# Europos Sąjungos L 100/2007

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 100 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 50 tomas2007m. balandžio 17d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 100

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

50 tomas2007m. balandžio 17d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2007 m. balandžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 407/2007, nustatantis galutines antidempingo priemones ir atleidžiantis nuo laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sušaldytoms braškėms | 1 |
| | | 2007 m. balandžio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 408/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 14 |
| | * | 2007 m. balandžio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 409/2007, keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 673/2005, nustatančio papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams, I ir II priedus | 16 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2007 m. balandžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 407/2007, nustatantis galutines antidempingo priemones ir atleidžiantis nuo laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sušaldytoms braškėms

1

2007 m. balandžio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 408/2007, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

14

*

2007 m. balandžio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 409/2007, keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 673/2005, nustatančio papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams, I ir II priedus

16

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2007/232/EB |
| | * | 2007 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimas dėl aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos), genetiškai modifikuotų taip, kad būtų atsparūs herbicidui gliufosinat-amoniui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1234) | 20 |
| | | 2007/233/EB |
| | * | 2007 m. balandžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl sandorių kainodaros ekspertų grupės narių, atstovaujančių privačiam sektoriui Jungtiniame sandorių kainodaros forume, paskyrimo | 25 |
| | | 2007/234/EB |
| | * | 2007 m. balandžio 16 d. Komisijos sprendimas dėl Rumunijos laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 pateikto vyno gamybos potencialo inventorinio sąrašo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1587) | 27 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2007/232/EB

*

2007 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimas dėl aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos), genetiškai modifikuotų taip, kad būtų atsparūs herbicidui gliufosinat-amoniui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1234)

Brassica napus

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1234)

20

2007/233/EB

*

2007 m. balandžio 12 d. Komisijos sprendimas dėl sandorių kainodaros ekspertų grupės narių, atstovaujančių privačiam sektoriui Jungtiniame sandorių kainodaros forume, paskyrimo

25

2007/234/EB

*

2007 m. balandžio 16 d. Komisijos sprendimas dėl Rumunijos laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 pateikto vyno gamybos potencialo inventorinio sąrašo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1587)

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1587)

27

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 17.4.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 100/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 407/2007

2007 m. balandžio 16 d.

nustatantis galutines antidempingo priemones ir atleidžiantis nuo laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sušaldytoms braškėms

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 10 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Laikinosios priemonės

| (1) | 2006 m. spalio 18 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1551/2006 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės sušaldytoms braškėms. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. spalio 18 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1551/2006 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės sušaldytoms braškėms.

2.   Tolesnė procedūra

| (2) | Nustačius laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms iš KLR importuojamoms sušaldytoms braškėms, visoms šalims buvo atskleisti faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas laikinasis reglamentas. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus. |
| --- | --- |

(2)

Nustačius laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms iš KLR importuojamoms sušaldytoms braškėms, visoms šalims buvo atskleisti faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas laikinasis reglamentas. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus.

| (3) | Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas raštu. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms žodžiu. Komisija rinko ir tikrino visą jai reikalingą informaciją. Buvo išnagrinėtos šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos ir, prireikus, atitinkamai pakeistos preliminariosios išvados. |
| --- | --- |

(3)

Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas raštu. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms žodžiu. Komisija rinko ir tikrino visą jai reikalingą informaciją. Buvo išnagrinėtos šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos ir, prireikus, atitinkamai pakeistos preliminariosios išvados.

| (4) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta nustatyti galutines antidempingo priemones ir nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 1551/2006 (galutinis atskleidimas), sumų. Suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus. Nagrinėtos šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos ir, prireikus, atitinkamai tikslinamos išvados. |
| --- | --- |

(4)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta nustatyti galutines antidempingo priemones ir nerinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 1551/2006 (galutinis atskleidimas), sumų. Suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus. Nagrinėtos šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos ir, prireikus, atitinkamai tikslinamos išvados.

3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (5) | Komisija toliau rinko visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina galutinėms išvadoms parengti. Be patikrų vietoje, kurios buvo surengtos laikinojo reglamento 8 konstatuojamojoje dalyje minėtų bendrovių patalpose, reikėtų pažymėti, kad nustačius laikinąsias priemones papildomi tikrinimai vietoje buvo surengti toliau išvardytų Bendrijos naudotojų ir importuotojų patalpose: | Importuotojai ir (arba) prekybininkai






  — | BS Foods BV, Gennep, Nyderlandai |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Komisija toliau rinko visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina galutinėms išvadoms parengti. Be patikrų vietoje, kurios buvo surengtos laikinojo reglamento 8 konstatuojamojoje dalyje minėtų bendrovių patalpose, reikėtų pažymėti, kad nustačius laikinąsias priemones papildomi tikrinimai vietoje buvo surengti toliau išvardytų Bendrijos naudotojų ir importuotojų patalpose:

Importuotojai ir (arba) prekybininkai

—

BS Foods BV, Gennep, Nyderlandai

| — | Skogsmat AB, Karlstad, Švedija |
| --- | --- |

—

Skogsmat AB, Karlstad, Švedija

| | Naudotojai ir (arba) perdirbėjai






  — | Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Austrija |
| --- | --- | --- |

Naudotojai ir (arba) perdirbėjai

—

Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Austrija

| — | Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Prancūzija

| — | Dairy Fruits A/S, Odense, Danija |
| --- | --- |

—

Dairy Fruits A/S, Odense, Danija

| — | Groupe Danone, Paris, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Groupe Danone, Paris, Prancūzija

| — | Materne S.A.S., Limonest, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Materne S.A.S., Limonest, Prancūzija

| — | Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Vokietija |
| --- | --- |

—

Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Vokietija

| — | Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Vokietija |
| --- | --- |

—

Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Vokietija

| — | Yoplait France S.A.S., Boulogne, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Yoplait France S.A.S., Boulogne, Prancūzija

4.   Tiriamasis laikotarpis (TL)

| (6) | Primenama, kad atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2005 m. sausio 1 d.–2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – TL). Atliekant su žalos analize susijusių tendencijų tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(6)

Primenama, kad atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2005 m. sausio 1 d.–2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – TL). Atliekant su žalos analize susijusių tendencijų tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (7) | Viena suinteresuotoji šalis klausė dėl pasirinkto tiriamojo laikotarpio tinkamumo, nes, pasak jos, 2005-ieji nėra tipiški metai, kadangi importo kainos tuomet buvo nepaprastai žemos. Tačiau TL buvo pasirinktas pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad TL paprastai turėtų apimti ne mažiau kaip šešių mėnesių laikotarpį iki tyrimo inicijavimo. Taigi renkantis TL neatsižvelgta į aiškinimus dėl 2005 m., šie aiškinimai buvo tiriami priežastinio ryšio analizėje. |
| --- | --- |

(7)

Viena suinteresuotoji šalis klausė dėl pasirinkto tiriamojo laikotarpio tinkamumo, nes, pasak jos, 2005-ieji nėra tipiški metai, kadangi importo kainos tuomet buvo nepaprastai žemos. Tačiau TL buvo pasirinktas pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad TL paprastai turėtų apimti ne mažiau kaip šešių mėnesių laikotarpį iki tyrimo inicijavimo. Taigi renkantis TL neatsižvelgta į aiškinimus dėl 2005 m., šie aiškinimai buvo tiriami priežastinio ryšio analizėje.

| (8) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinamas laikinojo reglamento 11 konstatuojamojoje dalyje aprašytas tiriamasis laikotarpis (toliau – TL). |
| --- | --- |

(8)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinamas laikinojo reglamento 11 konstatuojamojoje dalyje aprašytas tiriamasis laikotarpis (toliau – TL).

5.   Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

| (9) | Primenama, kad laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje aptariamas nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės braškės, nevirtos arba išvirtos garuose ar vandenyje, sušaldytos, į kurias pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, šiuo metu klasifikuojamos KN kodais 0811 10 11, 0811 10 19 ir 0811 10 90. |
| --- | --- |

(9)

Primenama, kad laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje aptariamas nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės braškės, nevirtos arba išvirtos garuose ar vandenyje, sušaldytos, į kurias pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, šiuo metu klasifikuojamos KN kodais 0811 10 11, 0811 10 19 ir 0811 10 90.

| (10) | Tam tikrų suinteresuotųjų šalių teigimu, skirtingų rūšių sušaldytos braškės labai skiriasi panaudojimu ir kokybe. Dėl tos pačios priežasties teigta, kad Kinijos kilmės sušaldytos braškės nėra panašios į Bendrijos pramonės auginamas braškes. |
| --- | --- |

(10)

Tam tikrų suinteresuotųjų šalių teigimu, skirtingų rūšių sušaldytos braškės labai skiriasi panaudojimu ir kokybe. Dėl tos pačios priežasties teigta, kad Kinijos kilmės sušaldytos braškės nėra panašios į Bendrijos pramonės auginamas braškes.

| (11) | Laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog nepaisant skirtingų veislių, kokybės, dydžio ir vėlesnio perdirbimo, visos skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys ir Bendrijos pramonės išaugintos bei Bendrijos rinkoje parduotos sušaldytos braškės pasižymi vienodomis pagrindinėmis fizinėmis ir biologinėmis savybėmis ir iš esmės yra naudojamos tais pačiais tikslais. Todėl jos laikomos vienu produktu. Kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė papildomų įrodymų, pagrindžiančių šį teiginį ir nebuvo pateikta naujų faktų, šis tvirtinimas yra atmetamas. |
| --- | --- |

(11)

Laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog nepaisant skirtingų veislių, kokybės, dydžio ir vėlesnio perdirbimo, visos skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys ir Bendrijos pramonės išaugintos bei Bendrijos rinkoje parduotos sušaldytos braškės pasižymi vienodomis pagrindinėmis fizinėmis ir biologinėmis savybėmis ir iš esmės yra naudojamos tais pačiais tikslais. Todėl jos laikomos vienu produktu. Kadangi suinteresuotosios šalys nepateikė papildomų įrodymų, pagrindžiančių šį teiginį ir nebuvo pateikta naujų faktų, šis tvirtinimas yra atmetamas.

| (12) | Negavus daugiau pastabų dėl produkto apibrėžimo ir panašaus produkto, tvirtinamos laikinojo reglamento 12–16 konstatuojamosios dalys ir jose pateiktos preliminariosios išvados. |
| --- | --- |

(12)

Negavus daugiau pastabų dėl produkto apibrėžimo ir panašaus produkto, tvirtinamos laikinojo reglamento 12–16 konstatuojamosios dalys ir jose pateiktos preliminariosios išvados.

