 160 | 131,58 | - 422,19 |
| 2009 | 309,57 | | 160 | 160 | 149,57 | - 272,61 |
| 2010 | 327,77 | | 160 | 160 | 167,77 | - 104,85 |
| 2011 | 346,16 | | 160 | 160 | 186,16 | 81,31 |
| 2012 | 364,75 | | 160 | 160 | 204,75 | 286,06 |
| 2013 | 383,55 | | 160 | 160 | 223,55 | 509,61 |

(48)

Информацията на разположение на Комисията по време на Решението за процедура навеждаше на мисълта, че до 2007 г. плащанията на таксите за пренос от SVT към Teracom ще бъдат по-ниски от разходите на Teracom за предаване на каналите на SVT (видимо от колона 5 в Таблица 2). От 2008 г. обаче, когато аналоговата наземна мрежа ще бъде изключена и SVT няма да има повече задължението да прави успореден пренос в цифров и аналогов режим, информацията внушаваше, че годишните плащания на SVT ще надхвърлят разходите на Teracom за пренос на SVT: от 2008 г. до 2013 г. SVT ще плаща всяка година на Teracom значително повече от разходите му за пренос. За 2013 г. плащанията на SVT са оценени като 2,3 пъти разходите за пренос. Такива плащания ще компенсират много повече началните загуби на Teracom и ще му позволят да получи кумулативна печалба от 509,61 милиона шведски крони през 2013 г. Комисията имаше съмнения че тази печалба е в резултат на нормални пазарни условия, и бе загрижена, че печалбата може да представлява държавна помощ в полза на Teracom (виж Решението за откриване на процедура, параграф 32).

Таблица 2:

Такси за предаване, плащани от SVT на Teracom от 2002 г. до 2013 г., както е представено в Решението за откриване на процедура

Година

Плащания от SVT на Teracom (1)

Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT (2)

Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT (3)

Общи разходи на Teracom за предаване от SVT

(4 = 2 + 3)

Прогнозни годишни печалби на Teracom

(5 = 4 – 1)

Прогнозни кумулативни печалби на Teracom (6)

2002

485

480

160

640

- 155,00

- 155,00

2003

523

480

160

640

- 117,00

- 272,00

2004

556,46

480

160

640

-83,54

- 355,54

2005

591,79

480

160

640

-48,21

- 403,75

2006

256,19

240

160

400

- 143,81

- 547,56

2007

273,79

120

160

280

-6,21

- 553,77

2008

291,58

160

160

131,58

- 422,19

2009

309,57

160

160

149,57

- 272,61

2010

327,77

160

160

167,77

- 104,85

2011

346,16

160

160

186,16

81,31

2012

364,75

160

160

204,75

286,06

2013

383,55

160

160

223,55

509,61

5.2.   Държавна гаранция в полза на Teracom

| (49) | Въз основа на информацията, налична по времето на Решението за откриване на процедура, Комисията имаше основания да подозира, че гаранция за кредит е била издадена в полза, или най-малко е била достъпна, за Teracom. |
| --- | --- |

(49)

Въз основа на информацията, налична по времето на Решението за откриване на процедура, Комисията имаше основания да подозира, че гаранция за кредит е била издадена в полза, или най-малко е била достъпна, за Teracom.

| (50) | През 2001 г. по причини, свързани главно с инвестициите на Teracom в цифровата наземна телевизия, прогнозите за неговата платежоспособност не бяха много оптимистични и очакванията бяха, че тя ще продължи да пада. (58) В следствие на това имаше сериозен риск, че Teracom не само няма да изпълни договорите си за пренос на програмите на SVT и TV4, но няма и средства за развитие и експлоатация на цифровата наземна мрежа като цяло. Освен това съществуваше и рискът, Teracom да не може да удовлетвори кредиторите си. |
| --- | --- |

(50)

През 2001 г. по причини, свързани главно с инвестициите на Teracom в цифровата наземна телевизия, прогнозите за неговата платежоспособност не бяха много оптимистични и очакванията бяха, че тя ще продължи да пада. (58) В следствие на това имаше сериозен риск, че Teracom не само няма да изпълни договорите си за пренос на програмите на SVT и TV4, но няма и средства за развитие и експлоатация на цифровата наземна мрежа като цяло. Освен това съществуваше и рискът, Teracom да не може да удовлетвори кредиторите си.

| (51) | Предложение на правителството от ноември 2001 г. препоръчва да се даде на Teracom кредитна гаранция за максимум 2 милиарда шведски крони (приблизително 210 милиона еуро). Teracom ще плаща и таксата за покриване на риска и административните разходи, направени за издаването на гаранцията, която ще бъде за ограничено време. (59) Това предложение бе одобрено от Парламента през февруари 2002 г. (60) Според информацията на разположение на Комисията по време на вземането на Решението за процедура, непосредствено след одобрението, правителството е взело решение за издаване на гаранция на кредит в полза на Teracom. |
| --- | --- |

(51)

Предложение на правителството от ноември 2001 г. препоръчва да се даде на Teracom кредитна гаранция за максимум 2 милиарда шведски крони (приблизително 210 милиона еуро). Teracom ще плаща и таксата за покриване на риска и административните разходи, направени за издаването на гаранцията, която ще бъде за ограничено време. (59) Това предложение бе одобрено от Парламента през февруари 2002 г. (60) Според информацията на разположение на Комисията по време на вземането на Решението за процедура, непосредствено след одобрението, правителството е взело решение за издаване на гаранция на кредит в полза на Teracom.

| (52) | Комисията обяснява приложението на член 87 параграф 1 от Договора за ЕО за кредитни гаранции дадени от държавите-членки в нейното Известие за държавна помощ под формата на гаранции („Известието за гаранции“). (61) Съгласно раздел 4 на Известието за гаранции, само изпълнението на всички условия гарантира, че една индивидуална държавна гаранция не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1. (62) |
| --- | --- |

(52)

Комисията обяснява приложението на член 87 параграф 1 от Договора за ЕО за кредитни гаранции дадени от държавите-членки в нейното Известие за държавна помощ под формата на гаранции („Известието за гаранции“). (61) Съгласно раздел 4 на Известието за гаранции, само изпълнението на всички условия гарантира, че една индивидуална държавна гаранция не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1. (62)

| (53) | Въз основа на историята на кредитната гаранция и причините за решението за издаване на гаранция, както е изложено в Решението за процедура (лошото финансово състояние на Teracom и спадащата му платежоспособност), Комисията имаше основания да счита, че условията, изложени в раздел 4 в Известието за гаранции, не са изпълнени и кредитната гаранция представлява държавна помощ за Teracom. |
| --- | --- |

(53)

Въз основа на историята на кредитната гаранция и причините за решението за издаване на гаранция, както е изложено в Решението за процедура (лошото финансово състояние на Teracom и спадащата му платежоспособност), Комисията имаше основания да счита, че условията, изложени в раздел 4 в Известието за гаранции, не са изпълнени и кредитната гаранция представлява държавна помощ за Teracom.

5.3.   Капиталовата инжекция

| (54) | Въз основа на наличната информация за финансовото състояние на Teracom по време на Решението за процедура, Комисията не можеше да изключи факта, че условният принос на акционера във формата на капиталова инжекция представлява държавна помощ за Teracom. |
| --- | --- |

(54)

Въз основа на наличната информация за финансовото състояние на Teracom по време на Решението за процедура, Комисията не можеше да изключи факта, че условният принос на акционера във формата на капиталова инжекция представлява държавна помощ за Teracom.

| (55) | Въпреки че Teracom започна реорганизация на цялостните дейности на групировката през 2002 г., за да подобри финансовото си състояние (63), и прогнозите за продажби се подобряваха, Teracom продължаваше да натрупва загуби и платежоспособността му продължи да спада. (64) Според наличната информация на Комисията по времето на издаването на Решението за процедура, съотношението на платежоспособност на Teracom бе на равнище 20 % в края на 2002 г., докато кредиторите изискваха това отношение да е 25 % (съгласно информацията на Комисията, равнището на групировката бе очевидно 30 %). (65) Както Teracom, така и неговите кредитори, настояваха да се направи финансова инжекция на Teracom. (66) |
| --- | --- |

(55)

Въпреки че Teracom започна реорганизация на цялостните дейности на групировката през 2002 г., за да подобри финансовото си състояние (63), и прогнозите за продажби се подобряваха, Teracom продължаваше да натрупва загуби и платежоспособността му продължи да спада. (64) Според наличната информация на Комисията по времето на издаването на Решението за процедура, съотношението на платежоспособност на Teracom бе на равнище 20 % в края на 2002 г., докато кредиторите изискваха това отношение да е 25 % (съгласно информацията на Комисията, равнището на групировката бе очевидно 30 %). (65) Както Teracom, така и неговите кредитори, настояваха да се направи финансова инжекция на Teracom. (66)

| (56) | Съгласно информацията на Комисията, правителството е счело че тежкото финансово състояние на Teracom има временен характер и е породено от високите инвестиционни и експлоатационни разходи, и в дългосрочен период Teracom ще бъде жизнеспособна фирма, със силна позиция на пазара и сериозен бизнес модел. През март 2003 г. правителството предложи на парламента да го оторизира да предостави на Teracom условен принос на акционера под формата на капиталова инжекция в размер на около 500 милиона шведски крони (приблизително 52,5 милиона еуро) (67). След одобрение на парламента през май 2003 г. и подписването на споразумение с Teracom през юни 2003 г., държавата отпусна на Teracom условен принос на акционера. |
| --- | --- |

(56)

Съгласно информацията на Комисията, правителството е счело че тежкото финансово състояние на Teracom има временен характер и е породено от високите инвестиционни и експлоатационни разходи, и в дългосрочен период Teracom ще бъде жизнеспособна фирма, със силна позиция на пазара и сериозен бизнес модел. През март 2003 г. правителството предложи на парламента да го оторизира да предостави на Teracom условен принос на акционера под формата на капиталова инжекция в размер на около 500 милиона шведски крони (приблизително 52,5 милиона еуро) (67). След одобрение на парламента през май 2003 г. и подписването на споразумение с Teracom през юни 2003 г., държавата отпусна на Teracom условен принос на акционера.

| (57) | През март 2003 г., преди одобряването на предложението, правителството информира Комисията за своето намерение да предложи на парламента одобряване на капиталовата инжекция. Съгласно правителството обаче, това не е било официално уведомяване на Комисията. (68) |
| --- | --- |

(57)

През март 2003 г., преди одобряването на предложението, правителството информира Комисията за своето намерение да предложи на парламента одобряване на капиталовата инжекция. Съгласно правителството обаче, това не е било официално уведомяване на Комисията. (68)

| (58) | Следователно, наличната информация на Комисията сочеше, че преди капиталовата инжекция платежоспособността на Teracom бе под изискваните 25 %. Това накара Комисията да заключи, че транзакцията може да не е извършена при условия, подобни на частния кредитен пазар (т.е., че един частен кредитор би взел същото решение да инжектира капитал в Teracom). Следователно, Комисията не би могла да изключи, че капиталовата инжекция всъщност е държавна помощ. |
| --- | --- |

(58)

Следователно, наличната информация на Комисията сочеше, че преди капиталовата инжекция платежоспособността на Teracom бе под изискваните 25 %. Това накара Комисията да заключи, че транзакцията може да не е извършена при условия, подобни на частния кредитен пазар (т.е., че един частен кредитор би взел същото решение да инжектира капитал в Teracom). Следователно, Комисията не би могла да изключи, че капиталовата инжекция всъщност е държавна помощ.

5.4.   Причини за започване на официалната процедура за разследване

| (59) | Наличната информация на Комисията в момента на инициализиране на процедурата предполагаше, че не може да се изключи предположението, че трите въпросни мерки на държавна помощ не изпълняват изискванията на член 87 параграф 1 и следователно представляват държавна помощ. |
| --- | --- |

(59)

Наличната информация на Комисията в момента на инициализиране на процедурата предполагаше, че не може да се изключи предположението, че трите въпросни мерки на държавна помощ не изпълняват изискванията на член 87 параграф 1 и следователно представляват държавна помощ.

| (60) | В допълнение към това, по време на вземане на Решението за откриване на процедура, Комисията нямаше никаква информация, че помощта би могла да попада в обсега на Договора за ЕО. Нито едно от нарушенията, съгласно членове 87 параграф 2, 87 параграф 3 или 86 параграф 2 изглеждаше да е приложимо и изгледите Швеция да е пренебрегнала принципа на технологична неутралност в процеса на дигитализация бяха спорни. |
| --- | --- |

(60)

В допълнение към това, по време на вземане на Решението за откриване на процедура, Комисията нямаше никаква информация, че помощта би могла да попада в обсега на Договора за ЕО. Нито едно от нарушенията, съгласно членове 87 параграф 2, 87 параграф 3 или 86 параграф 2 изглеждаше да е приложимо и изгледите Швеция да е пренебрегнала принципа на технологична неутралност в процеса на дигитализация бяха спорни.

| (61) | Затова Комисията инициира официална процедура за разследване, за да даде на Швеция и заинтересованите страни възможност да изпратят коментариите си, относно предварителните оценки на Комисията, както е изложено в Решението за процедура. |
| --- | --- |

(61)

Затова Комисията инициира официална процедура за разследване, за да даде на Швеция и заинтересованите страни възможност да изпратят коментариите си, относно предварителните оценки на Комисията, както е изложено в Решението за процедура.