B.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas

| (13) | Negauta jokių pastabų, kuriomis remiantis būtų galima pakeisti išvadas dėl rinkos ekonomikos režimo. Todėl laikinojo reglamento 17–26 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados yra patvirtinamos. |
| --- | --- |

(13)

Negauta jokių pastabų, kuriomis remiantis būtų galima pakeisti išvadas dėl rinkos ekonomikos režimo. Todėl laikinojo reglamento 17–26 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados yra patvirtinamos.

2.   Individualus režimas

| (14) | Trys eksportuojantys gamintojai, kuriems nebuvo suteiktas individualus režimas (toliau – IR), teigė, kad šį sprendimą reikia persvarstyti. Primenama, kad trys aptariamos bendrovės neatitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytų b ir e kriterijų. Pagal b kriterijų reikalaujama, kad eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos būtų nustatomi laisvai. Pagal e kriterijų reikalaujama, kad valstybės kišimasis nebūtų toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams yra nustatyti individualios muitų normos. |
| --- | --- |

(14)

Trys eksportuojantys gamintojai, kuriems nebuvo suteiktas individualus režimas (toliau – IR), teigė, kad šį sprendimą reikia persvarstyti. Primenama, kad trys aptariamos bendrovės neatitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytų b ir e kriterijų. Pagal b kriterijų reikalaujama, kad eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos būtų nustatomi laisvai. Pagal e kriterijų reikalaujama, kad valstybės kišimasis nebūtų toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams yra nustatyti individualios muitų normos.

| (15) | Remiantis aptariamų trijų bendrovių pateiktais argumentais nebūtų galima pakeisti pirminiame etape priimto sprendimo. Visų pirma buvo nustatyta, kad valstybė kišosi į šių bendrovių veiklą, neleisdama joms laisvai nustatyti eksporto kiekių (b kriterijus). |
| --- | --- |

(15)

Remiantis aptariamų trijų bendrovių pateiktais argumentais nebūtų galima pakeisti pirminiame etape priimto sprendimo. Visų pirma buvo nustatyta, kad valstybė kišosi į šių bendrovių veiklą, neleisdama joms laisvai nustatyti eksporto kiekių (b kriterijus).

| (16) | Be to, valstybės kišimasis buvo toks didelis, kad nustatytų priemonių būtų galima išvengti, jei atskiriems eksportuotojams būtų nustatytos individualios muitų normos (e kriterijus). |
| --- | --- |

(16)

Be to, valstybės kišimasis buvo toks didelis, kad nustatytų priemonių būtų galima išvengti, jei atskiriems eksportuotojams būtų nustatytos individualios muitų normos (e kriterijus).

| (17) | Kadangi nepateikta kitų pastabų dėl išvadų, susijusių su TL, patvirtinamos laikinojo reglamento 27–28 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi nepateikta kitų pastabų dėl išvadų, susijusių su TL, patvirtinamos laikinojo reglamento 27–28 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.

3.   Normalioji vertė

| (18) | Paskelbus laikinąsias priemones negauta jokių pastabų, kuriomis remiantis būtų galima pakeisti sprendimą dėl Turkijos kaip panašios šalies pasirinkimo. Todėl sprendimas yra patvirtinamas. Primenama, kad siekiant nustatyti normaliąją vertę, Turkijos kimės braškių kainos vidaus rinkoje buvo pakoreguotos, atsižvelgiant į geresnę jų kokybę, palyginti su Kinijos kilmės braškėmis (žr. laikinojo reglamento 39 ir 44 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(18)

Paskelbus laikinąsias priemones negauta jokių pastabų, kuriomis remiantis būtų galima pakeisti sprendimą dėl Turkijos kaip panašios šalies pasirinkimo. Todėl sprendimas yra patvirtinamas. Primenama, kad siekiant nustatyti normaliąją vertę, Turkijos kimės braškių kainos vidaus rinkoje buvo pakoreguotos, atsižvelgiant į geresnę jų kokybę, palyginti su Kinijos kilmės braškėmis (žr. laikinojo reglamento 39 ir 44 konstatuojamąsias dalis).

| (19) | Kadangi nepateikta kitų pastabų dėl išvadų, susijusių su normaliąja verte, patvirtinamos laikinojo reglamento 29–42 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi nepateikta kitų pastabų dėl išvadų, susijusių su normaliąja verte, patvirtinamos laikinojo reglamento 29–42 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.

4.   Eksporto kaina

| (20) | Kadangi nepateikta jokių pastabų dėl išvadų, susijusių su eksporto kainomis, patvirtinamos laikinojo reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. |
| --- | --- |

(20)

Kadangi nepateikta jokių pastabų dėl išvadų, susijusių su eksporto kainomis, patvirtinamos laikinojo reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados.

5.   Palyginimas

| (21) | Daroma nuoroda į laikinojo reglamento 44 konstatuojamąją dalį. Kadangi nepateikta jokių pastabų, kuriomis remiantis būtų galima pakeisti toje konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas, patvirtinamos preliminariosios išvados. |
| --- | --- |

(21)

Daroma nuoroda į laikinojo reglamento 44 konstatuojamąją dalį. Kadangi nepateikta jokių pastabų, kuriomis remiantis būtų galima pakeisti toje konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas, patvirtinamos preliminariosios išvados.

6.   Dempingo skirtumas

| (22) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galutinai nustatyti, procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, dempingo skirtumai yra tokie: | Yantai Yongchang Foodstuff 0 % |
| --- | --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galutinai nustatyti, procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, dempingo skirtumai yra tokie:

Yantai Yongchang Foodstuff 0 %

| | Dandong Junao Foodstuff 31,1 % |
| --- | --- |

Dandong Junao Foodstuff 31,1 %

| | Visoms kitoms bendrovėms 66,9 % |
| --- | --- |

Visoms kitoms bendrovėms 66,9 %

C.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba

| (23) | Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos preliminariosios išvados dėl bendros Bendrijos gamybos. |
| --- | --- |

(23)

Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos preliminariosios išvados dėl bendros Bendrijos gamybos.

2.   Bendrijos pramonės apibrėžimas

| (24) | Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse nurodytas Bendrijos pramonės apibrėžimas. |
| --- | --- |

(24)

Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse nurodytas Bendrijos pramonės apibrėžimas.

3.   Atranka žalai įvertinti

| (25) | Primenama, kad atsižvelgiant į didelį sušaldytų braškių gamintojų Bendrijoje skaičių, žalai nustatyti buvo atrinkti aštuoni gamintojai. Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, Bendrijos gamintojų atranka nebuvo tipiška, nes visi atrinkti Bendrijos gamintojai buvo įsikūrę Lenkijoje. Buvo manoma, kad darant atranką pagal didžiausią produkcijos kiekį, taip pat reikėtų atsižvelgti į gamintojų geografinę padėtį siekiant, kad ta atranka būtų tipiška. |
| --- | --- |

(25)

Primenama, kad atsižvelgiant į didelį sušaldytų braškių gamintojų Bendrijoje skaičių, žalai nustatyti buvo atrinkti aštuoni gamintojai. Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, Bendrijos gamintojų atranka nebuvo tipiška, nes visi atrinkti Bendrijos gamintojai buvo įsikūrę Lenkijoje. Buvo manoma, kad darant atranką pagal didžiausią produkcijos kiekį, taip pat reikėtų atsižvelgti į gamintojų geografinę padėtį siekiant, kad ta atranka būtų tipiška.

| (26) | Reikėtų priminti, kad laikinojo reglamento 54 konstatuojamojoje dalyje pabrėžiama, jog atranka buvo vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį, pagal kurią atranka daroma pagal didžiausią tipišką gamybos kiekį, kurį būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. |
| --- | --- |

(26)

Reikėtų priminti, kad laikinojo reglamento 54 konstatuojamojoje dalyje pabrėžiama, jog atranka buvo vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį, pagal kurią atranka daroma pagal didžiausią tipišką gamybos kiekį, kurį būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

| (27) | Taigi darant tokiu metodu pagrįstą atranką visų pirma reikėtų atsižvelgti į gamybos kiekio tipiškumą. Nereikalaujama, kad darant atranką būtų atsižvelgiama į tam tikrą geografinį pasiskirstymą. Tai galėtų, bet jokiu būdu ne privalėtų, būti papildoma sąlyga. |
| --- | --- |

(27)

Taigi darant tokiu metodu pagrįstą atranką visų pirma reikėtų atsižvelgti į gamybos kiekio tipiškumą. Nereikalaujama, kad darant atranką būtų atsižvelgiama į tam tikrą geografinį pasiskirstymą. Tai galėtų, bet jokiu būdu ne privalėtų, būti papildoma sąlyga.

| (28) | Be to, kadangi didžioji sušaldytų braškių gamybos dalis yra sutelkta Lenkijoje (atsižvelgiant į kiekį ir gamintojų skaičių), šiuo atveju aplinkybė, susijusi su geografine padėtimi, nekliudytų atrinkti tik Lenkijos gamintojų. Todėl skundas atmetamas. |
| --- | --- |

(28)

Be to, kadangi didžioji sušaldytų braškių gamybos dalis yra sutelkta Lenkijoje (atsižvelgiant į kiekį ir gamintojų skaičių), šiuo atveju aplinkybė, susijusi su geografine padėtimi, nekliudytų atrinkti tik Lenkijos gamintojų. Todėl skundas atmetamas.

| (29) | Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinama laikinojo reglamento 54 ir 55 konstatuojamosiose dalyse nurodyta atranka žalai įvertinti. |
| --- | --- |

(29)

Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinama laikinojo reglamento 54 ir 55 konstatuojamosiose dalyse nurodyta atranka žalai įvertinti.