6.   КОМЕНТАРИИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

6.1.   B2 Bredband AB („B2“)

| (62) | B2 е съгласен с всички твърдения, изложени в Решението за процедура. Според B2, дадените предимства на Teracom могат да изкривят конкуренцията не само в цифровото сателитно, но и в цифровото кабелно предаване. При широколентовото разпространение, стереотелевизионните предавания ще станат основен продукт през следващите няколко години. (69) |
| --- | --- |

(62)

B2 е съгласен с всички твърдения, изложени в Решението за процедура. Според B2, дадените предимства на Teracom могат да изкривят конкуренцията не само в цифровото сателитно, но и в цифровото кабелно предаване. При широколентовото разпространение, стереотелевизионните предавания ще станат основен продукт през следващите няколко години. (69)

6.2.   ECCA

| (63) | ECCA няма специфични коментарии, относно информацията, представена в Решението за процедура, но приветства изследването на цифровите наземни услуги в Швеция от Комисията. Това е особено важно, защото няколко държави-членки се включват във финансирането на нови инфраструктури и по-специално на наземните мрежи и услуги. Според ECCA, тези действия вече влияят на поведението на клиентите, лице в лице с кабелните услуги. |
| --- | --- |

(63)

ECCA няма специфични коментарии, относно информацията, представена в Решението за процедура, но приветства изследването на цифровите наземни услуги в Швеция от Комисията. Това е особено важно, защото няколко държави-членки се включват във финансирането на нови инфраструктури и по-специално на наземните мрежи и услуги. Според ECCA, тези действия вече влияят на поведението на клиентите, лице в лице с кабелните услуги.

| (64) | В допълнение, според ECCA процедурите и условията, поставени за тези платформи от националните и регионалните власти, са дискриминационни по своето естество и като следствие, поставят операторите на други платформи в неизгодно конкурентно положение. Според ECCA капиталовите инвеститори няма да са склонни да инвестират в инфраструктура, ако има изгледи държавните власти да насърчат създаването на конкурентна инфраструктура с възможност да предлага същия тип услуги на дотирани цени. Това може да има силен отрицателен ефект върху възможностите за финансиране, необходимо за консолидиране на този клон от кабелната промишленост, за изграждане на мрежи и за въвеждане на нови услуги. (70) |
| --- | --- |

(64)

В допълнение, според ECCA процедурите и условията, поставени за тези платформи от националните и регионалните власти, са дискриминационни по своето естество и като следствие, поставят операторите на други платформи в неизгодно конкурентно положение. Според ECCA капиталовите инвеститори няма да са склонни да инвестират в инфраструктура, ако има изгледи държавните власти да насърчат създаването на конкурентна инфраструктура с възможност да предлага същия тип услуги на дотирани цени. Това може да има силен отрицателен ефект върху възможностите за финансиране, необходимо за консолидиране на този клон от кабелната промишленост, за изграждане на мрежи и за въвеждане на нови услуги. (70)

6.3.   ESOA

| (65) | Според ESOA шведските власти предоставят незаконна държавна помощ на Teracom. Тази помощ има ефект на подкрепа на наземното технологично решение спрямо другите – кабелни и сателитни, с което се изкривява конкуренцията, защото държавната помощ позволява на Teracom да намали разходите и да подбие цените, установени в нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(65)

Според ESOA шведските власти предоставят незаконна държавна помощ на Teracom. Тази помощ има ефект на подкрепа на наземното технологично решение спрямо другите – кабелни и сателитни, с което се изкривява конкуренцията, защото държавната помощ позволява на Teracom да намали разходите и да подбие цените, установени в нормални пазарни условия.

| (66) | Според ESOA, експлоатацията на сателити за цифрово телевизионно предаване изисква значителни инвестиции. Въпреки това, в един нормален пазар сателитите са силен конкурент на наземните (включително и кабелните) цифрови решения. При положение че преходът от аналогов към цифров пренос е в процес в Европейския съюз, ESOA се безпокои, че намеса, подобна на тази, наблюдавана в Швеция може да се получи също и в другите държави-членки. (71) |
| --- | --- |

(66)

Според ESOA, експлоатацията на сателити за цифрово телевизионно предаване изисква значителни инвестиции. Въпреки това, в един нормален пазар сателитите са силен конкурент на наземните (включително и кабелните) цифрови решения. При положение че преходът от аналогов към цифров пренос е в процес в Европейския съюз, ESOA се безпокои, че намеса, подобна на тази, наблюдавана в Швеция може да се получи също и в другите държави-членки. (71)

6.4.   NSAB

| (67) | NSAB е на позициите, защитавани първо в неговата жалба и в допълнително изпратените документи, и е съгласен с твърденията изложени в Решението за процедура. Съмнява се обаче, че цифрите, изпратени от шведските власти в отговор на Решението за процедура, съответстват на всички плащания, направени от SVT на Teracom, и дали те дават безпристрастна и точна картина на фактически платените суми. Затова настоява Комисията да изиска още информация и обяснения от правителството. |
| --- | --- |

(67)

NSAB е на позициите, защитавани първо в неговата жалба и в допълнително изпратените документи, и е съгласен с твърденията изложени в Решението за процедура. Съмнява се обаче, че цифрите, изпратени от шведските власти в отговор на Решението за процедура, съответстват на всички плащания, направени от SVT на Teracom, и дали те дават безпристрастна и точна картина на фактически платените суми. Затова настоява Комисията да изиска още информация и обяснения от правителството.

| (68) | По отношение на аргументите на правителството в полза на цифровото наземно радиоразпръскване, NSAB отбелязва, че в някои съседни страни има относително малко домакинства, които не могат да приемат сателитни предавания. В допълнение NSAB посочва, че в страни като например Финландия, 10 % oт домакинствата с адекватно покритие на цифровата наземна мрежа изпитват проблеми с приемането. По-нататък казва, че според BBC 25 % от домакинства в Обединеното кралство не могат да гледат цифрова наземна телевизия, поради лоши антенни инсталации. |
| --- | --- |

(68)

По отношение на аргументите на правителството в полза на цифровото наземно радиоразпръскване, NSAB отбелязва, че в някои съседни страни има относително малко домакинства, които не могат да приемат сателитни предавания. В допълнение NSAB посочва, че в страни като например Финландия, 10 % oт домакинствата с адекватно покритие на цифровата наземна мрежа изпитват проблеми с приемането. По-нататък казва, че според BBC 25 % от домакинства в Обединеното кралство не могат да гледат цифрова наземна телевизия, поради лоши антенни инсталации.

| (69) | Накрая NSAB поставя под въпрос безпристрастността на доклада на Öhrlings PriceWaterhouse Coopers („PWC“) относно капиталовата инжекция на Teracom. Претендира също, че докладът основава бизнес прогнозата си за Teracom върху някои свръх оптимистични предположения, например по отношение на очаквания брой абонати. (72) |
| --- | --- |

(69)

Накрая NSAB поставя под въпрос безпристрастността на доклада на Öhrlings PriceWaterhouse Coopers („PWC“) относно капиталовата инжекция на Teracom. Претендира също, че докладът основава бизнес прогнозата си за Teracom върху някои свръх оптимистични предположения, например по отношение на очаквания брой абонати. (72)

6.5.   Telenor Broadcast

| (70) | Telenor Broadcast не взема позиция, дали мерките в настоящия случай представляват държавна помощ. Подчертава обаче, че помощта, оказана на цифровата наземна платформа, ще постави операторите на други платформи в неизгодна конкурентна позиция, както на пазарите на разпределение, където телевизионни услуги се предлагат на клиенти, така и на пазарите на пренос, където на разпространителите се предлага капацитет на пренос. |
| --- | --- |

(70)

Telenor Broadcast не взема позиция, дали мерките в настоящия случай представляват държавна помощ. Подчертава обаче, че помощта, оказана на цифровата наземна платформа, ще постави операторите на други платформи в неизгодна конкурентна позиция, както на пазарите на разпределение, където телевизионни услуги се предлагат на клиенти, така и на пазарите на пренос, където на разпространителите се предлага капацитет на пренос.

| (71) | Teracom (включително Boxer) действа като доставчик както на преносни услуги за разпространителите, така и на телевизионни услуги на клиентите и ще има възможност да използва държавната помощ за субсидиране и за двата вида дейности. В пазара за разпространение на телевизия надолу, това може да стане или чрез предлагане на телевизионни услуги на по-ниски цени, или чрез предлагане на повече цифрови тунери (set-top-boxes), отколкото е икономически изгодно, без да има държавна помощ. Според Telenor Broadcast това е от особена важност в този етап на развитие към един общ пазар за всички платформи. |
| --- | --- |

(71)

Teracom (включително Boxer) действа като доставчик както на преносни услуги за разпространителите, така и на телевизионни услуги на клиентите и ще има възможност да използва държавната помощ за субсидиране и за двата вида дейности. В пазара за разпространение на телевизия надолу, това може да стане или чрез предлагане на телевизионни услуги на по-ниски цени, или чрез предлагане на повече цифрови тунери (set-top-boxes), отколкото е икономически изгодно, без да има държавна помощ. Според Telenor Broadcast това е от особена важност в този етап на развитие към един общ пазар за всички платформи.

| (72) | Telenor Broadcast повдига също въпроса, дали задължението на SVT да покрие 99,8 % от шведското население с наземна мрежа не представлява само по себе си държавна помощ, и пита дали наземният пренос е най-икономически изгодния начин за разпространение на телевизия. (73) |
| --- | --- |

(72)

Telenor Broadcast повдига също въпроса, дали задължението на SVT да покрие 99,8 % от шведското население с наземна мрежа не представлява само по себе си държавна помощ, и пита дали наземният пренос е най-икономически изгодния начин за разпространение на телевизия. (73)

6.6.   TeliaSonera

| (73) | TeliaSonera не взема позиция дали мерките в настоящия случай отговарят на Договора на ЕО. Подчертава обаче важността на конкурентната неутралност между различните технически инфраструктури в пазара на телевизионното разпределение (74). |
| --- | --- |

(73)

TeliaSonera не взема позиция дали мерките в настоящия случай отговарят на Договора на ЕО. Подчертава обаче важността на конкурентната неутралност между различните технически инфраструктури в пазара на телевизионното разпределение (74).

6.7.   UGC

| (74) | UGC не взема позиция, дали мерките в настоящия случай отговарят на Договора на ЕО. В същото време силно подкрепя разследването на Комисията. По-нататък поддържа, че конкуренция, спонсорирана от държавата, може само тежко да изкриви пазара. По негово мнение няма никакво оправдание за включването на държавата в развитието на наземната телевизия, на основа на аргументите за обществен интерес. Ако осигуряването на цифрова телевизия е в обществен интерес, има много алтернативни инфраструктури, които могат да свършат работата. (75) |
| --- | --- |

(74)

UGC не взема позиция, дали мерките в настоящия случай отговарят на Договора на ЕО. В същото време силно подкрепя разследването на Комисията. По-нататък поддържа, че конкуренция, спонсорирана от държавата, може само тежко да изкриви пазара. По негово мнение няма никакво оправдание за включването на държавата в развитието на наземната телевизия, на основа на аргументите за обществен интерес. Ако осигуряването на цифрова телевизия е в обществен интерес, има много алтернативни инфраструктури, които могат да свършат работата. (75)

6.8.   Viasat

| (75) | Viasat приветства разследването на Комисията и е на мнението, че, видно от Решението за процедура, Teracom (включително Boxer) е получил значително финансиране от държавни ресурси, което представлява незаконна държавна помощ. Напълно е съгласен с Решението за процедура. Според Viasat сателитният пренос е икономически много по-ефективна платформа и изборът от правителството в полза на наземна мрежа ще доведе до намаляване на възможността на клиента за избор и до по-ниско качество на наличните продукти. |
| --- | --- |

(75)

Viasat приветства разследването на Комисията и е на мнението, че, видно от Решението за процедура, Teracom (включително Boxer) е получил значително финансиране от държавни ресурси, което представлява незаконна държавна помощ. Напълно е съгласен с Решението за процедура. Според Viasat сателитният пренос е икономически много по-ефективна платформа и изборът от правителството в полза на наземна мрежа ще доведе до намаляване на възможността на клиента за избор и до по-ниско качество на наличните продукти.

| (76) | Viasat добавя, че Boxer също печели от допълнителната държавна помощ не само чрез Teracom, но и пряко от SVT. За разлика от сателитните разпространители (включително Viasat), Boxer не трябва да плаща такса за права за разпространение на програмите на SVT. (76) |
| --- | --- |

(76)

Viasat добавя, че Boxer също печели от допълнителната държавна помощ не само чрез Teracom, но и пряко от SVT. За разлика от сателитните разпространители (включително Viasat), Boxer не трябва да плаща такса за права за разпространение на програмите на SVT. (76)

7.   КОМЕНТАРИ ОТ ШВЕЦИЯ

| (77) | В своя отговор от 29 октомври правителството е на мнение, че не е имало държавна помощ за Teracom в нарушение на задълженията на Швеция по Договора на ЕО. Поддържа в частност, че Решението за процедура се основава на непълна и често неточна информация. |
| --- | --- |

(77)

В своя отговор от 29 октомври правителството е на мнение, че не е имало държавна помощ за Teracom в нарушение на задълженията на Швеция по Договора на ЕО. Поддържа в частност, че Решението за процедура се основава на непълна и често неточна информация.