4.   Bendrijos suvartojimas

| (30) | Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 56–59 konstatuojamosiose dalyse nurodytas Bendrijos vartojimo apskaičiavimas. |
| --- | --- |

(30)

Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 56–59 konstatuojamosiose dalyse nurodytas Bendrijos vartojimo apskaičiavimas.

5.   Importas į Bendriją iš nagrinėjamųjų šalių

5.1.   Nagrinėjamojo importo kiekis ir rinkos dalis

| (31) | Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse nurodytas nagrinėjamojo importo kiekio ir rinkos dalies apskaičiavimas. |
| --- | --- |

(31)

Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse nurodytas nagrinėjamojo importo kiekio ir rinkos dalies apskaičiavimas.

5.2.   Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (32) | Viena šalis teigė, kad norint atlikti priverstinio kainų mažinimo analizę, reikėtų atlikti koregavimą, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės ir eksportuojančių gamintojų pagamintų sušaldytų braškių kokybinius skirtumus. Vis dėlto buvo pažymėta, kad pirminiame etape apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis buvo atsižvelgta tik į tam tikrus eksportuojančių gamintojų pardavimo sandorius. Į žemos kokybės produktų pardavimą eksportui nebuvo atsižvelgta, nes Bendrijos pramonė negamino ir nepardavė žemos kokybės produktų. Šiomis aplinkybėmis prašymas atlikti koregavimą nebuvo pagrįstas. Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 62–64 konstatuojamosiose dalyse nurodytos nagrinėjamojo importo kainos ir išvados dėl priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(32)

Viena šalis teigė, kad norint atlikti priverstinio kainų mažinimo analizę, reikėtų atlikti koregavimą, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės ir eksportuojančių gamintojų pagamintų sušaldytų braškių kokybinius skirtumus. Vis dėlto buvo pažymėta, kad pirminiame etape apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis buvo atsižvelgta tik į tam tikrus eksportuojančių gamintojų pardavimo sandorius. Į žemos kokybės produktų pardavimą eksportui nebuvo atsižvelgta, nes Bendrijos pramonė negamino ir nepardavė žemos kokybės produktų. Šiomis aplinkybėmis prašymas atlikti koregavimą nebuvo pagrįstas. Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 62–64 konstatuojamosiose dalyse nurodytos nagrinėjamojo importo kainos ir išvados dėl priverstinio kainų mažinimo.

6.   Bendrijos pramonės padėtis

| (33) | Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, Bendrijos pramonės kainos 2006 m. padidėjo iki maždaug 1 000 EUR už toną ir tai reikėtų atspindėti rengiant žalos analizę. Tačiau reikėtų priminti, kad TL buvo pasirinktas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., o nagrinėjant su žalos vertinimu susijusias tendencijas buvo tiriamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos. Šiomis aplinkybėmis atliekant žalos analizę nebuvo atsižvelgta į kainų svyravimą po TL, vadovaujantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalies paskutiniu sakiniu. Į kainų didėjimą 2006 m. vis dėlto atsižvelgta D skyriuje Priežastinis ryšys (51–54 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(33)

Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, Bendrijos pramonės kainos 2006 m. padidėjo iki maždaug 1 000 EUR už toną ir tai reikėtų atspindėti rengiant žalos analizę. Tačiau reikėtų priminti, kad TL buvo pasirinktas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., o nagrinėjant su žalos vertinimu susijusias tendencijas buvo tiriamas laikotarpis nuo 2002 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos. Šiomis aplinkybėmis atliekant žalos analizę nebuvo atsižvelgta į kainų svyravimą po TL, vadovaujantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalies paskutiniu sakiniu. Į kainų didėjimą 2006 m. vis dėlto atsižvelgta D skyriuje Priežastinis ryšys (51–54 konstatuojamosios dalys).

| (34) | Nė viena suinteresuotoji šalis nekėlė abejonių dėl Bendrijos pramonės padėtį atspindinčių skaičių ar jų aiškinimo, pateikto laikinojo reglamento 66–85 konstatuojamosiose dalyse. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento šiose konstatuojamosiose dalyse nurodytos išvados. |
| --- | --- |

(34)

Nė viena suinteresuotoji šalis nekėlė abejonių dėl Bendrijos pramonės padėtį atspindinčių skaičių ar jų aiškinimo, pateikto laikinojo reglamento 66–85 konstatuojamosiose dalyse. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento šiose konstatuojamosiose dalyse nurodytos išvados.

6.1.   Duomenys apie visą Bendrijos gamybą

| (35) | Nė viena suinteresuotoji šalis nekėlė abejonių dėl makroekonominių duomenų apie visą Bendrijos gamybą ar jų aiškinimo, pateikto laikinojo reglamento 86–88 konstatuojamosiose dalyse. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento šiose konstatuojamosiose dalyse nurodytos išvados. |
| --- | --- |

(35)

Nė viena suinteresuotoji šalis nekėlė abejonių dėl makroekonominių duomenų apie visą Bendrijos gamybą ar jų aiškinimo, pateikto laikinojo reglamento 86–88 konstatuojamosiose dalyse. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento šiose konstatuojamosiose dalyse nurodytos išvados.

7.   Išvada dėl žalos

| (36) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(36)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.

D.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Suinteresuotųjų šalių pastabos

| (37) | Nustačius laikinąsias priemones įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad materialinę žalą Bendrijos pramonei sukėlė kiti veiksniai. Tam tikri tvirtinimai buvo tinkamai išnagrinėti laikinajame reglamente. Visi nauji teiginiai prireikus nagrinėjami toliau. |
| --- | --- |

(37)

Nustačius laikinąsias priemones įvairios suinteresuotosios šalys teigė, kad materialinę žalą Bendrijos pramonei sukėlė kiti veiksniai. Tam tikri tvirtinimai buvo tinkamai išnagrinėti laikinajame reglamente. Visi nauji teiginiai prireikus nagrinėjami toliau.

2.   Importo iš trečiųjų šalių poveikis

| (38) | Teigiama, kad nepakankamai atsižvelgta į importą iš Maroko, kaip į žalos priežastį. Viena šalis suabejojo dėl laikinojo reglamento 99 konstatuojamojoje dalyje pateiktų skaičių aiškinimo, nurodydama, kad Maroko kaina per TL buvo mažesnė nei nenuostolinga Bendrijos pramonės kaina. Manoma, kad tai prisidėjo prie žalos. |
| --- | --- |

(38)

Teigiama, kad nepakankamai atsižvelgta į importą iš Maroko, kaip į žalos priežastį. Viena šalis suabejojo dėl laikinojo reglamento 99 konstatuojamojoje dalyje pateiktų skaičių aiškinimo, nurodydama, kad Maroko kaina per TL buvo mažesnė nei nenuostolinga Bendrijos pramonės kaina. Manoma, kad tai prisidėjo prie žalos.

| (39) | Primenama, kad laikinojo reglamento 99 konstatuojamojoje dalyje pateikta lentelė rodo, jog Maroko kaina buvo nuosekliai didesnė nei Bendrijos pramonės kaina. Maroko eksportuotojus taip pat paveikė importas iš Kinijos žemomis kainomis ir jiems teko mažinti Bendrijai nustatytas kainas. Tai patvirtino mažėjantys Maroko kilmės sušaldytų braškių importo kiekiai. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(39)

Primenama, kad laikinojo reglamento 99 konstatuojamojoje dalyje pateikta lentelė rodo, jog Maroko kaina buvo nuosekliai didesnė nei Bendrijos pramonės kaina. Maroko eksportuotojus taip pat paveikė importas iš Kinijos žemomis kainomis ir jiems teko mažinti Bendrijai nustatytas kainas. Tai patvirtino mažėjantys Maroko kilmės sušaldytų braškių importo kiekiai. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

3.   Valiutos kurso svyravimo poveikis

| (40) | Per TL zlotai nuvertėjo euro atžvilgiu. Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, Bendrijos pramonės patirtas kainų sumažėjimas nebūtų toks didelis, jei būtų apskaičiuojama zlotais, o ne eurais. 2004–2005 m. zlotų vertė iš tiesų svyravo apie 10 %. Tačiau vertinant Bendrijos kainų svyravimus minėtais metais, kaina eurais sumažėjo 35 %. |
| --- | --- |

(40)

Per TL zlotai nuvertėjo euro atžvilgiu. Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, Bendrijos pramonės patirtas kainų sumažėjimas nebūtų toks didelis, jei būtų apskaičiuojama zlotais, o ne eurais. 2004–2005 m. zlotų vertė iš tiesų svyravo apie 10 %. Tačiau vertinant Bendrijos kainų svyravimus minėtais metais, kaina eurais sumažėjo 35 %.