7.1.   Твърдението за прекомерните плащания на такси от SVT на Teracom

| (78) | Според правителството SVT не е направил и няма да прави, каквито и да е прекомерни плащания на Teracom за преносните услуги за аналоговата и цифровата наземни мрежи. В допълнение правителството претендира, че оценката на Комисията в Решението за процедура се основава на неточни цифри. |
| --- | --- |

(78)

Според правителството SVT не е направил и няма да прави, каквито и да е прекомерни плащания на Teracom за преносните услуги за аналоговата и цифровата наземни мрежи. В допълнение правителството претендира, че оценката на Комисията в Решението за процедура се основава на неточни цифри.

| (79) | Първо, в Решението за процедура Комисията разглежда разходите на Teracom в цифровата наземна мрежа (колона 3 на Таблица 2), изключвайки ДДС, въпреки че всички суми в същата таблица включват ДДС. Според правителството, всички суми трябва да са с изключен ДДС за да са сравними (77). Таблица 3 по-долу представя съответната таблица от Решението за процедура, коригирано за ДДС. Според тези коригирани цифри акумулираната печалба на Teracom към 2013 г. ще бъде значително по-ниска (23,7 милиона шведски крони) от сумата дадена в Решението за процедура (509,61 милиона шведски крони).
  Таблица 3:
  Такси за пренос, плащани от SVT от 2002 г. до 2013 г.
  (без ДДС)











  Година | Плащания от SVT на Teracom
  без ДДС (1) | Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT
  без ДДС (2) | Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT
  (3) | Общи разходи на Teracom за предаване от SVT без ДДС
  (4 = 2 + 3) | Прогнозни годишни печалби/за- губи на Teracom
  (5 = 4 – 1) | Прогнозни акумулира-ни печалби/за-губи на Teracom
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 388,0 | 384 | 160 | 544 | - 156,0 | - 156,0 |
| 2003 | 418,4 | 384 | 160 | 544 | - 125,6 | - 281,6 |
| 2004 | 445,2 | 384 | 160 | 544 | -98,8 | - 380,4 |
| 2005 | 473,4 | 384 | 160 | 544 | -70,6 | - 451,0 |
| 2006 | 205,0 | 192 | 160 | 352 | - 147,1 | - 598,1 |
| 2007 | 219,0 | 96 | 160 | 256 | -37,0 | - 635,0 |
| 2008 | 233,3 | | 160 | 160 | 73,3 | - 561,8 |
| 2009 | 247,7 | | 160 | 160 | 87,7 | - 474,1 |
| 2010 | 262,2 | | 160 | 160 | 102,2 | - 371,9 |
| 2011 | 276,9 | | 160 | 160 | 116,9 | - 255,0 |
| 2012 | 291,8 | | 160 | 160 | 131,8 | - 123,2 |
| 2013 | 306,8 | | 160 | 160 | 146,8 | 23,7 |
| Източник: Отговорът от 29 октомври, стр. 25. Отбележете обаче, че таблицата все още включва редица грешки, които са обяснени в таблица 4 по-долу. |

(79)

Първо, в Решението за процедура Комисията разглежда разходите на Teracom в цифровата наземна мрежа (колона 3 на Таблица 2), изключвайки ДДС, въпреки че всички суми в същата таблица включват ДДС. Според правителството, всички суми трябва да са с изключен ДДС за да са сравними (77). Таблица 3 по-долу представя съответната таблица от Решението за процедура, коригирано за ДДС. Според тези коригирани цифри акумулираната печалба на Teracom към 2013 г. ще бъде значително по-ниска (23,7 милиона шведски крони) от сумата дадена в Решението за процедура (509,61 милиона шведски крони).

Таблица 3:

Такси за пренос, плащани от SVT от 2002 г. до 2013 г.

(без ДДС)

Година

Плащания от SVT на Teracom

без ДДС (1)

Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT

без ДДС (2)

Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT

(3)

Общи разходи на Teracom за предаване от SVT без ДДС

(4 = 2 + 3)

Прогнозни годишни печалби/за- губи на Teracom

(5 = 4 – 1)

Прогнозни акумулира-ни печалби/за-губи на Teracom

(6)

2002

388,0

384

160

544

- 156,0

- 156,0

2003

418,4

384

160

544

- 125,6

- 281,6

2004

445,2

384

160

544

-98,8

- 380,4

2005

473,4

384

160

544

-70,6

- 451,0

2006

205,0

192

160

352

- 147,1

- 598,1

2007

219,0

96

160

256

-37,0

- 635,0

2008

233,3

160

160

73,3

- 561,8

2009

247,7

160

160

87,7

- 474,1

2010

262,2

160

160

102,2

- 371,9

2011

276,9

160

160

116,9

- 255,0

2012

291,8

160

160

131,8

- 123,2

2013

306,8

160

160

146,8

23,7

Източник: Отговорът от 29 октомври, стр. 25. Отбележете обаче, че таблицата все още включва редица грешки, които са обяснени в таблица 4 по-долу.

| (80) | Второ, правителството приема, че Решението за процедура на Комисията се основава на оценки за разходите на Teracom за пренос на SVT, правени през 2001 г. (виж колони 3 и 4 в Таблица 4 и Таблица 3, съответно). Според правителството фактическите разходи на Teracom са били съществено различни от тези оценки (виж таблица 4 по-долу) и в подкрепа на своето становище правителството представи точните цифри. Разликата е най-забележима при разходите на Teracom за цифровата наземна мрежа, където първоначално оценените разходи възлизат на 160 милиона шведски крони годишно. Тази оценка е направена при степен на покритие на цифровата мрежа от 98 % и при пълна функционалност на мрежата от 2002 г., включително отчитането например на регионална повреда („regional nedbrytbarhet“) на преносния сигнал и мерките за подобряване на сигурността („säkerhetsåtgärder“). (78) На практика обаче, едва през 2005 г. цифровата наземна мрежа бе разгърната в такъв мащаб, за да могат разходите на Teracom за пренос на SVT по цифровата платформа да започнат да съответстват на началните прогнози (виж аблица 4 по-долу). Представените цифри, които отразяват фактическите разходи на Teracom, касаят загрижеността на Комисията, изразена в Решението за процедура, че разходите за пренос на SVT са били под 160 милиона шведски крони в началната фаза на разгръщане на мрежата. (79) |
| --- | --- |

(80)

Второ, правителството приема, че Решението за процедура на Комисията се основава на оценки за разходите на Teracom за пренос на SVT, правени през 2001 г. (виж колони 3 и 4 в Таблица 4 и Таблица 3, съответно). Според правителството фактическите разходи на Teracom са били съществено различни от тези оценки (виж таблица 4 по-долу) и в подкрепа на своето становище правителството представи точните цифри. Разликата е най-забележима при разходите на Teracom за цифровата наземна мрежа, където първоначално оценените разходи възлизат на 160 милиона шведски крони годишно. Тази оценка е направена при степен на покритие на цифровата мрежа от 98 % и при пълна функционалност на мрежата от 2002 г., включително отчитането например на регионална повреда („regional nedbrytbarhet“) на преносния сигнал и мерките за подобряване на сигурността („säkerhetsåtgärder“). (78) На практика обаче, едва през 2005 г. цифровата наземна мрежа бе разгърната в такъв мащаб, за да могат разходите на Teracom за пренос на SVT по цифровата платформа да започнат да съответстват на началните прогнози (виж аблица 4 по-долу). Представените цифри, които отразяват фактическите разходи на Teracom, касаят загрижеността на Комисията, изразена в Решението за процедура, че разходите за пренос на SVT са били под 160 милиона шведски крони в началната фаза на разгръщане на мрежата. (79)

| (81) | Трето, правителството посочва, че плащанията на такси за пренос от SVT на Teracom, както са представени Решението за процедура (колона 1 от Таблица 2 и Таблица 3 по-горе), не отговарят на фактически извършените плащания от SVT, а се отнасят до средства, предвидени за превеждане от сметката за разпределение на SVT. Тези средства са били на разположение на SVT да плаща за наземен пренос, но е нямало задължение за SVT да ги използва единствено за тази цел. (80) Правителството посочва на Комисията също, че, противно на началното предположение, е планирано SVT да получи 384 милиона шведски крони (без ДДС) през 2006 г. от сметката за разпределение, вместо 205 милиона шведски крони (без ДДС) както е оценено в Решението за процедура. (81) |
| --- | --- |

(81)

Трето, правителството посочва, че плащанията на такси за пренос от SVT на Teracom, както са представени Решението за процедура (колона 1 от Таблица 2 и Таблица 3 по-горе), не отговарят на фактически извършените плащания от SVT, а се отнасят до средства, предвидени за превеждане от сметката за разпределение на SVT. Тези средства са били на разположение на SVT да плаща за наземен пренос, но е нямало задължение за SVT да ги използва единствено за тази цел. (80) Правителството посочва на Комисията също, че, противно на началното предположение, е планирано SVT да получи 384 милиона шведски крони (без ДДС) през 2006 г. от сметката за разпределение, вместо 205 милиона шведски крони (без ДДС) както е оценено в Решението за процедура. (81)

| (82) | Таблица 4 по-долу представя фактически извършените плащания от SVT на Teracom (колони 1a до 1в) и фактически извършените разходи от Teracom за пренос на SVT (колони 2 до 4) за периода от 1999 г. до 2006 г. (82) В допълнение към временната рамка, покрита в Решението за процедура, таблицата включва годините 1999, 2000 и 2001. Според правителството, цифрите позволяват на Комисията да потвърди, че за целия период от началото на пускането на цифрова наземна мрежа през април 1999 г. SVT не е направил никакви прекомерни плащания на Teracom. Информацията за тези допълнителни години също е насочена към безпокойството на Комисията, отразено в Решението за процедура (83), а именно че SVT е получил в повече финансиране по време на началната фаза на разгръщане на цифровата наземна мрежа (от 1997 г. до 2001 г.), т.е. преди създаването на сметката за разпределение. Правителството изясни, че SVT е получил през този период общо 300,3 милиона шведски крони за техническо обновяване („teknisk förnyelse“). От тази сума [...] милиона шведски крони са дадени за услуги за цифров наземен пренос ([...] милиона шведски крони през 2000 г. и [...] милиона шведски крони през 2001 г.). Тези цифри са включени в Таблица 4 (колона 1б) и се отчитат при калкулирането на приходите и разходите на Teracom от сделките му с SVT. |
| --- | --- |

(82)

Таблица 4 по-долу представя фактически извършените плащания от SVT на Teracom (колони 1a до 1в) и фактически извършените разходи от Teracom за пренос на SVT (колони 2 до 4) за периода от 1999 г. до 2006 г. (82) В допълнение към временната рамка, покрита в Решението за процедура, таблицата включва годините 1999, 2000 и 2001. Според правителството, цифрите позволяват на Комисията да потвърди, че за целия период от началото на пускането на цифрова наземна мрежа през април 1999 г. SVT не е направил никакви прекомерни плащания на Teracom. Информацията за тези допълнителни години също е насочена към безпокойството на Комисията, отразено в Решението за процедура (83), а именно че SVT е получил в повече финансиране по време на началната фаза на разгръщане на цифровата наземна мрежа (от 1997 г. до 2001 г.), т.е. преди създаването на сметката за разпределение. Правителството изясни, че SVT е получил през този период общо 300,3 милиона шведски крони за техническо обновяване („teknisk förnyelse“). От тази сума [...] милиона шведски крони са дадени за услуги за цифров наземен пренос ([...] милиона шведски крони през 2000 г. и [...] милиона шведски крони през 2001 г.). Тези цифри са включени в Таблица 4 (колона 1б) и се отчитат при калкулирането на приходите и разходите на Teracom от сделките му с SVT.

| (83) | На основата на фактически извършените разходи и такси Таблица 4 илюстрира печалбата или загубата на Teracom за всяка година за периода от 1999 г. до 2006 г. от сделките му с SVT (колона 5). Излиза, че за всяка година освен 2005 г., общите плащания на SVT за аналогов и цифров пренос на Teracom (колона 1в) са били по-ниски от общите разходи на Teracom за пренос на SVT (колона 4). За целия период, Teracom фактически е понесъл загуби от пренос на SVT от порядъка на 149,5 милиона шведски крони.
  Таблица 4:
  Фактически платени такси от SVT за пренос и разходи на Teracom за пренос от 1999 г. до 2006 г. (без ДДС)













  Година | Аналогови такси на SVT
  (1a) | Цифрови такси на SVT
  (1б) | Общо такси на SVT
  (вc) | Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT
  без ДДС (2) | Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT
  (3) | Общи разходи на Teracom за предаване от SVT без. ДДС
  (4 = 2 + 3) | Годишни печалби/загуби на Teracom
  (5 = 4–1c) | Аакумулирани печалби/загуби на Teracom
  (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -10,3 | -10,3 |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -31,8 | -42,1 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -24,1 | -66,2 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -18,9 | -85,1 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -3,6 | -88,7 |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -58,2 | - 146,9 |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 17,5 | - 129,4 |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | -20,1 | - 149,5 |
| Източник: Приложение 6 към отговора от 20 март. За цифрите със звезда, виж обяснението в бележка под линия 81. |

(83)

На основата на фактически извършените разходи и такси Таблица 4 илюстрира печалбата или загубата на Teracom за всяка година за периода от 1999 г. до 2006 г. от сделките му с SVT (колона 5). Излиза, че за всяка година освен 2005 г., общите плащания на SVT за аналогов и цифров пренос на Teracom (колона 1в) са били по-ниски от общите разходи на Teracom за пренос на SVT (колона 4). За целия период, Teracom фактически е понесъл загуби от пренос на SVT от порядъка на 149,5 милиона шведски крони.

Таблица 4:

Фактически платени такси от SVT за пренос и разходи на Teracom за пренос от 1999 г. до 2006 г. (без ДДС)

Година

Аналогови такси на SVT

(1a)

Цифрови такси на SVT

(1б)

Общо такси на SVT

(вc)

Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT

без ДДС (2)

Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT

(3)

Общи разходи на Teracom за предаване от SVT без. ДДС

(4 = 2 + 3)

Годишни печалби/загуби на Teracom

(5 = 4–1c)

Аакумулирани печалби/загуби на Teracom

(6)

1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-10,3

-10,3

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-31,8

-42,1

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-24,1

-66,2

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-18,9

-85,1

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-3,6

-88,7

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-58,2

- 146,9

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

17,5

- 129,4

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

-20,1

- 149,5

Източник: Приложение 6 към отговора от 20 март. За цифрите със звезда, виж обяснението в бележка под линия 81.

| (84) | Правителството даде на Комисията обяснения за загубите на Teracom за пренос на SVT за периода от 1999 г. до 2006 г. Първо, според правителството, цените на Teracom за цифровата наземна мрежа са били формирани на основата на фактическия брой зрители (така наречената степен на проникване), която в началния етап на разгръщане е била под очакванията. Второ, за да даде стимул на разпределителите да започнат да ползват цифров наземен пренос, Teracom не бе в състояние да иска такси за пренос, които напълно да покрият разходите. И накрая, разходите на Teracom, както са представени в Таблица 4, включват приписани разходи, като исканата от собственика норма на възвращаемост. Такива приписани разходи не се считат за загуби според счетоводните правила. (84) |
| --- | --- |

(84)

Правителството даде на Комисията обяснения за загубите на Teracom за пренос на SVT за периода от 1999 г. до 2006 г. Първо, според правителството, цените на Teracom за цифровата наземна мрежа са били формирани на основата на фактическия брой зрители (така наречената степен на проникване), която в началния етап на разгръщане е била под очакванията. Второ, за да даде стимул на разпределителите да започнат да ползват цифров наземен пренос, Teracom не бе в състояние да иска такси за пренос, които напълно да покрият разходите. И накрая, разходите на Teracom, както са представени в Таблица 4, включват приписани разходи, като исканата от собственика норма на възвращаемост. Такива приписани разходи не се считат за загуби според счетоводните правила. (84)

| (85) | Правителството също представи действителните цени и разходи на Teracom за пренос на други разпределители освен SVT в аналоговата и цифровата наземни мрежи (85), в частност цените и разходите за TV4 – най големият търговски телевизионен оператор в Швеция, който е единственият представен и в аналоговата наземна мрежа. По въпроса, че данните сочат по-големи такси, платени от SVT за пренос, в сравнение с TV4, обяснението на Правителството е, че тези ценови разлики се дължат на специалните изисквания за преноса на SVT, например по-голямата степен на покритие на SVT и по-голямо използване на капацитета, изискванията относно регионален срив на преносен сигнал на SVT и съответните мерки за подобряване на сигурността. (86) |
| --- | --- |

(85)

Правителството също представи действителните цени и разходи на Teracom за пренос на други разпределители освен SVT в аналоговата и цифровата наземни мрежи (85), в частност цените и разходите за TV4 – най големият търговски телевизионен оператор в Швеция, който е единственият представен и в аналоговата наземна мрежа. По въпроса, че данните сочат по-големи такси, платени от SVT за пренос, в сравнение с TV4, обяснението на Правителството е, че тези ценови разлики се дължат на специалните изисквания за преноса на SVT, например по-голямата степен на покритие на SVT и по-голямо използване на капацитета, изискванията относно регионален срив на преносен сигнал на SVT и съответните мерки за подобряване на сигурността. (86)

7.2.   Твърдението за кредитна гаранция, издадена в полза на Teracom

| (86) | Според правителството, гаранция за кредит никога не е издавана. Правителството признава обаче, че през февруари 2002 г. парламентът е приел решение, оторизиращо правителството да издаде гаранция за кредит. (87) |
| --- | --- |

(86)

Според правителството, гаранция за кредит никога не е издавана. Правителството признава обаче, че през февруари 2002 г. парламентът е приел решение, оторизиращо правителството да издаде гаранция за кредит. (87)

| (87) | Както е посочено от правителството, важно е да се отбележи, че, съгласно шведската конституция, само правителството, но не и парламентът, може да поема финансови задължения към трети страни (като Teracom) във връзка със средствата от държавния бюджет. Правителството обаче не може да поема такива задължения без предварително одобрение на парламента. И в настоящия случай, правителството е поискало задачата за издаване на гаранция (88) да бъде възложена на Шведската национална служба за задълженията. |
| --- | --- |

(87)

Както е посочено от правителството, важно е да се отбележи, че, съгласно шведската конституция, само правителството, но не и парламентът, може да поема финансови задължения към трети страни (като Teracom) във връзка със средствата от държавния бюджет. Правителството обаче не може да поема такива задължения без предварително одобрение на парламента. И в настоящия случай, правителството е поискало задачата за издаване на гаранция (88) да бъде възложена на Шведската национална служба за задълженията.

| (88) | Според правителството, след като е получено парламентарно одобрение, с правителствено решение от юни 2002 г. е възложено на Шведската национална служба за задълженията да издаде кредитна гаранция в полза на Teracom и да реши каква такса да наложи на Teracom за включения риск и административните разходи. Правителството обаче подчертава, че в неговото решение е указано на Шведската национална служба за задълженията, че трябва да вземе предвид правилата на ЕО за държавната помощ и да провери, дали кредитната гаранция не противоречи на тези правила, и ако не е така да събере необходимата информация за уведомяване съгласно член 88 параграф 3 от Договора. (89) В допълнение, Шведската национална служба за задълженията трябва да направи оценка на риска на всякакъв вид държавна гаранция. И което е важно, преди Шведската национална служба за задълженията да вземе решение относно размера на кредитната гаранция, срока и размера на таксата и преди проверка, дали тази гаранция не противоречи на правилата на ЕО за държавната помощ, кредитна гаранция не може да бъде издадена. (90) |
| --- | --- |

(88)

Според правителството, след като е получено парламентарно одобрение, с правителствено решение от юни 2002 г. е възложено на Шведската национална служба за задълженията да издаде кредитна гаранция в полза на Teracom и да реши каква такса да наложи на Teracom за включения риск и административните разходи. Правителството обаче подчертава, че в неговото решение е указано на Шведската национална служба за задълженията, че трябва да вземе предвид правилата на ЕО за държавната помощ и да провери, дали кредитната гаранция не противоречи на тези правила, и ако не е така да събере необходимата информация за уведомяване съгласно член 88 параграф 3 от Договора. (89) В допълнение, Шведската национална служба за задълженията трябва да направи оценка на риска на всякакъв вид държавна гаранция. И което е важно, преди Шведската национална служба за задълженията да вземе решение относно размера на кредитната гаранция, срока и размера на таксата и преди проверка, дали тази гаранция не противоречи на правилата на ЕО за държавната помощ, кредитна гаранция не може да бъде издадена. (90)

| (89) | Шведската национална служба за задълженията, като се основава частично на предварителна оценка за кредит, извършена в периода между юли и септември 2002 г. от Standard & Poor (91), заключи, че финансовият риск за издаване на кредитна гаранция е твърде значителен. Ако въобще трябва да се издава кредитна гаранция, трябва да се наложи много висока такса за покриване на включения риск. В допълнение Шведската национална служба за задълженията намира, че приемането на една държавна гаранция като държавна помощ не може да бъде изключено. (92) Според правителството, след като Шведската национална служба за задълженията е докладвала своето мнение на 1 октомври 2002 г., не са предприемани действия нито от правителството, нито от Шведската национална служба за задълженията, нито от Teracom. |
| --- | --- |

(89)

Шведската национална служба за задълженията, като се основава частично на предварителна оценка за кредит, извършена в периода между юли и септември 2002 г. от Standard & Poor (91), заключи, че финансовият риск за издаване на кредитна гаранция е твърде значителен. Ако въобще трябва да се издава кредитна гаранция, трябва да се наложи много висока такса за покриване на включения риск. В допълнение Шведската национална служба за задълженията намира, че приемането на една държавна гаранция като държавна помощ не може да бъде изключено. (92) Според правителството, след като Шведската национална служба за задълженията е докладвала своето мнение на 1 октомври 2002 г., не са предприемани действия нито от правителството, нито от Шведската национална служба за задълженията, нито от Teracom.

7.3.   Капиталова инжекция

| (90) | Според Правителството, условният принос на акционера под формата на капиталова инжекция не представлява държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(90)

Според Правителството, условният принос на акционера под формата на капиталова инжекция не представлява държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1 от Договора за ЕО.

| (91) | Правителството отбелязва на първо място, че Решението за процедура се основава на частично неточна информация, което представя икономическото и финансово състояние на Teracom да изглежда по-лошо, отколкото е в действителност. Платежоспособността на Teracom не е била толкова ниска, колкото е посочено в Решението за процедура, и Teracom е претърпял загуби само през 2001 г. и 2002 г., но не и през 2003 г. (93) |
| --- | --- |

(91)

Правителството отбелязва на първо място, че Решението за процедура се основава на частично неточна информация, което представя икономическото и финансово състояние на Teracom да изглежда по-лошо, отколкото е в действителност. Платежоспособността на Teracom не е била толкова ниска, колкото е посочено в Решението за процедура, и Teracom е претърпял загуби само през 2001 г. и 2002 г., но не и през 2003 г. (93)

| (92) | Според правителството, Комисията в Решението за процедура е направила погрешна оценка на икономическото и финансово състояние на Teracom по време на финансовата инжекция. Правителството подчертава, че в края на юни 2003 г., когато е направило капиталова инжекция на Teracom, финансовото и икономическото състояние на фирмата се е променило значително в сравнение с периода, който е използван за основа от Шведската национална служба за задълженията да формулира отрицателно становище, относно предложението за даване на държавна гаранция на Teracom. (94) |
| --- | --- |

(92)

Според правителството, Комисията в Решението за процедура е направила погрешна оценка на икономическото и финансово състояние на Teracom по време на финансовата инжекция. Правителството подчертава, че в края на юни 2003 г., когато е направило капиталова инжекция на Teracom, финансовото и икономическото състояние на фирмата се е променило значително в сравнение с периода, който е използван за основа от Шведската национална служба за задълженията да формулира отрицателно становище, относно предложението за даване на държавна гаранция на Teracom. (94)

| (93) | Както е посочено от правителството, през 2002 г. Teracom предприе разнообразни мерки за решаване на финансовите и икономическите си проблеми. Той продаде три от своите филиали, намали разходите си като съкрати значителна част от работната си сила (20 %), сля филиали, прекрати част от операциите си и концентрира бизнеса си на по-малко места, и намали инвестициите си в сравнение с 2000 г. и 2001 г. В допълнение, пазарът за цифрова наземна телевизия се развиваше благоприятно с растящо търсене на абонаменти за цифрова телевизия особено през есента на 2002 г. При Teracom това доведе до значителен растеж на годишните продажби на абонаменти от около 100 000 в края на 2001 г. до около 140 000 в края на 2002 г. Тези мерки за орязване на разходите и увеличението на продажбите през втората част на 2002 г. значително подобриха финансовото и икономическо състояние на Teracom и на практика фирмата вече генерираше печалба през първите три месеца на 2003 г. – преди правителството да направи предложението си пред парламента. (95) |
| --- | --- |

(93)

Както е посочено от правителството, през 2002 г. Teracom предприе разнообразни мерки за решаване на финансовите и икономическите си проблеми. Той продаде три от своите филиали, намали разходите си като съкрати значителна част от работната си сила (20 %), сля филиали, прекрати част от операциите си и концентрира бизнеса си на по-малко места, и намали инвестициите си в сравнение с 2000 г. и 2001 г. В допълнение, пазарът за цифрова наземна телевизия се развиваше благоприятно с растящо търсене на абонаменти за цифрова телевизия особено през есента на 2002 г. При Teracom това доведе до значителен растеж на годишните продажби на абонаменти от около 100 000 в края на 2001 г. до около 140 000 в края на 2002 г. Тези мерки за орязване на разходите и увеличението на продажбите през втората част на 2002 г. значително подобриха финансовото и икономическо състояние на Teracom и на практика фирмата вече генерираше печалба през първите три месеца на 2003 г. – преди правителството да направи предложението си пред парламента. (95)

| (94) | Правителството обяснява, че, когато Шведската национална служба за задълженията е дала своето отрицателно становище, правителството е решило да направи по-задълбочен анализ на икономическото и финансово положение на Teracom (96) – вместо анализ от типа на моментна снимка, какъвто е направен от Шведската национална служба за задълженията. |
| --- | --- |