| (41) | Atsižvelgiant į maždaug 10 % valiutos svyravimo skirtumą ir kainų sumažėjimą iki 35 %, zloto nuvertėjimas euro atžvilgiu negali būti laikomas pagrindine Bendrijos pramonės kainų sumažėjimo priežastimi. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į maždaug 10 % valiutos svyravimo skirtumą ir kainų sumažėjimą iki 35 %, zloto nuvertėjimas euro atžvilgiu negali būti laikomas pagrindine Bendrijos pramonės kainų sumažėjimo priežastimi. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

4.   Tariamų struktūrinių trūkumų ar spekuliatyvių Bendrijos pramonės verslo sprendimų poveikis

| (42) | Kelios suinteresuotosios šalys toliau nagrinėjo laikinojo reglamento 106–110 konstatuojamosiose dalyse jau nagrinėtą argumentą, kad dėl netinkamų verslo sprendimų ir struktūrinių trūkumų, su kuriais susidūrė Bendrijos pramonė, patirtos žalos kalta pati Bendrijos pramonė. Kad būtų galima patvirtinti šiuos teiginius buvo pateikta Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui apie padėtį perdirbti skirtų minkštųjų vaisių ir vyšnių sektoriuje ir pridėtas tarnybų darbo dokumentas ta pačia tema (3), bei 2006 m. spalio 12 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija dėl padėties perdirbti skirtų minkštųjų vaisių ir vyšnių sektoriuje (4). |
| --- | --- |

(42)

Kelios suinteresuotosios šalys toliau nagrinėjo laikinojo reglamento 106–110 konstatuojamosiose dalyse jau nagrinėtą argumentą, kad dėl netinkamų verslo sprendimų ir struktūrinių trūkumų, su kuriais susidūrė Bendrijos pramonė, patirtos žalos kalta pati Bendrijos pramonė. Kad būtų galima patvirtinti šiuos teiginius buvo pateikta Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui apie padėtį perdirbti skirtų minkštųjų vaisių ir vyšnių sektoriuje ir pridėtas tarnybų darbo dokumentas ta pačia tema (3), bei 2006 m. spalio 12 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija dėl padėties perdirbti skirtų minkštųjų vaisių ir vyšnių sektoriuje (4).

| (43) | Reikėtų pažymėti, kad Komisija atsižvelgė į ataskaitą, darydama preliminariąsias išvadas, kaip patvirtina laikinojo reglamento 138 konstatuojamojoje dalyje pateikta nuoroda. Nors ataskaitoje ir rezoliucijoje pateikiama svarbi pagrindinė informacija apie raudonųjų vaisių sektorių Bendrijoje, reikėtų pažymėti, kad abiejuose šiuose dokumentuose dėmesys telkiamas ne į Bendrijos pramonės (šaldymo pramonės), o į braškių augintojų problemas. Bet kokiu atveju nei ataskaitoje, nei rezoliucijoje nepadaryta išvada, kad problemos, su kuriomis susiduria Bendrijos pramonė, kyla dėl pačios Bendrijos pramonės struktūrinių trūkumų. |
| --- | --- |

(43)

Reikėtų pažymėti, kad Komisija atsižvelgė į ataskaitą, darydama preliminariąsias išvadas, kaip patvirtina laikinojo reglamento 138 konstatuojamojoje dalyje pateikta nuoroda. Nors ataskaitoje ir rezoliucijoje pateikiama svarbi pagrindinė informacija apie raudonųjų vaisių sektorių Bendrijoje, reikėtų pažymėti, kad abiejuose šiuose dokumentuose dėmesys telkiamas ne į Bendrijos pramonės (šaldymo pramonės), o į braškių augintojų problemas. Bet kokiu atveju nei ataskaitoje, nei rezoliucijoje nepadaryta išvada, kad problemos, su kuriomis susiduria Bendrijos pramonė, kyla dėl pačios Bendrijos pramonės struktūrinių trūkumų.

| (44) | Kitų teigimu, Lenkijai įstojus į ES, Lenkijos darbuotojai persikėlė į šalis, kuriose mokamas didesnis darbo užmokestis, tai pramonei kėlė papildomų problemų, kadangi padidėjo darbo jėgos sąnaudos vidaus rinkoje. Taip pat buvo teigiama, kad dėl nustatytų naujų apribojimų pasienyje, Bendrijos pramonė nebegalėjo pasikliauti pigesne darbo jėga iš kaimyninių ne ES šalių. Tokie pokyčiai darė didelį neigiamą poveikį daug darbo jėgos reikalaujančiai pramonei. |
| --- | --- |

(44)

Kitų teigimu, Lenkijai įstojus į ES, Lenkijos darbuotojai persikėlė į šalis, kuriose mokamas didesnis darbo užmokestis, tai pramonei kėlė papildomų problemų, kadangi padidėjo darbo jėgos sąnaudos vidaus rinkoje. Taip pat buvo teigiama, kad dėl nustatytų naujų apribojimų pasienyje, Bendrijos pramonė nebegalėjo pasikliauti pigesne darbo jėga iš kaimyninių ne ES šalių. Tokie pokyčiai darė didelį neigiamą poveikį daug darbo jėgos reikalaujančiai pramonei.

| (45) | Dėl šių pokyčių galėjo padidėti darbo jėgos sąnaudos ūkiuose. Vis dėlto šis galimas padidėjimas yra tiesiogiai susijęs su ūkininkų, o ne Bendrijos pramonės (šaldymo pramonės) sąnaudomis. Tačiau ryšys tarp padidėjusių ūkininkų sąnaudų ir Bendrijos pramonės sąnaudų yra tik dalinis. Be to, remiantis 42 konstatuojamojoje dalyje nurodyta Komisijos ataskaita ir tarnybų dokumentu, galima spręsti, kad nors gamybos sąnaudos padidėjo, Lenkijai įstojus į Europos Sąjungą šviežių braškių pardavimo kainos ne padidėjo, o sumažėjo. Atsižvelgiant į tai, kad pardavimo kainos sumažėjo, padidėjusios sąnaudos, kurias patyrė šviežių braškių augintojai, negalėjo daryti poveikio Bendrijos pramonei. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(45)

Dėl šių pokyčių galėjo padidėti darbo jėgos sąnaudos ūkiuose. Vis dėlto šis galimas padidėjimas yra tiesiogiai susijęs su ūkininkų, o ne Bendrijos pramonės (šaldymo pramonės) sąnaudomis. Tačiau ryšys tarp padidėjusių ūkininkų sąnaudų ir Bendrijos pramonės sąnaudų yra tik dalinis. Be to, remiantis 42 konstatuojamojoje dalyje nurodyta Komisijos ataskaita ir tarnybų dokumentu, galima spręsti, kad nors gamybos sąnaudos padidėjo, Lenkijai įstojus į Europos Sąjungą šviežių braškių pardavimo kainos ne padidėjo, o sumažėjo. Atsižvelgiant į tai, kad pardavimo kainos sumažėjo, padidėjusios sąnaudos, kurias patyrė šviežių braškių augintojai, negalėjo daryti poveikio Bendrijos pramonei. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (46) | Viena šalis teigė, kad investicijos ir restruktūrizacija, kurią vykdė Bendrijos pramonė, siekdama pagerinti našumą, neigiamai paveikė tos šalies pelningumą ir pinigų srautus. Tačiau visos sąnaudos, kurias vykdydama investicijas patyrė Bendrijos pramonė, nekeičia fakto, kad kainos per TL gerokai sumažėjo, pasiekdamos žalingą lygį, taigi akivaizdu, kad mažos kainos turėjo didžiausią poveikį Bendrijos pramonės pelningumui. Iš tiesų, investicijos padėjo pagerinti Bendrijos pramonės našumą, kaip teigiama laikinojo reglamento 81 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(46)

Viena šalis teigė, kad investicijos ir restruktūrizacija, kurią vykdė Bendrijos pramonė, siekdama pagerinti našumą, neigiamai paveikė tos šalies pelningumą ir pinigų srautus. Tačiau visos sąnaudos, kurias vykdydama investicijas patyrė Bendrijos pramonė, nekeičia fakto, kad kainos per TL gerokai sumažėjo, pasiekdamos žalingą lygį, taigi akivaizdu, kad mažos kainos turėjo didžiausią poveikį Bendrijos pramonės pelningumui. Iš tiesų, investicijos padėjo pagerinti Bendrijos pramonės našumą, kaip teigiama laikinojo reglamento 81 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (47) | Be to, buvo teigiama, kad dėl patirtos žalos kalta pati Bendrijos pramonė, kadangi produkto kokybė buvo žemesnė nei Ispanijos ir Kalifornijos produktų kokybė. Taigi reikėtų pažymėti, kad Ispanija ir Kalifornija gamina daugiausia šviežių produktų rinkai ir kad nebuvo nuorodų, jog Bendrijos pramonė prarado savo rinkos dalį, palyginti su minėtais gamintojais. Per TL iš JAV importuota mažiau nei 200 tonų sušaldytų braškių, tai negalėjo turėti poveikio Bendrijos pramonės pelningumui. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(47)

Be to, buvo teigiama, kad dėl patirtos žalos kalta pati Bendrijos pramonė, kadangi produkto kokybė buvo žemesnė nei Ispanijos ir Kalifornijos produktų kokybė. Taigi reikėtų pažymėti, kad Ispanija ir Kalifornija gamina daugiausia šviežių produktų rinkai ir kad nebuvo nuorodų, jog Bendrijos pramonė prarado savo rinkos dalį, palyginti su minėtais gamintojais. Per TL iš JAV importuota mažiau nei 200 tonų sušaldytų braškių, tai negalėjo turėti poveikio Bendrijos pramonės pelningumui. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| (48) | Bet kokiu atveju, atsižvelgiant į tariamus Bendrijos pramonės struktūrinius trūkumus, nėra įrodymų, rodančių tokius trūkumus. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. Laikinojo reglamento 106–110 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos. |
| --- | --- |