(94)

Правителството обяснява, че, когато Шведската национална служба за задълженията е дала своето отрицателно становище, правителството е решило да направи по-задълбочен анализ на икономическото и финансово положение на Teracom (96) – вместо анализ от типа на моментна снимка, какъвто е направен от Шведската национална служба за задълженията.

| (95) | Подобно на това, което един частен акционер би направил, правителството е оценило краткосрочните и дългосрочните икономически и финансови позиции на Teracom на основата на неговите бизнес планове за годините от 2003 г. до 2005 г., на финансовите му прогнози за периода от 2003 г. до 2010 г. и на сравненията с други фирми и други акционери в същите или подобни клонове на промишлеността. Правителството стигна до заключението, че условен принос на акционер във вида на капиталова инжекция на сума от 500 милиона шведски крони щe подобри платежоспособността на Teracom и ще му позволи да генерира по-нататък достатъчно печалба, за да изплати инжекцията в разумен период от време. Правителството поддържа, че в такава ситуация капиталовата инжекция не представлява държавна помощ. Според правителството, в такава ситуация един частен акционер би се подготвил да допринесе с внасяне на капитал, защото дългосрочните финансови прогнози за Teracom са били положителни. (97) |
| --- | --- |

(95)

Подобно на това, което един частен акционер би направил, правителството е оценило краткосрочните и дългосрочните икономически и финансови позиции на Teracom на основата на неговите бизнес планове за годините от 2003 г. до 2005 г., на финансовите му прогнози за периода от 2003 г. до 2010 г. и на сравненията с други фирми и други акционери в същите или подобни клонове на промишлеността. Правителството стигна до заключението, че условен принос на акционер във вида на капиталова инжекция на сума от 500 милиона шведски крони щe подобри платежоспособността на Teracom и ще му позволи да генерира по-нататък достатъчно печалба, за да изплати инжекцията в разумен период от време. Правителството поддържа, че в такава ситуация капиталовата инжекция не представлява държавна помощ. Според правителството, в такава ситуация един частен акционер би се подготвил да допринесе с внасяне на капитал, защото дългосрочните финансови прогнози за Teracom са били положителни. (97)

| (96) | Правителството допълва, че в този контекст и противно на това, което би трябвало да направи, Комисията не е взела предвид всички фактори, имащи значение при изследването дали може да се очаква разумна възвръщаемост на капиталовата инжекция. Комисията е ограничила анализа си до миналите загуби и отношение на платежоспособност на Teracom. По мнение на правителството, Комисията също е сгрешила, че прави сравнение на държавата с външен акционер. Тя би трябвало да я сравнява с частен акционер, който може да си позволи да има дългосрочен подход към своите инвестиции. Държавата притежава 100 % от Teracom, което също заключава в себе си по-дългосрочен интерес отколкото в случай на миноритарен авоар. (98) |
| --- | --- |

(96)

Правителството допълва, че в този контекст и противно на това, което би трябвало да направи, Комисията не е взела предвид всички фактори, имащи значение при изследването дали може да се очаква разумна възвръщаемост на капиталовата инжекция. Комисията е ограничила анализа си до миналите загуби и отношение на платежоспособност на Teracom. По мнение на правителството, Комисията също е сгрешила, че прави сравнение на държавата с външен акционер. Тя би трябвало да я сравнява с частен акционер, който може да си позволи да има дългосрочен подход към своите инвестиции. Държавата притежава 100 % от Teracom, което също заключава в себе си по-дългосрочен интерес отколкото в случай на миноритарен авоар. (98)

| (97) | За да подкрепи още своите аргументи, правителството изпрати доклад на PWC – независима одиторска и консултантска фирма, на която правителството възложи да направи преглед на правителственото решение по отношение на капиталовата инжекция. Докладът оценява икономическото и финансово положение на Teracom по времето на финансовата инжекция и на основата на наличната информация по време на решението на правителството. Докладът заключава, че правителството е имало достатъчно информация за да вземе решение за инжекцията, и дългосрочната рентабилност на Teracom е била на равнище, което би задоволило всеки частен инвеститор. (99) |
| --- | --- |

(97)

За да подкрепи още своите аргументи, правителството изпрати доклад на PWC – независима одиторска и консултантска фирма, на която правителството възложи да направи преглед на правителственото решение по отношение на капиталовата инжекция. Докладът оценява икономическото и финансово положение на Teracom по времето на финансовата инжекция и на основата на наличната информация по време на решението на правителството. Докладът заключава, че правителството е имало достатъчно информация за да вземе решение за инжекцията, и дългосрочната рентабилност на Teracom е била на равнище, което би задоволило всеки частен инвеститор. (99)

| (98) | Накрая, правителството е на мнение, че Комисията не е взела под внимание по-широкия контекст на капиталовата инжекция. Тя би трябвало например да вземе предвид, че инжекцията е необходима за осигуряване на вече направени инвестиции, които се очаква да бъдат рентабилни в дългосрочен план. (100) |
| --- | --- |

(98)

Накрая, правителството е на мнение, че Комисията не е взела под внимание по-широкия контекст на капиталовата инжекция. Тя би трябвало например да вземе предвид, че инжекцията е необходима за осигуряване на вече направени инвестиции, които се очаква да бъдат рентабилни в дългосрочен план. (100)

8.   ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ, ЗА КОИТО СЕ ТВЪРДИ, ЧЕ СА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (99) | За да се характеризира една мярка като държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1, трябва да са изпълнени четири условия: (1) трябва да има трансфер на държавни средства; (2) мярката под въпрос трябва да включва икономическо предимство за получателя; (3) мярката трябва да изкривява или да заплашва да изкриви конкуренцията и (4) мярката трябва да засяга търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

(99)

За да се характеризира една мярка като държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1, трябва да са изпълнени четири условия: (1) трябва да има трансфер на държавни средства; (2) мярката под въпрос трябва да включва икономическо предимство за получателя; (3) мярката трябва да изкривява или да заплашва да изкриви конкуренцията и (4) мярката трябва да засяга търговията между държавите-членки.

8.1.   Такси за пренос, плащани от SVT на Teracom

8.1.1.   Икономическо предимство

| (100) | За да се определи, дали таксите за пренос, които SVT плаща на Teracom за наземен пренос, дават икономическо предимство на Teracom, трябва да се проучи, дали SVT е платил, или ще плаща в бъдеще дължими суми, чиито количества превишават това, което би очаквал да получи резонно от клиенти при нормални пазарни условия. |
| --- | --- |

(100)

За да се определи, дали таксите за пренос, които SVT плаща на Teracom за наземен пренос, дават икономическо предимство на Teracom, трябва да се проучи, дали SVT е платил, или ще плаща в бъдеще дължими суми, чиито количества превишават това, което би очаквал да получи резонно от клиенти при нормални пазарни условия.

| (101) | Първо, Комисията разследва, дали от пускането на цифрова наземна телевизия в Швеция от 1999 г. до 2006 г. SVT е платил на Teracom повече от това, което представляват разходите на Teracom за пренос на SVT. Тъй като изчисленията в Решението за процедура до голяма степен се основаваха на оценките за плащанията на SVT и разходите на Teracom, в настоящото решение Комисията основава изчисленията на действителни цифри (виж Таблица 4 по-горе). Тези цифри показват, че за периода от 1999 г. до 2006 г. SVT не е извършил прекомерни плащания на Teracom. В действителност, спрямо целия период, плащанията на SVT са били по-ниски от разходите на Teracom за пренос на SVT, което прави загуби от пренос около 149,5 милиона шведски крони. Тъй като тази цифра (149,5 милиона шведски крони) включва плащания както за аналогов така и за цифров пренос, това е показател, че няма кръстосано субсидиране, в смисъл че Teracom взема прекомерни такси за аналогов пренос, за да използва тези средства за цифровите си операции. |
| --- | --- |

(101)

Първо, Комисията разследва, дали от пускането на цифрова наземна телевизия в Швеция от 1999 г. до 2006 г. SVT е платил на Teracom повече от това, което представляват разходите на Teracom за пренос на SVT. Тъй като изчисленията в Решението за процедура до голяма степен се основаваха на оценките за плащанията на SVT и разходите на Teracom, в настоящото решение Комисията основава изчисленията на действителни цифри (виж Таблица 4 по-горе). Тези цифри показват, че за периода от 1999 г. до 2006 г. SVT не е извършил прекомерни плащания на Teracom. В действителност, спрямо целия период, плащанията на SVT са били по-ниски от разходите на Teracom за пренос на SVT, което прави загуби от пренос около 149,5 милиона шведски крони. Тъй като тази цифра (149,5 милиона шведски крони) включва плащания както за аналогов така и за цифров пренос, това е показател, че няма кръстосано субсидиране, в смисъл че Teracom взема прекомерни такси за аналогов пренос, за да използва тези средства за цифровите си операции.

| (102) | Второ, Комисията провери, дали Teracom е налагал по-високи такси за пренос на SVT в сравнение с комерсиалните разпространители и дали по този начин е извлякъл икономическо предимство от SVT. В тази връзка Комисията отбелязва, че ценообразуването на Teracom е на принципа на равнопоставено третиране, т.е. Teracom прилага същите условия и срокове на всички свои клиенти. (101) Комисията по-специално отбелязва, че ценообразуването на Teracom за аналогов пренос е на основата на разходите още от 1992 г. и че цените за цифров пренос са определени от така наречения модел на степен на проникване, чиито параметри са едни и същи за всички клиенти на Teracom. (102) Комисията сравни също действителните цени, с които Teracom е таксувал SVT и другите разпространители в цифровата наземна мрежа. Където Teracom е таксувал SVT с по-високи цени в сравнение например с комерсиалния разпространител TV4, това се е дължало на допълнителните услуги, които SVT изисква от Teracom (103). Затова Комисията не намира, каквито и да е признаци, че на SVT са дадени по-малко (или повече) благоприятни условия в сравнение с другите разпространители или че е налагал непропорционално високи такси за пренос. |
| --- | --- |

(102)

Второ, Комисията провери, дали Teracom е налагал по-високи такси за пренос на SVT в сравнение с комерсиалните разпространители и дали по този начин е извлякъл икономическо предимство от SVT. В тази връзка Комисията отбелязва, че ценообразуването на Teracom е на принципа на равнопоставено третиране, т.е. Teracom прилага същите условия и срокове на всички свои клиенти. (101) Комисията по-специално отбелязва, че ценообразуването на Teracom за аналогов пренос е на основата на разходите още от 1992 г. и че цените за цифров пренос са определени от така наречения модел на степен на проникване, чиито параметри са едни и същи за всички клиенти на Teracom. (102) Комисията сравни също действителните цени, с които Teracom е таксувал SVT и другите разпространители в цифровата наземна мрежа. Където Teracom е таксувал SVT с по-високи цени в сравнение например с комерсиалния разпространител TV4, това се е дължало на допълнителните услуги, които SVT изисква от Teracom (103). Затова Комисията не намира, каквито и да е признаци, че на SVT са дадени по-малко (или повече) благоприятни условия в сравнение с другите разпространители или че е налагал непропорционално високи такси за пренос.

| (103) | Трето, и за пълнота, Комисията изследва, дали в бъдеше SVT ще трябва да плаща повече от нормалната пазарна цена за пренос. Едно от безпокойствата, изразени в Решението за процедура, бе, дали в периода между 2008 г. и 2013 г. SVT ще прави прекомерни плащания за пренос на Teracom, които към 2013 г. биха довели до акумулирани печалби в полза на Teracom от около 510 милиона шведски крони. Комисията отбелязва обаче, че ценообразуването на Teracom понастоящем и в обозримото бъдеще е предмет на споменатите по-горе ценови принципи, които няма да му позволят да налага на SVT прекомерни такси за пренос. (104) Още повече, че след решението на Шведския регулатор на пощи и далекосъобщения от 2005 г. Teracom е подложен на ex-ante регулиране в пазарите на едро за аналогов и цифров наземен пренос. (105) Тези решения би трябвало по принцип да елиминират всякакъв риск Teracom да налага на SVT прекомерни такси за пренос. Накрая, както е обяснено от правителството (виж параграф 0 по-горе) и противно на безпокойството на Комисията, повдигнато в Решението за процедура, SVT не е длъжен да използва всички средства, които получава от сметката за разпределение, за да заплати на Teracom за пренос. SVT се договаря за цените за пренос с Teracom независимо и ако похарчи за пренос по-малко средства от прогнозните, напълно е свободен да ги използва за програмните си дейности. (106) |
| --- | --- |

(103)