(48)

Bet kokiu atveju, atsižvelgiant į tariamus Bendrijos pramonės struktūrinius trūkumus, nėra įrodymų, rodančių tokius trūkumus. Todėl šis teiginys turi būti atmestas. Laikinojo reglamento 106–110 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

5.   Dėl Bendrijos pramonės nustatytų kainų sau padaryta žala

| (49) | Dėl spekuliatyvių Bendrijos pramonės verslo sprendimų, kaip nurodyta laikinojo reglamento 108 ir 110 konstatuojamosiose dalyse, vienas naudotojas teigė, kad kainos Bendrijos rinkoje buvo nustatytos atsižvelgiant ne į importą iš Kinijos, bet didžiąja dalimi į Bendrijos pramonę, kuriai priklauso didžiausia rinkos dalis. Taigi šios šalies teigimu kainos mažėjimą lėmė pati Bendrijos pramonė, o ne importas dempingo kaina iš Kinijos. |
| --- | --- |

(49)

Dėl spekuliatyvių Bendrijos pramonės verslo sprendimų, kaip nurodyta laikinojo reglamento 108 ir 110 konstatuojamosiose dalyse, vienas naudotojas teigė, kad kainos Bendrijos rinkoje buvo nustatytos atsižvelgiant ne į importą iš Kinijos, bet didžiąja dalimi į Bendrijos pramonę, kuriai priklauso didžiausia rinkos dalis. Taigi šios šalies teigimu kainos mažėjimą lėmė pati Bendrijos pramonė, o ne importas dempingo kaina iš Kinijos.

| (50) | Akivaizdu, kad Bendrijos pramonė per TL išsaugojo 59 % rinkos dalį, taip išlaikydama svarbų vaidmenį nustatant rinkos kainas. Tačiau, nors Bendrijos pramonės rinkos dalis buvo didelė, negalima neigti, kad importas mažomis kainomis iš KLR, dėl kurio Bendrijos pramonės kainos priverstinai sumažėjo 6 %, turėjo neigiamo poveikio rinkos kainoms. Dėl importo dempingo kaina neabejotinai turėjo būti mažinamos kainos Bendrijoje ir gerokai padidinta rinkos dalis, t. y. nuo 4 % 2002 m. iki 20 % per TL. Todėl argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(50)

Akivaizdu, kad Bendrijos pramonė per TL išsaugojo 59 % rinkos dalį, taip išlaikydama svarbų vaidmenį nustatant rinkos kainas. Tačiau, nors Bendrijos pramonės rinkos dalis buvo didelė, negalima neigti, kad importas mažomis kainomis iš KLR, dėl kurio Bendrijos pramonės kainos priverstinai sumažėjo 6 %, turėjo neigiamo poveikio rinkos kainoms. Dėl importo dempingo kaina neabejotinai turėjo būti mažinamos kainos Bendrijoje ir gerokai padidinta rinkos dalis, t. y. nuo 4 % 2002 m. iki 20 % per TL. Todėl argumentas turėjo būti atmestas.

6.   Sušaldytų braškių cikliškumas ir derliaus dydžio poveikis

| (51) | Sušaldytos braškės yra gendantis žemės ūkio produktas, o atlikus tyrimą, nustatyta, kad nuo galimybės įsigyti šviežių braškių labai priklauso sušaldytų braškių kaina. Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, labai blogas derlius 2003 m. buvo pagrindinė žalos per TL priežastis. Tam tikros suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad braškių kainos ciklas paprastai trunka ketverius metus, kai dėl padidėjusių kainų yra produkcijos perteklius, o po to kainos smarkiai sumažėja. Teigiama, kad 2005 m. – nuosmukio fazė ir kad itin mažos kainos tais metais buvo dėl tokio natūralaus svyravimo. Kainų svyravimą taip pat buvo galima pastebėti laikotarpiu iki 2002 m., šį teiginį vėliau patvirtino +/– 20 % kainų padidėjimas, nustatytas 2006 m., t. y. po TL. |
| --- | --- |

(51)

Sušaldytos braškės yra gendantis žemės ūkio produktas, o atlikus tyrimą, nustatyta, kad nuo galimybės įsigyti šviežių braškių labai priklauso sušaldytų braškių kaina. Kelių suinteresuotųjų šalių teigimu, labai blogas derlius 2003 m. buvo pagrindinė žalos per TL priežastis. Tam tikros suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad braškių kainos ciklas paprastai trunka ketverius metus, kai dėl padidėjusių kainų yra produkcijos perteklius, o po to kainos smarkiai sumažėja. Teigiama, kad 2005 m. – nuosmukio fazė ir kad itin mažos kainos tais metais buvo dėl tokio natūralaus svyravimo. Kainų svyravimą taip pat buvo galima pastebėti laikotarpiu iki 2002 m., šį teiginį vėliau patvirtino +/– 20 % kainų padidėjimas, nustatytas 2006 m., t. y. po TL.

| (52) | Remiantis tolesne sušaldytų braškių kainų analize po nagrinėjamojo laikotarpio, nustatyta, kad kainos ilgą laiką svyravo iki 2002 m. Pvz., per 2001 m. darbymetį, dėl gausaus derliaus kainos buvo labai mažos. Tuomet dėl tokių mažų kainų kitais metais sumažėjo šviežių braškių auginimas, taip kainos buvo vėl stabilizuotos. Analizėje teigiama, kad nagrinėjamojo produkto kainoms būdingas cikliškumas, kuriam didelę įtaką daro oro sąlygos ir derliaus dydis. |
| --- | --- |

(52)

Remiantis tolesne sušaldytų braškių kainų analize po nagrinėjamojo laikotarpio, nustatyta, kad kainos ilgą laiką svyravo iki 2002 m. Pvz., per 2001 m. darbymetį, dėl gausaus derliaus kainos buvo labai mažos. Tuomet dėl tokių mažų kainų kitais metais sumažėjo šviežių braškių auginimas, taip kainos buvo vėl stabilizuotos. Analizėje teigiama, kad nagrinėjamojo produkto kainoms būdingas cikliškumas, kuriam didelę įtaką daro oro sąlygos ir derliaus dydis.

| (53) | Vis dėlto reikia priminti, kad importas 38 % sumažėjusiomis kainomis iš Kinijos padidėjo 380 % per nagrinėjamąjį laikotarpį ir tai turėjo didelio poveikio finansinei Bendrijos pramonės, kuri pranešė apie didelius nuostolius, padėčiai. |
| --- | --- |

(53)

Vis dėlto reikia priminti, kad importas 38 % sumažėjusiomis kainomis iš Kinijos padidėjo 380 % per nagrinėjamąjį laikotarpį ir tai turėjo didelio poveikio finansinei Bendrijos pramonės, kuri pranešė apie didelius nuostolius, padėčiai.

| (54) | Nors natūralus sušaldytų braškių kainų svyravimas ir derliaus dydis be abejonės turėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės kainoms, šie veiksniai negali būti laikomi vienintele arba pagrindine priežastimi, dėl kurios Bendrijos pramonė patyrė žalą. |
| --- | --- |

(54)

Nors natūralus sušaldytų braškių kainų svyravimas ir derliaus dydis be abejonės turėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės kainoms, šie veiksniai negali būti laikomi vienintele arba pagrindine priežastimi, dėl kurios Bendrijos pramonė patyrė žalą.

7.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (55) | Kaip teigiama laikinojo reglamento 97 ir 98 konstatuojamosiose dalyse, atlikus tyrimą nustatyta, kad egzistuoja importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(55)

Kaip teigiama laikinojo reglamento 97 ir 98 konstatuojamosiose dalyse, atlikus tyrimą nustatyta, kad egzistuoja importo iš KLR dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.

| (56) | Tyrimas taip pat parodė, kad yra tarpusavio ryšys tarp Bendrijos pramonės kainų ir kainų svyravimo, atsirandančio dėl cikliškumo bei sezoninių derliaus pokyčių. Šią išvadą patvirtina nagrinėjamojo laikotarpio ir ankstesni duomenys bei pokyčiai po TL. |
| --- | --- |

(56)

Tyrimas taip pat parodė, kad yra tarpusavio ryšys tarp Bendrijos pramonės kainų ir kainų svyravimo, atsirandančio dėl cikliškumo bei sezoninių derliaus pokyčių. Šią išvadą patvirtina nagrinėjamojo laikotarpio ir ankstesni duomenys bei pokyčiai po TL.

| (57) | Nors cikliškumas pablogino finansinę Bendrijos pramonės padėtį, Bendrijos pramonės kainų sumažėjimą ir neigiamą tendenciją, apie kurią kalbama Bendrijos pramonės padėties analizėje, kaip nurodyta laikinojo reglamento 66–85 konstatuojamosiose dalyse, lėmė ne tik natūralūs svyravimai. Produkto cikliškumo ir derliaus dydžio poveikio analizėje vis dėlto nepritariama argumentui, kad šių veiksnių pakaktų nutraukti priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos. |
| --- | --- |

(57)

Nors cikliškumas pablogino finansinę Bendrijos pramonės padėtį, Bendrijos pramonės kainų sumažėjimą ir neigiamą tendenciją, apie kurią kalbama Bendrijos pramonės padėties analizėje, kaip nurodyta laikinojo reglamento 66–85 konstatuojamosiose dalyse, lėmė ne tik natūralūs svyravimai. Produkto cikliškumo ir derliaus dydžio poveikio analizėje vis dėlto nepritariama argumentui, kad šių veiksnių pakaktų nutraukti priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos.

| (58) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau ir negavus jokių pastabų dėl priežastinio ryšio, tvirtinama laikinojo reglamento 113–114 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados. |
| --- | --- |

(58)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau ir negavus jokių pastabų dėl priežastinio ryšio, tvirtinama laikinojo reglamento 113–114 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados.