Трето, и за пълнота, Комисията изследва, дали в бъдеше SVT ще трябва да плаща повече от нормалната пазарна цена за пренос. Едно от безпокойствата, изразени в Решението за процедура, бе, дали в периода между 2008 г. и 2013 г. SVT ще прави прекомерни плащания за пренос на Teracom, които към 2013 г. биха довели до акумулирани печалби в полза на Teracom от около 510 милиона шведски крони. Комисията отбелязва обаче, че ценообразуването на Teracom понастоящем и в обозримото бъдеще е предмет на споменатите по-горе ценови принципи, които няма да му позволят да налага на SVT прекомерни такси за пренос. (104) Още повече, че след решението на Шведския регулатор на пощи и далекосъобщения от 2005 г. Teracom е подложен на ex-ante регулиране в пазарите на едро за аналогов и цифров наземен пренос. (105) Тези решения би трябвало по принцип да елиминират всякакъв риск Teracom да налага на SVT прекомерни такси за пренос. Накрая, както е обяснено от правителството (виж параграф 0 по-горе) и противно на безпокойството на Комисията, повдигнато в Решението за процедура, SVT не е длъжен да използва всички средства, които получава от сметката за разпределение, за да заплати на Teracom за пренос. SVT се договаря за цените за пренос с Teracom независимо и ако похарчи за пренос по-малко средства от прогнозните, напълно е свободен да ги използва за програмните си дейности. (106)

| (104) | Въз основа на горните разсъждения, Комисията взема становището, че, въпреки че SVT е длъжен да предава по аналогова и цифрова наземна мрежа и понастоящем няма друга алтернатива, освен да ползва услугите на Teracom, последният е ограничен в капацитета си да ползва предимство от закрепостеното положение на SVT. В този контекст Комисията отбелязва също, че, тъй като комерсиалните разпространители намират, че си струва да присъстват в цифровата наземна мрежа и да плащат на Teracom съответни преносни такси, съвсем уместно е и SVT да прави същото. |
| --- | --- |

(104)

Въз основа на горните разсъждения, Комисията взема становището, че, въпреки че SVT е длъжен да предава по аналогова и цифрова наземна мрежа и понастоящем няма друга алтернатива, освен да ползва услугите на Teracom, последният е ограничен в капацитета си да ползва предимство от закрепостеното положение на SVT. В този контекст Комисията отбелязва също, че, тъй като комерсиалните разпространители намират, че си струва да присъстват в цифровата наземна мрежа и да плащат на Teracom съответни преносни такси, съвсем уместно е и SVT да прави същото.

| (105) | По отношение на твърденията, че Boxer получава помощ, защото SVT не плаща за разпределение (107), Комисията може да отбележи, че търговските договори между разпространители и разпределители могат да имат различни форми. Предвид факта, че транзакциите между тези две страни включват един обмен на преносни услуги срещу наличие на съдържание, което е ценно и за двете страни, точните условия и срокове могат значително да се различават в зависимост например от включените платформи и оператори. |
| --- | --- |

(105)

По отношение на твърденията, че Boxer получава помощ, защото SVT не плаща за разпределение (107), Комисията може да отбележи, че търговските договори между разпространители и разпределители могат да имат различни форми. Предвид факта, че транзакциите между тези две страни включват един обмен на преносни услуги срещу наличие на съдържание, което е ценно и за двете страни, точните условия и срокове могат значително да се различават в зависимост например от включените платформи и оператори.

| (106) | На основа на гореизложеното, Комисията заключава, че таксите за пренос, платени от SVT на Teracom, не предоставят икономическо предимство на Teracom и така не представляват икономическа помощ по смисъла на член 87 параграф 1. |
| --- | --- |

(106)

На основа на гореизложеното, Комисията заключава, че таксите за пренос, платени от SVT на Teracom, не предоставят икономическо предимство на Teracom и така не представляват икономическа помощ по смисъла на член 87 параграф 1.

8.2.   Държавната гаранция

| (107) | Според Известието за гаранции, една гаранция най-общо попада в обхвата на член 87 параграф 1, ако влияе на търговията между държавите-членки и не е платена пазарна премия. Според раздел 2 на Известието за гаранции, ако една държавна гаранция е била издадена, дори да не е извършено плащане от обезпечаващата държава, гаранцията представлява държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1. Това е така, защото помощта се счита за отпусната в момента на официалното й разрешаване, а не в момента, в който е потърсена или в момента на извършване на плащания по гаранционните условия. |
| --- | --- |

(107)

Според Известието за гаранции, една гаранция най-общо попада в обхвата на член 87 параграф 1, ако влияе на търговията между държавите-членки и не е платена пазарна премия. Според раздел 2 на Известието за гаранции, ако една държавна гаранция е била издадена, дори да не е извършено плащане от обезпечаващата държава, гаранцията представлява държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1. Това е така, защото помощта се счита за отпусната в момента на официалното й разрешаване, а не в момента, в който е потърсена или в момента на извършване на плащания по гаранционните условия.

| (108) | Комисията обаче отбелязва, че според приключено дело от съдебната практика напр. Австрия срещу Комисията, трябва да има безусловно и юридически задължаващо обещание за отпускане на въпросната помощ, преди да е установено, че тя съществува. (108) |
| --- | --- |

(108)

Комисията обаче отбелязва, че според приключено дело от съдебната практика напр. Австрия срещу Комисията, трябва да има безусловно и юридически задължаващо обещание за отпускане на въпросната помощ, преди да е установено, че тя съществува. (108)

| (109) | В настоящия случай, Комисията приема становището, че решението на правителството да поиска от Шведската национална служба за задълженията да издаде кредитна гаранция, е било условно решение и не дава на Teracom безусловно право да му се издава кредитна гаранция. Комисията отбелязва, че, съгласно шведското законодателство, когато институции под надзор на правителството дават кредитна гаранция, нейното отпускане е винаги условно, според изводите на Шведската национална служба за задълженията относно, освен всичко друго, платежоспособността и почтеността. Тази характеристика на шведската система и законодателство е предмет на общественото достояние. Също така е ясно, че правителството разбира задълженията си съгласно общностното право, тъй като заяви, че Шведската национална служба за задълженията трябва да разгледа кредитната гаранция в светлината на правилата за държавна помощ и ако е необходимо, да събере съответната информация за известяване на Комисията. Комисията отбелязва, че не са предприети никакви действия след доклада на Шведската национална служба за задълженията. Като обобщение на изложеното по-горе, Комисията констатира, че не е възможно да се заключи, че кредитна гаранция въобще е издавана на Teracom и че е давано безусловно и юридическо обвързващо обещание за отпускане на помощ. Следователно на Teracom не е дадено никакво икономическо предимство. |
| --- | --- |

(109)

В настоящия случай, Комисията приема становището, че решението на правителството да поиска от Шведската национална служба за задълженията да издаде кредитна гаранция, е било условно решение и не дава на Teracom безусловно право да му се издава кредитна гаранция. Комисията отбелязва, че, съгласно шведското законодателство, когато институции под надзор на правителството дават кредитна гаранция, нейното отпускане е винаги условно, според изводите на Шведската национална служба за задълженията относно, освен всичко друго, платежоспособността и почтеността. Тази характеристика на шведската система и законодателство е предмет на общественото достояние. Също така е ясно, че правителството разбира задълженията си съгласно общностното право, тъй като заяви, че Шведската национална служба за задълженията трябва да разгледа кредитната гаранция в светлината на правилата за държавна помощ и ако е необходимо, да събере съответната информация за известяване на Комисията. Комисията отбелязва, че не са предприети никакви действия след доклада на Шведската национална служба за задълженията. Като обобщение на изложеното по-горе, Комисията констатира, че не е възможно да се заключи, че кредитна гаранция въобще е издавана на Teracom и че е давано безусловно и юридическо обвързващо обещание за отпускане на помощ. Следователно на Teracom не е дадено никакво икономическо предимство.

8.3.   Капиталовата инжекция

| (110) | Когато една държава осигурява финансиране на фирма при обстоятелства, които не биха били приемливи за инвеститор, работещ при нормалните условия на пазарна икономика, това представлява икономическо предимство за бенефициера. (109) За да се определи, дали условният принос на акционера във вид на капиталова инжекция, дадена на Teracom в края на юни 2003 г., е дало икономическо предимство на Teracom, трябва да се оцени, дали тази капиталова инжекция съответства на принципа на инвеститора в пазарната икономика. |
| --- | --- |

(110)

Когато една държава осигурява финансиране на фирма при обстоятелства, които не биха били приемливи за инвеститор, работещ при нормалните условия на пазарна икономика, това представлява икономическо предимство за бенефициера. (109) За да се определи, дали условният принос на акционера във вид на капиталова инжекция, дадена на Teracom в края на юни 2003 г., е дало икономическо предимство на Teracom, трябва да се оцени, дали тази капиталова инжекция съответства на принципа на инвеститора в пазарната икономика.

| (111) | Комисията признава, че информацията за финансовото състояние на Teracom, както е изложена в Решението за процедура, не е била изцяло точна. Както бе демонстрирано от правителството, платежоспособността на Teracom не е била толкова ниска, колкото е посочено в Решението за процедура и Teracom е понесъл загуби в две, а не в три последователни години. Следователно Решението за процедура е дало по лоша картина на финансовото положение на Teracom от реалната. |
| --- | --- |

(111)

Комисията признава, че информацията за финансовото състояние на Teracom, както е изложена в Решението за процедура, не е била изцяло точна. Както бе демонстрирано от правителството, платежоспособността на Teracom не е била толкова ниска, колкото е посочено в Решението за процедура и Teracom е понесъл загуби в две, а не в три последователни години. Следователно Решението за процедура е дало по лоша картина на финансовото положение на Teracom от реалната.

| (112) | След анализ на информацията, изпратена от правителството в неговия отговор от 29 октомври, включително и на следващите отговори с краткосрочните и дългосрочни бизнес планове на Teracom, Комисията счита оценката на правителството през 2003 г. за настоящото и бъдещо икономическо състояние на Teracom за реалистична, и че перспективите за задоволително възвръщане на капиталовата инжекция заслужават доверие. |
| --- | --- |

(112)

След анализ на информацията, изпратена от правителството в неговия отговор от 29 октомври, включително и на следващите отговори с краткосрочните и дългосрочни бизнес планове на Teracom, Комисията счита оценката на правителството през 2003 г. за настоящото и бъдещо икономическо състояние на Teracom за реалистична, и че перспективите за задоволително възвръщане на капиталовата инжекция заслужават доверие.

| (113) | Както е описано подробно в раздел 7.3 по-горе, правителството е направило оценка на икономическото и финансово състояние на Teracom на основа на бизнес плановете за периода от 2003 г. до 2005 г., неговите финансови прогнози за периода 2003 г. до 2010 г. и сравнение с други фирми и други акционери в същия и други подобни клонове на промишлеността. То заключава, че условният принос на акционера в размер на 500 милиона шведски крони ще подобри платежоспособността на Teracom и ще позволи на фирмата да генерира по-нататък достатъчно печалби, за да върне приноса на акционера в разумен период от време. (110) Прогнозата за 2003 г. сочи, че балансът приходи-разходи на Teracom ще е положителен. В тази връзка, Комисията отбелязва, че Teracom вече реализира печалба през първите три месеца на 2003 г. преди правителството да направи своето предложение пред парламента. |
| --- | --- |

(113)

Както е описано подробно в раздел 7.3 по-горе, правителството е направило оценка на икономическото и финансово състояние на Teracom на основа на бизнес плановете за периода от 2003 г. до 2005 г., неговите финансови прогнози за периода 2003 г. до 2010 г. и сравнение с други фирми и други акционери в същия и други подобни клонове на промишлеността. То заключава, че условният принос на акционера в размер на 500 милиона шведски крони ще подобри платежоспособността на Teracom и ще позволи на фирмата да генерира по-нататък достатъчно печалби, за да върне приноса на акционера в разумен период от време. (110) Прогнозата за 2003 г. сочи, че балансът приходи-разходи на Teracom ще е положителен. В тази връзка, Комисията отбелязва, че Teracom вече реализира печалба през първите три месеца на 2003 г. преди правителството да направи своето предложение пред парламента.

| (114) | Накрая, Комисията прегледа доклада на PWC, внесен от името на правителството, който обяснява данните, оформящи основанията на Правителственото решение. По мнение на Комисията, тези данни осигуряват, заслужаваща доверие, основа за едно инвестиционно решение. По-специално, докладът посочва, че след загубите през 2001 г. и 2002 г. Teracom е бил близо до критичната точка (break-even), когато е била направена капиталовата инжекция. По-специално, икономическото и финансово състояние на Teracom се е подобрило значително в сравнение с времето, когато Шведската национална служба за задълженията е дала отрицателно становище за издаването на кредитна гаранция. (111) |
| --- | --- |

(114)

Накрая, Комисията прегледа доклада на PWC, внесен от името на правителството, който обяснява данните, оформящи основанията на Правителственото решение. По мнение на Комисията, тези данни осигуряват, заслужаваща доверие, основа за едно инвестиционно решение. По-специално, докладът посочва, че след загубите през 2001 г. и 2002 г. Teracom е бил близо до критичната точка (break-even), когато е била направена капиталовата инжекция. По-специално, икономическото и финансово състояние на Teracom се е подобрило значително в сравнение с времето, когато Шведската национална служба за задълженията е дала отрицателно становище за издаването на кредитна гаранция. (111)

| (115) | Докладът показва, че изборът на правителството съответства на типа анализ, който би направил частен инвеститор, който се състои в оценка на очакваните допълнителни печалби от инвестицията и дали тези печалби са достатъчни за компенсация на риска от инвестиране. Докладът изчислява вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите чрез определяне на паричните потоци, които те генерират. Това е направено, като се взема разликата между два алтернативни сценария – със или без принос на акционера. Вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите се очаква да достигне приблизително 24 %, ниво, което ще надхвърли претенциите на частен пазарен инвеститор в този сектор (сравнимата възвръщаемост на финансовия инструмент в промишлеността е 8,6 %) и ще компенсира финансовия риск на фирмата. (112) |
| --- | --- |

(115)

Докладът показва, че изборът на правителството съответства на типа анализ, който би направил частен инвеститор, който се състои в оценка на очакваните допълнителни печалби от инвестицията и дали тези печалби са достатъчни за компенсация на риска от инвестиране. Докладът изчислява вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите чрез определяне на паричните потоци, които те генерират. Това е направено, като се взема разликата между два алтернативни сценария – със или без принос на акционера. Вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите се очаква да достигне приблизително 24 %, ниво, което ще надхвърли претенциите на частен пазарен инвеститор в този сектор (сравнимата възвръщаемост на финансовия инструмент в промишлеността е 8,6 %) и ще компенсира финансовия риск на фирмата. (112)

| (116) | Въпреки че е невъзможно да се установи ex post със сигурност каква би била еволюцията на приходите без приноса на акционера, Комисията отбелязва, че възвръщаемостта на финансовия инструмент при Teracom нараства от 3 % през 2003 г. до 11 % през 2004 г. и 19 % през 2005 г. (113) |
| --- | --- |

(116)

Въпреки че е невъзможно да се установи ex post със сигурност каква би била еволюцията на приходите без приноса на акционера, Комисията отбелязва, че възвръщаемостта на финансовия инструмент при Teracom нараства от 3 % през 2003 г. до 11 % през 2004 г. и 19 % през 2005 г. (113)

| (117) | Фигура 3 по-долу илюстрира връщането на Teracom в позиция на доходност през 2003 г., 2004 г. и 2005 г. Фирмата направи първото заплащане по условния принос на акционера през 2006 г. (114)

  Фигура 3:
  Развитие на действителните печалби на Teracom от 1998 г. до 2005 г.