E.   BENDRIJOS INTERESAI

1.   Bendrosios pastabos

| (59) | Atsižvelgiant į šias pastabas ir papildomus suinteresuotųjų šalių duomenis, pateiktus nustačius laikinąsias priemones, buvo nagrinėjama, ar pirminė išvada, kad priemonių nustatymas neprieštaraus Bendrijos interesams, vis dar galioja. Kaip ir pirminiame etape, nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, perdirbėjų ir (arba) naudotojų bei ūkininkų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(59)

Atsižvelgiant į šias pastabas ir papildomus suinteresuotųjų šalių duomenis, pateiktus nustačius laikinąsias priemones, buvo nagrinėjama, ar pirminė išvada, kad priemonių nustatymas neprieštaraus Bendrijos interesams, vis dar galioja. Kaip ir pirminiame etape, nustatant Bendrijos interesus buvo remiamasi visų susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, perdirbėjų ir (arba) naudotojų bei ūkininkų interesų, vertinimu.

| (60) | Komisija iš tiesų susisiekė su daugeliu suinteresuotųjų šalių, norėdama sužinoti jų nuomonę. Be Bendrijos pramonės, buvo išklausyti visi pagrindinių prekės ženklų rinkoje atstovai bei naudotojų interesus atstovaujančios asociacijos, atlikti papildomi patikrinimai vietoje. |
| --- | --- |

(60)

Komisija iš tiesų susisiekė su daugeliu suinteresuotųjų šalių, norėdama sužinoti jų nuomonę. Be Bendrijos pramonės, buvo išklausyti visi pagrindinių prekės ženklų rinkoje atstovai bei naudotojų interesus atstovaujančios asociacijos, atlikti papildomi patikrinimai vietoje.

2.   Bendrijos pramonės interesai ir tiekėjų pramonė

| (61) | Pirminiame etape atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos produkciją gamina daug šaldymo pramonėje veikiančių gamintojų, kurie yra įdarbinę apie 2 700 nagrinėjamąjį produktą gaminančių ir parduodančių darbuotojų. Iš dalies yra susijusi šaldymo pramonės ir braškes auginančių ūkininkų padėtis, atsižvelgiant į tai, kad pastarieji augina tik sušaldymui skirtą braškių veislę ir kad šaldymo pramonė yra vienintelė rinka šiam produktui. |
| --- | --- |

(61)

Pirminiame etape atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos produkciją gamina daug šaldymo pramonėje veikiančių gamintojų, kurie yra įdarbinę apie 2 700 nagrinėjamąjį produktą gaminančių ir parduodančių darbuotojų. Iš dalies yra susijusi šaldymo pramonės ir braškes auginančių ūkininkų padėtis, atsižvelgiant į tai, kad pastarieji augina tik sušaldymui skirtą braškių veislę ir kad šaldymo pramonė yra vienintelė rinka šiam produktui.

| (62) | Primenama, kad Bendrijos gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė didelę žalą, jų nuostoliai dėl importo dempingo kaina sudarė 12,5 %. Apie šiuos nuostolius buvo pranešta nepaisant to, kad Bendrijos pramonė sumažino sąnaudas, sumažindama kainas, kurias ji mokėjo braškių augintojams. Už šviežias braškes mokėta kaina buvo mažesnė nei ūkininkų patirtos gamybos sąnaudos, todėl tokia kaina neturėtų būti išlaikyta ilgą laiką nei ūkininkams nei Bendrijos pramonei. Jeigu sušaldytų braškių kainos vėl kristų žemiau nežalingo lygio, padariniai būtų dvejopi. Bendrijos pramonė patirtų ne tik finansinę žalą, bet ir rizikuotų ilgam laikui netekti šviežių braškių tiekėjų, kadangi kainos, kurias ji galėtų mokėti ūkininkams, būtų tokios mažos, jog šiems reikėtų nutraukti savo veiklą. Primenama, kad apytikris šviežių braškių komercinių augintojų skaičius Lenkijoje 2002 m. sudarė 96 700, iš kurių apie 80 000 braškes augino tolesniam perdirbimui. Nors po konsolidacijos šiame sektoriuje šis gamintojų skaičius galėjo sumažėti, vis dėlto braškių auginimas yra svarbi daugelio Lenkijos ūkių ekonominė veikla. Teigiama, kad šis sektorius Lenkijoje yra itin svarbus daugeliui šalies regionų, kuriuose yra aukštas nedarbo lygis, ir kad nenustačius šių priemonių bedarbių skaičius dar labiau išaugtų. Taip pat teigiama, kad šie ūkininkai negali imtis pelningesnių kultūrų auginimo, kadangi dirva tuose rajonuose labiausiai tinka braškėms auginti. |
| --- | --- |

(62)

Primenama, kad Bendrijos gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė didelę žalą, jų nuostoliai dėl importo dempingo kaina sudarė 12,5 %. Apie šiuos nuostolius buvo pranešta nepaisant to, kad Bendrijos pramonė sumažino sąnaudas, sumažindama kainas, kurias ji mokėjo braškių augintojams. Už šviežias braškes mokėta kaina buvo mažesnė nei ūkininkų patirtos gamybos sąnaudos, todėl tokia kaina neturėtų būti išlaikyta ilgą laiką nei ūkininkams nei Bendrijos pramonei. Jeigu sušaldytų braškių kainos vėl kristų žemiau nežalingo lygio, padariniai būtų dvejopi. Bendrijos pramonė patirtų ne tik finansinę žalą, bet ir rizikuotų ilgam laikui netekti šviežių braškių tiekėjų, kadangi kainos, kurias ji galėtų mokėti ūkininkams, būtų tokios mažos, jog šiems reikėtų nutraukti savo veiklą. Primenama, kad apytikris šviežių braškių komercinių augintojų skaičius Lenkijoje 2002 m. sudarė 96 700, iš kurių apie 80 000 braškes augino tolesniam perdirbimui. Nors po konsolidacijos šiame sektoriuje šis gamintojų skaičius galėjo sumažėti, vis dėlto braškių auginimas yra svarbi daugelio Lenkijos ūkių ekonominė veikla. Teigiama, kad šis sektorius Lenkijoje yra itin svarbus daugeliui šalies regionų, kuriuose yra aukštas nedarbo lygis, ir kad nenustačius šių priemonių bedarbių skaičius dar labiau išaugtų. Taip pat teigiama, kad šie ūkininkai negali imtis pelningesnių kultūrų auginimo, kadangi dirva tuose rajonuose labiausiai tinka braškėms auginti.

| (63) | Kaip nustatyta laikinajame reglamente (139 konstatuojamojoje dalyje), 2004 m. ir vėlesniais metais ūkininkams mokėtos kainos buvo tokios mažos, kad negalėjo padengti gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(63)

Kaip nustatyta laikinajame reglamente (139 konstatuojamojoje dalyje), 2004 m. ir vėlesniais metais ūkininkams mokėtos kainos buvo tokios mažos, kad negalėjo padengti gamybos sąnaudų.

| (64) | Be to, pagal 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos ataskaitą Lenkijos braškių augintojai sudaro dalį pramonės ir galimybės patekti į kitą nei vietinę šaldymo pramonės rinką jie neturi. Taigi blogėjanti šaldymo pramonės finansinė padėtis ūkininkams turėtų didelio poveikio. Faktas, kad po TL rinkos kainos vėl pasiekė nežalingą lygį ir kad importas iš Kinijos sumažėjo, gali paneigti abejones dėl būtinybės imtis priemonių siekiant pagerinti Bendrijos pramonės padėtį, tačiau nėra įrodymų, kad šis kainų padidėjimas būtų pastovus ar ilgalaikis. |
| --- | --- |

(64)

Be to, pagal 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos ataskaitą Lenkijos braškių augintojai sudaro dalį pramonės ir galimybės patekti į kitą nei vietinę šaldymo pramonės rinką jie neturi. Taigi blogėjanti šaldymo pramonės finansinė padėtis ūkininkams turėtų didelio poveikio. Faktas, kad po TL rinkos kainos vėl pasiekė nežalingą lygį ir kad importas iš Kinijos sumažėjo, gali paneigti abejones dėl būtinybės imtis priemonių siekiant pagerinti Bendrijos pramonės padėtį, tačiau nėra įrodymų, kad šis kainų padidėjimas būtų pastovus ar ilgalaikis.

| (65) | Akivaizdu, kad šiomis aplinkybėmis Bendrijos pramonei ir ūkininkams būtų naudinga, jei būtų priimtos antidempingo priemonės ir kad šiomis priemonėmis būtų stabilizuota Bendrijos rinka. Sušaldytų braškių kainos nesumažėtų dėl KLR kilmės braškių importo. Taigi, Bendrijos gamintojai galėtų padidinti savo kainas ir pasiekti priimtiną pelno maržą. Tikėtina, kad tai turės teigiamo poveikio tiekėjų pramonei. Todėl daroma išvada, kad nustatyti priemones būtų naudinga Bendrijos pramonei ir braškių augintojams. |
| --- | --- |

(65)

Akivaizdu, kad šiomis aplinkybėmis Bendrijos pramonei ir ūkininkams būtų naudinga, jei būtų priimtos antidempingo priemonės ir kad šiomis priemonėmis būtų stabilizuota Bendrijos rinka. Sušaldytų braškių kainos nesumažėtų dėl KLR kilmės braškių importo. Taigi, Bendrijos gamintojai galėtų padidinti savo kainas ir pasiekti priimtiną pelno maržą. Tikėtina, kad tai turės teigiamo poveikio tiekėjų pramonei. Todėl daroma išvada, kad nustatyti priemones būtų naudinga Bendrijos pramonei ir braškių augintojams.