  Източник: Годишни доклади на Teracom от 1998 г. до 2005 г. |
| --- | --- |

(117)

Фигура 3 по-долу илюстрира връщането на Teracom в позиция на доходност през 2003 г., 2004 г. и 2005 г. Фирмата направи първото заплащане по условния принос на акционера през 2006 г. (114)

Фигура 3:

Развитие на действителните печалби на Teracom от 1998 г. до 2005 г.

Image

Източник: Годишни доклади на Teracom от 1998 г. до 2005 г.

| (118) | Следователно, Комисията заключава, че условният принос на акционера, направен чрез капиталова инжекция, е направен при обстоятелства приемливи за един частен инвеститор, действащ в условията на нормална пазарна икономика. |
| --- | --- |

(118)

Следователно, Комисията заключава, че условният принос на акционера, направен чрез капиталова инжекция, е направен при обстоятелства приемливи за един частен инвеститор, действащ в условията на нормална пазарна икономика.

| (119) | В този практически случай обаче, възниква въпросът, дали фактът, че Teracom, поддържайки позицията си на изключителен оператор на наземна мрежа, въпреки влизането в сила през октомври 2002 г. на Директивата за конкуренцията в пазарите на електронните комуникационни мрежи и услуги („Директивата за конкуренцията“) (115), която забранява поддържането на изключителни права в съответния сектор, има влияние върху настоящата оценка за държавна помощ. (116) |
| --- | --- |

(119)

В този практически случай обаче, възниква въпросът, дали фактът, че Teracom, поддържайки позицията си на изключителен оператор на наземна мрежа, въпреки влизането в сила през октомври 2002 г. на Директивата за конкуренцията в пазарите на електронните комуникационни мрежи и услуги („Директивата за конкуренцията“) (115), която забранява поддържането на изключителни права в съответния сектор, има влияние върху настоящата оценка за държавна помощ. (116)

| (120) | Когато при проучване на потенциална мярка на държавна помощ, Комисията намери, че друго разпореждане на Договора на ЕО е нарушено, тя трябва да прецени, дали аспектите на тази помощ са в разрез със специфични разпореждания на Договора на ЕО, различни от членове 87 и 88, и са така неразривно свързани с обекта на помощта, че е невъзможно да се оценяват отделно. (117) В такъв случай само ако нарушаването на едно такова разпореждане на Договора на ЕО има изкривяващ ефект, който е доказуем и допълнителен към тази потенциално присъща помощ, то може да определи оценката на Комисията за мярката. (118) |
| --- | --- |

(120)

Когато при проучване на потенциална мярка на държавна помощ, Комисията намери, че друго разпореждане на Договора на ЕО е нарушено, тя трябва да прецени, дали аспектите на тази помощ са в разрез със специфични разпореждания на Договора на ЕО, различни от членове 87 и 88, и са така неразривно свързани с обекта на помощта, че е невъзможно да се оценяват отделно. (117) В такъв случай само ако нарушаването на едно такова разпореждане на Договора на ЕО има изкривяващ ефект, който е доказуем и допълнителен към тази потенциално присъща помощ, то може да определи оценката на Комисията за мярката. (118)

| (121) | В настоящия случай, Комисията отбелязва, че нарушението на Директивата за конкуренция не е част от мярката, предмет на оценка, но е резултат от действията на Правителството, което е отделно и различно от решението за даване на принос на акционера. |
| --- | --- |

(121)

В настоящия случай, Комисията отбелязва, че нарушението на Директивата за конкуренция не е част от мярката, предмет на оценка, но е резултат от действията на Правителството, което е отделно и различно от решението за даване на принос на акционера.

| (122) | Освен това, въпреки че не може да се изключи факта, че изключителното право може да е повлияло на доходността на Teracom и, следователно до известна степен на приноса на акционера, това не може да се установи със сигурност, тъй като Teracom е подложен на ценово регулиране – както е обяснено по-горе в параграфи 42, 43 и 102 – и не може свободно да упражнява пазарната си мощ. Следователно в настоящия случай не може да се докаже, че главно, поради изключителното право, приносът на акционера е печеливша инвестиция. По тази причина не може също да се определи, че без изключителното право, очакваната възвращаемост на приноса на акционера не би била приемлива за един частен инвеститор. |
| --- | --- |

(122)

Освен това, въпреки че не може да се изключи факта, че изключителното право може да е повлияло на доходността на Teracom и, следователно до известна степен на приноса на акционера, това не може да се установи със сигурност, тъй като Teracom е подложен на ценово регулиране – както е обяснено по-горе в параграфи 42, 43 и 102 – и не може свободно да упражнява пазарната си мощ. Следователно в настоящия случай не може да се докаже, че главно, поради изключителното право, приносът на акционера е печеливша инвестиция. По тази причина не може също да се определи, че без изключителното право, очакваната възвращаемост на приноса на акционера не би била приемлива за един частен инвеститор.

| (123) | Следователно, при отсъствието на ясно установена причинна връзка между нарушението на Швеция на Директивата за конкуренция и очакваната доходност от приноса на акционера, Комисията не е в състояние да обяви за недействителна претенцията на Швеция, че в случая е изпълнен тестът на MEIP (принципа на инвеститора в пазарната икономика). Това обаче не предрешава позицията, която Комисията може да заеме в бъдещи случаи в светлината на техните факти. |
| --- | --- |

(123)

Следователно, при отсъствието на ясно установена причинна връзка между нарушението на Швеция на Директивата за конкуренция и очакваната доходност от приноса на акционера, Комисията не е в състояние да обяви за недействителна претенцията на Швеция, че в случая е изпълнен тестът на MEIP (принципа на инвеститора в пазарната икономика). Това обаче не предрешава позицията, която Комисията може да заеме в бъдещи случаи в светлината на техните факти.

| (124) | В заключение към настоящия случай приносът на акционера и нарушението на Директивата за конкуренция могат и трябва да се оценят отделно, съгласно правилата и процедурите, приложими за двете мерки. Трябва да се отбележи, че по отношение на Директивата за конкуренция, Комисията е дала Швеция на Съда на ЕО по член 226 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(124)

В заключение към настоящия случай приносът на акционера и нарушението на Директивата за конкуренция могат и трябва да се оценят отделно, съгласно правилата и процедурите, приложими за двете мерки. Трябва да се отбележи, че по отношение на Директивата за конкуренция, Комисията е дала Швеция на Съда на ЕО по член 226 от Договора за ЕО.

| (125) | Относно приноса на акционера обаче, Комисията заключава, че наличие на държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 не е установена. |
| --- | --- |

(125)

Относно приноса на акционера обаче, Комисията заключава, че наличие на държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 не е установена.

9.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (126) | На основа на гореизложеното Комисията намира, че няма признаци проучените мерки да дават икономически предимства на Teracom или на който и да е от неговите филиали. Следователно Комисията заключава, че мерките, които Швеция е изпълнила, не представляват помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора: |
| --- | --- |

(126)

На основа на гореизложеното Комисията намира, че няма признаци проучените мерки да дават икономически предимства на Teracom или на който и да е от неговите филиали. Следователно Комисията заключава, че мерките, които Швеция е изпълнила, не представляват помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора:

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Мерките, проучени от Комисията и описани в настоящото решение, относно въвеждането на цифрова наземна телевизия в Швеция, не представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.

Съставено в Брюксел на 20 декември 2006 година.

За Комисията

Neelie KROES

Член на Комисията

---

(1)  Виж Дело C 24/04 (ex NN 35/04) Въвеждане на цифрова наземна телевизия в Швеция, ОВ C 238, 25.9.2004 г., стр. 5.

1

Въвеждане на цифрова наземна телевизия в Швеция

(2)  На 1 декември 2005 г. NSAB промени името си на SES Sirius AB. Въпреки това тъжителят в това решение ще се нарича „NSAB“.

2

(3)  На 12 април 2002 г. и на 2 октомври 2002 г. NSAB добави в своето възражение допълнителна информация, относно твърденията за държавна помощ.

3

(4)  Виж писмото на B2 от 22 октомври 2004 г.

4

(5)  Виж писмото на ECCA от 25 октомври 2004 г. (регистрирано на 2 декември 2004 г.).

5

(6)  Виж писмото на ESOA от 18 октомври 2004 г. (регистрирано на 25 октомври 2004 г.).

6

(7)  Виж писмата на NSAB от 22 октомври 2004 г., 11 февруари 2005 г. (регистрирано на 14 февруари 2005 г.), 9 март 2005 г. (регистрирано на 10 март 2005 г.) и 1 декември 2005 г. (регистрирано на 6 декември 2005 г.).

7

(8)  Виж писмото на Telenor Broadcast от 17 ноември 2004 г. (регистрирано на 18 ноември 2004 г.).

8

(9)  Виж писмото на Telia Sonera от 25 октомври 2004 г. (регистрирано на 26 октомври 2004 г.).

9

(10)  Виж писмото на UGC от 25 октомври 2004 г. (регистрирано на 26 октомври 2004 г.).

10

(11)  Виж писмото на Viasat от 25 октомври 2004 г. (регистрирано на 26 октомври 2004 г.).

11

(12)  Според жалбоподателите, незаконна държавна помощ също е предоставена на фирмата Senda i Sverige AB („Senda“). Senda е филиал на Teracom, занимаваща се с координиране, маркетинг и цялостно оформяне на телевизионни програми и услуги за наземна цифрова телевизия. От 1 октомври 2002 г., Senda се слива с Boxer и двете фирми действат под името „Boxer“.

12

(13)  Виж Директива 2000/52/EО на Комисията от 26 юли 2000 г. за изменение на Директива 80/723/EИО за прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, ОВ L 193, 29.7.2000 г., стр. 75. Все още не е докладвано заключение на Съда на Европейските общности от 15 юли 2004 г. по дело C-141/03 Комисията срещу Швеция.

13

Комисията

Швеция

(14)  Виж Prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329. Televerket е приватизиран и сега е известен като Telia AB.

14

(15)  През декември 2004 г. Комисията отвори процедури за нарушение срещу Швеция за нарушаването на Директивата за конкуренция на пазарите за електронни комуникационни мрежи и услуги (SG нарушение No 2004/2197; дело COMP/C-1/39.157). Случаят засяга поддържането на изключителни права в съответния сектор. В резултат на тези процедури, правителството пое задължението да прекрати изключителните права, дадени на Teracom, по отношение на осигуряването на аналогови наземни предавателни услуги от 1 януари 2006 г. Случаят за цифровите наземни предавателни услуги все още не е приключил, въпреки че правителството вече не оспорва оценката на Комисията, че действащата нормативната рамка нарушава споменатата директива. Тъй като обаче правителството не успя да предостави на Комисията проект на законов акт, който би позволил да се установи, дали на това нарушение ще бъде сложен край и кога новият закон ще влезе в сила, Комисията реши да даде Швеция на Съда на Европейските общности; виж Съобщение IP/06/1411 на Комисията от 17 октомври 2006 г.

15

(16)  Виж Решение 05-8675/23 от 15 декември 2005 г., относно цифровата наземна мрежа и Решение 05-8674/23 от 15 декември 2005 г. за аналоговата наземна мрежа.

16

(17)  Виж www.boxer.se. Между април 2000 г. и април 2005 г. 30 % дял на 3i в Boxer е поет от Skandia Liv („Skandia“).

17

(18)  Това решение не е в ущърб на приложението на правилата на ЕС за вътрешния пазар.

18

(19)  Виж комюникето на Boxer от 18 януари 2006 г., Boxer има растеж от 42 % през 2005 г. Виж също комюникето на Boxer от 12 юли 2005 г., Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder; и комюникето от 20 октомври 2005 г., Fortsatt ökning för Boxer.

19

Boxer има растеж от 42 % през 2005 г.

Boxer fortsätter att öka antalet digitala TV-kunder

Fortsatt ökning för Boxer

(20)  Виж. www.svt.se и Prop. 1995/96:161, стр. 70-72.

20

(21)  Виж, напр. Правителствено решение от 10 февруари 2005 г. (No I:11), Правителствено решение от 22 юни 2005 г. (No I:22), Правителствено решение от 15 декември 2005 г. (No I:102) и Правителствено решение от 23 февруари 2006 г. (No I:15).

21

(22)  До 31 декември 2005 г. бе длъжен да прави това по отношение на аналоговото предаване.

22

(23)  Споразумението между NSAB и SVT бе обявено на Комисията през 1999 г. (Дело No IV/C-2/37 517) и страните получиха писмо за подкрепа през ноември 1999 г.

23

(24)  Виж www.ur.se/ur/start.php? s1 = omur&s2 = historik.

24

(25)  Виж Правителствено решение 29, адресирано до UR, Tillstånd att sända television, KU2001/1543/Me (partly) от 20 декември 2001 г. и Приложение 1 към Правителствено решение I:12, Tillstånd att sända ljudradio och television, U2005/1824/Me от 2 октомври 2005 г. Този лиценз за радиоразпръскване е удължен и покрива също цялата 2006 г.

25

Tillstånd att sända television,

Tillstånd att sända ljudradio och television

(26)  Причината за това е, че получаваните суми за UR са незначителни и правилата, ръководещи дейностите и предаванията на UR, са същите, както на SVT. Още повече, че UR предава по един от каналите на SVT. Затова получаванията на двете фирми и плащанията, извършени от всяка от тях, ще се третират като едно цяло.

26

(27)  Виж http://www.ses-sirius.com.

27

(28)  Виж годишния отчетен доклад на Teracom за 2000 г.

28

(29)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 11.

29

(30)  Виж Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

30

Sveriges övergång till digital-TV

(31)  Източник: Mediavision, MMS, виж отговора от 20 март, въпрос 15. Виж също: Radio och TV-verket’s Mediautveckling 2005 och 2006.

31

Mediautveckling 2005 och 2006

(32)  Виж Bet. 1996/97:KU17; Rskr. 1996/97:178.

32

(33)  Виж Bet. 1996/97:KU17.

33

(34)  Виж Bet. 2002/03:KU33, Rskr. 2002/03:196.

34

(35)  Виж Bet. 2003/04:KU24; Rsks. 2003/04:231.

35

(36)  Виж https://www.teracom.se.

36

(37)  Виж отговора от 29 октомври, глави 3.4.2. и 3.5.

37

(38)  Виж http://www.teracom.se и Statens Offentliga Utredningar: Sveriges övergång till digital-TV, Digital-TV-Kommissionen.

38

Sveriges övergång till digital-TV

(39)  Виж http://www.rtvv.se/se/Om_media/tv/digitaltv/, но също и доклада, изготвен от Регулатора за пощи и съобщения през ноември 2005 г., Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV, стр. 5-7.

39

Förstudie: Frigjort frekvensutrymme vid övergången till digitalt marksänd TV

(40)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 22, и отговора на правителството от 20 декември 2004 г., стр. 2. Трябва да се отбележи, че от април 2005 г., 3i е собственик на 30 %, държани преди от Skandia.

40

(41)  Виж Закона за такса телевизионен лиценз (1989:41).

41

(42)  Пак там.

42

Пак там.

(43)  Виж Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod, Betänkande av Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst, Stockholm 2005.

43

Radio och TV i allmänhetens tjänst – Riktlinjer för en ny tillståndsperiod

(44)  Виж Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004 г./05:1, bet. 2004 г./05:KrU1, rskr. 2004/05:97.

44

Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005

(45)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 27 — 30 и 42 — 43.

45

(46)  Разходите за разпределение също ще намалеят след изключването на аналоговата наземна мрежа.

46

(47)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 27 — 30.

47

(48)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 27 — 29; Prop. 2001/02:1, стр. 121; Prop. 2004 г./05:1, стр. 108; и отговора от 20 март, въпрос 4.

48

(49)  Виж напр., Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år 2005, Prop. 2004 г./05:1, bet. 2004 г./05:KrU1, rskr. 2004 г./05:97; но също и отговора от 20 март, въпрос 4.

49

Anslagsvillkor för Sveriges Television AB för år

(50)  Виж отговора от 29 октомври, раздел 3.6.2; отговора от 20 март, въпрос 9 и годишните доклади на Teracom напр. за 2003 и 2004 г.

50

(51)  Виж отговора от 29 октомври, раздел 3.6.2 и рамковото споразумение („ramavtal“) между Teracom и SVT подписано на 4 март 2004 г., приложено към отговора от 20 март. Причината, поради която Teracom не е длъжен повече да оценява аналоговото предаване на ниво разходи, е скоро взетото решение (с ангажименти) от PTS. След това решение, цените на Teracom са предмет на ex ante контрол от PTS. Виж раздел 3.1.1. по-горе.

51

ex ante

(52)  Виж отговора от 29 октомври, раздел 3.6.1, стр. 29.

52

(53)  Това е само в случай на четвърти виртуален канал, тъй като от 2002 г. променливата част на таксата за пренасяне се е основавала на друг модел, основан на разходите; виж отговора на правителството от 21 март 2003 г.

53

(54)  Виж отговора от 29 октомври, раздел 3.6.2., отговора от 20 март, въпрос 9.

54

(55)  Виж Prop. 2005/06:1, Utgiftsområde 24, стр. 71 — 74.

55

(56)  * Текстът на параграф 44 бе отменен, тъй като съдържа поверителна информация. Текстът съдържа информация за споразумение между SVT и Teracom.

56

(57)  [...]

57

(58)  Виж междинния доклад на Teracom за второто тримесечие на 2002 г.

58

(59)  Виж законопроект на правителството 2001/02:76.

59

(60)  Виж парламентарно решение 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

60

(61)  Виж бележка на Комисията за приложение на членове 87 и 88 от Договора за създаване на ЕО към държавната помощ във вид на гаранции, ОВ C 71, 11.3.2000 г., стр. 7.

61

(62)  Тези условия са: i) заемополучателят не трябва да има финансови затруднения; ii) заемополучателят трябва по принцип да има възможност да получи при пазарни условия заем от финансовите пазари без намеса на държавата; iii) гаранцията трябва да е свързана със специфична финансова транзакция, да бъде за максимално количество, да не покрива повече от 80 % от неизплатен заем или друго финансово задължение (с изключение на облигации и подобни инструменти) и да не дава възможност за по-нататъшно преразглеждане; и iv) трябва да се плати пазарната цена за гаранцията (което отразява, освен другите неща, обема и продължителността на гаранцията, обезпечението, дадено от заемополучателя, финансовото положение на заемополучателя, областта на дейност и перспективите, размерите на неустойките и други финансови условия).

62

(63)  Виж напр. междинния доклад на Teracom за второто тримесечие на 2002 г.

63

(64)  Пак там.

64

Пак там.

(65)  Това е дефинирано като консолидирано отношение акции/активи.

65

(66)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 39.

66

(67)  Виж Prop. 2002/03:64. Условният принос на акционера не представлява заем. Условен принос на акционера означава, че изплащането му става при плащането на дивидентите, веднага щом фирмата има достатъчно собствен капитал в балансовия отчет. Съгласно споразумението между държавата (чрез правителството) и Teracom, има условие, че изплащането трябва да започне възможно най-скоро, веднага щом Teracom има достатъчно финансови средства да направи това. В споразумението е недвусмислено формулирано, че приносът се прави на „пазарен принцип“ и че очакваното изплащане е същото, както това на условен принос на акционер, направен за „конкурентна бизнес операция“.

67

(68)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 50.

68

(69)  Виж бележка под линия по-горе.

69

(70)  Виж бележка под линия 5 по-горе.

70

(71)  Виж бележка под линия по-горе.

71

(72)  Виж бележка под линия по-горе.

72

(73)  Виж бележка под линия по-горе.

73

(74)  Виж бележка под линия по-горе.

74

(75)  Виж бележка под линия по-горе.

75

(76)  Виж бележка под линия по-горе.

76

(77)  В случая правителството е подчертало, че таксите за пренос, които Teracom налага на SVT, включват ДДС и че сумите, които SVT получава от сметката за разпространение, позволяват това. Teracom не печели от частта на плащанията, определени за ДДС, защото трябва да плати тези пари на данъчните власти; виж отговора от 20 март, въпрос 2.

77

(78)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 34.

78

(79)  Виж Решение за откриване на процедура, параграф 36.

79

(80)  Виж отговора от 29 октомври, раздел 3.6.2., стр. 32.

80

(81)  Виж и отговора от 20 март, приложение 7.

81

(82)  [...]

82

(83)  Виж Решение за откриване на процедура, параграф 36.

83

(84)  Виж отговора от 25 април, въпрос 4.

84

(85)  Виж отговора от 20 март, Приложение 6.

85

(86)  Виж отговора от 20 март, въпроси 7 и 8. За всяко специално изискване правителството оценява отражението върху цените на Teracom количествено.

86

(87)  Виж Решение на Парламента 2001/02:KrU07; Rskr. 2001/02:149.

87

(88)  Виж Regeringsformen (1974:152), глава 9, парграф10; Указа за гаранция (1997:1006) и Закона за държавния бюджет (1996:1059). Виж също Правителствено решение Ku2002/483/Me от 27 юни 2002 г.

88

(89)  Виж Правителствено решение Ku2002/483/Me от 27 юни 2002 г.

89

(90)  Виж Правителствено решение Ku2002/483/Me от 27 юни 2002 г., тълкувано във връзка с параграфи 8, 9, 11 и 12 от Указа за гаранция (1997:1006).

90

(91)  Standard & Poor е глобална фирма, даваща независими кредитни рейтинги, показатели, оценки на риска, инвестиционни проучвания, данни и оценки. Предварителните кредитни оценки се основават главно на финансовите показатели на фирмата, а не на подробен анализ на пазара.

91

(92)  Виж доклада на Националната служба за задълженията 2002/000170 от 1 октомври 2002 г.

92

(93)  На практика, от създаването си през 1992 г., Teracom е претърпяла само загуби през тези две години: 2001 и 2002. Виж годишните доклади на Teracom, но също и отговора от 29 октомври, страница 40.

93

(94)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 38 – 40.

94

(95)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 38 и 39 и годишните доклади на Teracom за 2002 г. и 2003 г.

95

(96)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 39.

96

(97)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 39, 40 и 51 — 56.

97

(98)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 51 и 53.

98

(99)  Виж отговора от 29 октомври, приложение 33.

99

(100)  Виж отговора от 29 октомври, стр. 55 и 56.

100

(101)  Виж параграф 41 по-горе.

101

(102)  Виж параграфи 42 и 43 по-горе.

102

(103)  Виж параграф 85 по-горе.

103

(104)  Виж параграф 102 по-горе.

104

(105)  Виж параграф 12 по-горе.

105

(106)  Виж параграф 41 по-горе.

106

(107)  Виж параграф 76 по-горе.

107

(108)  Дело C-99/98 Австрия срещу Комисията [2001] ECR I-1101.

108

Австрия срещу Комисията

(109)  Виж Съобщение на Комисията до държавите-членки: Приложение на членове 92 и 93 от Договора за ЕО и на член 5 от Директива 80/723/EИО на Комисията за публичните предприятия в производствения сектор, ОВ C 307, 13.11.1993 г., стр. 3.

109

(110)  Условният принос на акционера трябва да се върне, щом фирмата покаже свободен собствен капитал в балансовия отчет.

110

(111)  Виж параграфи 93 и 94.

111

(112)  Виж доклада на PWC: Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen, приложение 33 към отговора от 29 октомври.

112

Bedömning av kapitaltillskott till Teracom AB enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen

(113)  Виж годишните доклади на Teracom от 2003 г. до 2005 г.

113

(114)  Виж междинния доклад на Teracom за второто тримесечие на 2006 г. Изплащането е в размер на 150 милиона шведски крони, т.е. приблизително една трета от условния принос на акционера.

114

(115)  Виж позоваването в бележка под линия .

115

(116)  Съгласно директивата Швеция трябва да премахне всички монополни права за радиоразпръскване на телевизионни услуги до 24 юли 2003 г.

116

(117)  Виж напр., Дело 74/76 Iannelli & Volpi SpA срещу Ditta Paolo Meroni [1977] ECR 557; Дело C-225/91 Matra SA срещу Комисията [1993] ECR I-3203.

117

Iannelli & Volpi SpA срещу Ditta Paolo Meroni

Matra SA

Комисията

(118)  Виж напр. Дело 47/69 Франция срещу Комисията [1970] ECR 487 и Дело C-204/97 Португалия срещу Комисията [2001] ECR I-3175.

118

Франция срещу Комисията

Португалия срещу Комисията

---