3.   Nesusijusių importuotojų interesai

| (66) | Padariusi išvadas pirminiame tyrimo etape, Komisija apsilankė dar dviejų nagrinėjamojo produkto importuotojų patalpose. Šie importuotojai nagrinėjamąjį produktą importuoja iš KLR, nors kiekvienas jų taip pat prekiauja ES užaugintomis braškėmis, o tai sudaro 50–60 % atitinkamų jų pirkimų. Reikia pažymėti, kad vis dėlto prekyba šaldytomis braškėmis sudaro tik dalį jų verslo veiklos ir 30–50 % bendros apyvartos. Jų importas iš KLR sudaro 14 % viso nagrinėjamojo produkto importo. Todėl importuotojai laikomi tipiškais. Abu importuotojai nepritarė antidempingo priemonėms. Atlikus tyrimą nustatyta, kad sušaldytų braškių paklausa nesikeis, nes ją lemia vartotojų pasirinkimas, kuriam antidempingo priemonės įtakos neturės. Taigi neatrodo, kad didelės kainos turės įtakos importuotojams, nes jie galės toliau importuoti tuos pačius kiekius kaip ir anksčiau ir tikriausiai galės didžiąją papildomų sąnaudų sušaldytoms braškėms dalį perkelti naudotojams. Tai patvirtina faktas, kad buvę kainų skirtumai neturėjo poveikio importuotojų pardavimo kainai ir pelno maržai, kurie nekito. |
| --- | --- |

(66)

Padariusi išvadas pirminiame tyrimo etape, Komisija apsilankė dar dviejų nagrinėjamojo produkto importuotojų patalpose. Šie importuotojai nagrinėjamąjį produktą importuoja iš KLR, nors kiekvienas jų taip pat prekiauja ES užaugintomis braškėmis, o tai sudaro 50–60 % atitinkamų jų pirkimų. Reikia pažymėti, kad vis dėlto prekyba šaldytomis braškėmis sudaro tik dalį jų verslo veiklos ir 30–50 % bendros apyvartos. Jų importas iš KLR sudaro 14 % viso nagrinėjamojo produkto importo. Todėl importuotojai laikomi tipiškais. Abu importuotojai nepritarė antidempingo priemonėms. Atlikus tyrimą nustatyta, kad sušaldytų braškių paklausa nesikeis, nes ją lemia vartotojų pasirinkimas, kuriam antidempingo priemonės įtakos neturės. Taigi neatrodo, kad didelės kainos turės įtakos importuotojams, nes jie galės toliau importuoti tuos pačius kiekius kaip ir anksčiau ir tikriausiai galės didžiąją papildomų sąnaudų sušaldytoms braškėms dalį perkelti naudotojams. Tai patvirtina faktas, kad buvę kainų skirtumai neturėjo poveikio importuotojų pardavimo kainai ir pelno maržai, kurie nekito.

| (67) | Patvirtinama laikinajame reglamente padaryta preliminarioji išvada, t. y., kad nesitikima didelio padidėjusių importo kainų poveikio importuotojams. |
| --- | --- |

(67)

Patvirtinama laikinajame reglamente padaryta preliminarioji išvada, t. y., kad nesitikima didelio padidėjusių importo kainų poveikio importuotojams.

4.   Naudotojų ir vartotojų interesai

4.1.   Bendradarbiavimo lygis

| (68) | Kaip nustatyta laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje, iš pradžių sulaukta nedaugelio naudotojų ir perdirbėjų atsakymų. Pirminiame tyrimo etape Komisija susidūrė su sunkumais, rinkdama ir tikrindama duomenis, kurie turėtų patvirtinti naudotojų pramonės teiginius. Paskelbus laikinąjį reglamentą, Komisija vėl ėmė rūpintis bendradarbiavimo skatinimu. Papildomi tikrinimai vietoje buvo atlikti aštuonių naudotojų bendrovių patalpose. Be to, penkios bendrovės galėjo suteikti duomenis, remiantis kuriais būtų galima atlikti prasmingą poveikio vertinimą. Surinkta papildoma informacija ir duomenys. Turėdamos šią papildomą informaciją, Komisijos tarnybos pradėjo naują nustatytų priemonių galimo poveikio Bendrijos naudotojams analizę. |
| --- | --- |

(68)

Kaip nustatyta laikinojo reglamento 127 konstatuojamojoje dalyje, iš pradžių sulaukta nedaugelio naudotojų ir perdirbėjų atsakymų. Pirminiame tyrimo etape Komisija susidūrė su sunkumais, rinkdama ir tikrindama duomenis, kurie turėtų patvirtinti naudotojų pramonės teiginius. Paskelbus laikinąjį reglamentą, Komisija vėl ėmė rūpintis bendradarbiavimo skatinimu. Papildomi tikrinimai vietoje buvo atlikti aštuonių naudotojų bendrovių patalpose. Be to, penkios bendrovės galėjo suteikti duomenis, remiantis kuriais būtų galima atlikti prasmingą poveikio vertinimą. Surinkta papildoma informacija ir duomenys. Turėdamos šią papildomą informaciją, Komisijos tarnybos pradėjo naują nustatytų priemonių galimo poveikio Bendrijos naudotojams analizę.

| (69) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad į šį bendradarbiavimą nereikėtų atsižvelgti, kadangi duomenys nebuvo pateikti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad bendradarbiaujančios bendrovės pranešė apie save ir teikė pastabas dėl laikinųjų priemonių pagal pagrindiniame reglamente nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(69)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad į šį bendradarbiavimą nereikėtų atsižvelgti, kadangi duomenys nebuvo pateikti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad bendradarbiaujančios bendrovės pranešė apie save ir teikė pastabas dėl laikinųjų priemonių pagal pagrindiniame reglamente nustatytas taisykles.

| (70) | Vietoje patikrinta informacija yra susijusi su maždaug 9 % bendro Bendrijos suvartojimo. Be to, buvo atstovaujami skirtingi naudotojų sektoriai: kituose produktuose (pvz., jogurtuose) naudojamų braškių ruošinių gamintojai, jogurtų gamintojai ir braškių uogienės gamintojai. Galiausiai bendradarbiaujančios asociacijos sudaro apie 80 % Bendrijos suvartojamų sušaldytų braškių. Šis atstovavimo lygis atitinka įprastinę praktiką. Todėl teiginys, kad atstovavimo tipiškumo trūkumo turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(70)

Vietoje patikrinta informacija yra susijusi su maždaug 9 % bendro Bendrijos suvartojimo. Be to, buvo atstovaujami skirtingi naudotojų sektoriai: kituose produktuose (pvz., jogurtuose) naudojamų braškių ruošinių gamintojai, jogurtų gamintojai ir braškių uogienės gamintojai. Galiausiai bendradarbiaujančios asociacijos sudaro apie 80 % Bendrijos suvartojamų sušaldytų braškių. Šis atstovavimo lygis atitinka įprastinę praktiką. Todėl teiginys, kad atstovavimo tipiškumo trūkumo turėjo būti atmestas.

4.2.   Priemonių poveikis sąnaudoms

| (71) | Naudotojų pramonė teigė, kad Komisija turėtų įvertinti priemonių poveikį, analizuodama ne tik galimą importuotų Kinijos braškių kainų padidėjimą. Priemonės turėtų didesnio poveikio rinkai, įskaitant sušaldytas braškes iš kitų šaltinių. |
| --- | --- |

(71)

Naudotojų pramonė teigė, kad Komisija turėtų įvertinti priemonių poveikį, analizuodama ne tik galimą importuotų Kinijos braškių kainų padidėjimą. Priemonės turėtų didesnio poveikio rinkai, įskaitant sušaldytas braškes iš kitų šaltinių.

| (72) | Iš tiesų patikslinus tyrimą, nustatyta, kad nustačius priemones tikriausiai išaugs bendras kainų už Kinijos braškes lygis, kuris viršys nustatytą 34,2 % lygį (laikinojo muito dydis). Dėl minėtų priemonių apie 19 % (pasiekdamos apskaičiuotą nežalingą lygį) gali padidėti Bendrijos pramonės kainos. Iš tiesų nebūtų galimybės išvengti tokio bendro kainų padidėjimo, kadangi, skirtingai nuo kitų sektorių ir atsižvelgiant į apribojimus dėl oro sąlygų ir derliaus, taikant kitas strategijas (pvz., plečiant rinką) nebūtų galima išspręsti Bendrijos pramonės problemų. Galiausiai, kadangi Bendrijos pramonė ir Kinijos importas sudaro apie 80 % Bendrijos suvartojimo, tikėtina, kad kitos šalys, eksportuojančios sušaldytas braškes į Bendriją, taip pat padidins kainas, kad galėtų sekti kainų lyderius. |
| --- | --- |

(72)

Iš tiesų patikslinus tyrimą, nustatyta, kad nustačius priemones tikriausiai išaugs bendras kainų už Kinijos braškes lygis, kuris viršys nustatytą 34,2 % lygį (laikinojo muito dydis). Dėl minėtų priemonių apie 19 % (pasiekdamos apskaičiuotą nežalingą lygį) gali padidėti Bendrijos pramonės kainos. Iš tiesų nebūtų galimybės išvengti tokio bendro kainų padidėjimo, kadangi, skirtingai nuo kitų sektorių ir atsižvelgiant į apribojimus dėl oro sąlygų ir derliaus, taikant kitas strategijas (pvz., plečiant rinką) nebūtų galima išspręsti Bendrijos pramonės problemų. Galiausiai, kadangi Bendrijos pramonė ir Kinijos importas sudaro apie 80 % Bendrijos suvartojimo, tikėtina, kad kitos šalys, eksportuojančios sušaldytas braškes į Bendriją, taip pat padidins kainas, kad galėtų sekti kainų lyderius.

| (73) | Atsižvelgiant į naudotojų veiklą, susijusią su braškėmis, šiomis aplinkybėmis nustačius tokio dydžio muitą, kuris yra numatytas laikinosiose priemonėse, vidutiniškai 6 % padidėtų naudotojams tenkančios gamybos sąnaudos. Iš tiesų tam tikras naudotojų skaičius patirtų nuostolius. Išvadose remiamasi su braškėmis susijusia veikla, kadangi tyrime dėmesys telkiamas į sušaldytas braškes, t. y. nagrinėjamąjį produktą, jame neaptariama kita susijusių bendrovių veikla. Siekiant atlikti žalos ir dempingo analizę reikia užtikrinti, kad būtų lyginama panaši veikla, t. y. veikla, susijusi su tiriamuoju produktu.
  Šioje lentelėje parodytas poveikis patikrintų naudotojų sąnaudoms:










  Bendrovė | Faktinis pelnas (TL) 2005 m. (5) | Pelnas pagal 2005 m. (TL), jei iš visų kilmės šalių braškių kainos didėja pagal 74 konstatuojamojoje dalyje nustatytą formulę, o perpardavimo kainos nekinta (5) | Pelnas, kaip ir pirmesnėje skiltyje, tačiau pagal nurodytą faktinę (ar padidėjusią) perpardavimo kainą 2006 m. (5) | Braškių produktų dalis bendrovės apyvartoje (2005 m.) | Bendras bendrovės pelningumas (2005 m.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A bendrovė | Tarp + 2 % ir + 4 % | Tarp – 4 % ir – 6 % | Tarp – 3,0 % ir – 5,0 % | Tarp 25 % ir 30 % | Tarp + 2,5 % ir + 5,0 % |
| B bendrovė | Tarp + 1,0 % ir + 2,5 % | Tarp – 1,0 % ir – 2,5 % | Apie 0 % | Tarp 12 % ir 17 % | Tarp + 4,0 % ir + 5,5 % |
| C bendrovė | Apie 0 % | Apie – 1 % | Tarp + 2 % ir + 4 % | Tarp 5 % ir 10 % | Apie 0 % |
| D bendrovė | Tarp + 12,0 % ir + 14,0 % | Tarp + 4 %. ir + 8,0 % | Tarp + 3,0 % ir + 5,0 % | Tarp 10 % ir 15 % | Tarp + 5,0 % ir + 8,0 % |
| E bendrovė | Tarp + 3,0 % ir + 5,0 % | Tarp – 4,0 % ir – 6,0 % | Tarp – 7,0 % ir – 9,0 % | Tarp 18 % ir 23 % | Apie 1 % |

(73)

Atsižvelgiant į naudotojų veiklą, susijusią su braškėmis, šiomis aplinkybėmis nustačius tokio dydžio muitą, kuris yra numatytas laikinosiose priemonėse, vidutiniškai 6 % padidėtų naudotojams tenkančios gamybos sąnaudos. Iš tiesų tam tikras naudotojų skaičius patirtų nuostolius. Išvadose remiamasi su braškėmis susijusia veikla, kadangi tyrime dėmesys telkiamas į sušaldytas braškes, t. y. nagrinėjamąjį produktą, jame neaptariama kita susijusių bendrovių veikla. Siekiant atlikti žalos ir dempingo analizę reikia užtikrinti, kad būtų lyginama panaši veikla, t. y. veikla, susijusi su tiriamuoju produktu.

Šioje lentelėje parodytas poveikis patikrintų naudotojų sąnaudoms:

Bendrovė

Faktinis pelnas (TL) 2005 m. (5)

Pelnas pagal 2005 m. (TL), jei iš visų kilmės šalių braškių kainos didėja pagal 74 konstatuojamojoje dalyje nustatytą formulę, o perpardavimo kainos nekinta (5)

Pelnas, kaip ir pirmesnėje skiltyje, tačiau pagal nurodytą faktinę (ar padidėjusią) perpardavimo kainą 2006 m. (5)

Braškių produktų dalis bendrovės apyvartoje (2005 m.)

Bendras bendrovės pelningumas (2005 m.)

A bendrovė

Tarp + 2 % ir + 4 %

Tarp – 4 % ir – 6 %

Tarp – 3,0 % ir – 5,0 %

Tarp 25 % ir 30 %

Tarp + 2,5 % ir + 5,0 %

B bendrovė

Tarp + 1,0 % ir + 2,5 %

Tarp – 1,0 % ir – 2,5 %

Apie 0 %

Tarp 12 % ir 17 %

Tarp + 4,0 % ir + 5,5 %

C bendrovė

Apie 0 %

Apie – 1 %

Tarp + 2 % ir + 4 %

Tarp 5 % ir 10 %

Apie 0 %

D bendrovė

Tarp + 12,0 % ir + 14,0 %

Tarp + 4 %. ir + 8,0 %

Tarp + 3,0 % ir + 5,0 %

Tarp 10 % ir 15 %

Tarp + 5,0 % ir + 8,0 %

E bendrovė

Tarp + 3,0 % ir + 5,0 %

Tarp – 4,0 % ir – 6,0 %

Tarp – 7,0 % ir – 9,0 %

Tarp 18 % ir 23 %

Apie 1 %

| (74) | Padidėjusios braškių kainos labiausiai paveiktų bendradarbiaujančius braškių ruošinių ir uogienių gamintojus. Taip yra dėl to, kad braškės yra pagrindinė uogienių sudedamoji dalis. Aptariamų bendrovių pelno marža sumažėtų nuo 7 iki 8 procentinių punktų, taigi dviejų iš jų nuostoliai sudarytų apie 5 %. |
| --- | --- |

(74)

Padidėjusios braškių kainos labiausiai paveiktų bendradarbiaujančius braškių ruošinių ir uogienių gamintojus. Taip yra dėl to, kad braškės yra pagrindinė uogienių sudedamoji dalis. Aptariamų bendrovių pelno marža sumažėtų nuo 7 iki 8 procentinių punktų, taigi dviejų iš jų nuostoliai sudarytų apie 5 %.

| (75) | Bendradarbiaujantiems jogurtų gamintojams braškių kaina daro mažesnę įtaką, kadangi apskaičiuojant sąnaudas pridedamos sąnaudos pieno produktams. Nepaisant to, nustatyta, kad jų pelno marža vidutiniškai buvo pakankamai žema. Taigi, net jei bendros minėtų jogurtų gamybos sąnaudos padidėtų tik 2 %, to pakaktų 1 % pelną paversti 1 % nuostoliais. |
| --- | --- |

(75)

Bendradarbiaujantiems jogurtų gamintojams braškių kaina daro mažesnę įtaką, kadangi apskaičiuojant sąnaudas pridedamos sąnaudos pieno produktams. Nepaisant to, nustatyta, kad jų pelno marža vidutiniškai buvo pakankamai žema. Taigi, net jei bendros minėtų jogurtų gamybos sąnaudos padidėtų tik 2 %, to pakaktų 1 % pelną paversti 1 % nuostoliais.

| (76) | Todėl priemonių poveikis naudotojų pramonei, kalbant apie sąnaudų padidėjimą, gali būti didesnis nei buvo vertinama analizėje, po kurios buvo nustatytos laikinosios priemonės. Tačiau, kaip nurodyta 4.4 skyriuje, šis poveikis per ilgą laiką bus silpnesnis. |
| --- | --- |

(76)

Todėl priemonių poveikis naudotojų pramonei, kalbant apie sąnaudų padidėjimą, gali būti didesnis nei buvo vertinama analizėje, po kurios buvo nustatytos laikinosios priemonės. Tačiau, kaip nurodyta 4.4 skyriuje, šis poveikis per ilgą laiką bus silpnesnis.

4.3.   Negalėjimas perkelti padidėjusių sąnaudų paskirstymo grandinėje

| (77) | Viena naudotojų asociacija teigė, kad muitai pakenktų tarptautiniu lygiu konkuruojantiems braškių naudotojams, veikiantiems Bendrijoje. Teigta, kad muitai negalėjo būti perkelti užsakovams (mažmenininkams ir platintojams), kadangi daugelis naudotojų su šiais užsakovais sudarė ilgalaikes sutartis, kuriose laikomasi nustatytų kainų. Nustatytos kainos reiškia, kad naudotojai prisiima riziką, jei kainos padidėtų. Daugelis naudotojų teigė ir pateikė įrodymus, kad jie patyrė stambių mažmenininkų ir (arba) platintojų kainų spaudimą, todėl jiems buvo sunku padidinti savo kainas. Teigiama, kad naudotojų ir mažmenininkų sutartyse kainos buvo nustatomos laikotarpiams nuo šešių mėnesių iki vienerių metų. Todėl naudotojai teigė, kad jie neturėtų kito pasirinkimo, o tik padengti papildomas sąnaudas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikia pripažinti, kad naudotojai tikriausiai turės padengti padidėjusias sąnaudas bent trumpu laikotarpiu. Atlikus tyrimą vis dėlto nustatyta, kad nepaisant neigiamo priemonių poveikio produktų, kurių sudedamoji dalis yra nagrinėjamasis produktas, pelningumui, bendras naudotojų bendrovių pelningumas daugumai jų liks teigiamas. |
| --- | --- |

(77)

Viena naudotojų asociacija teigė, kad muitai pakenktų tarptautiniu lygiu konkuruojantiems braškių naudotojams, veikiantiems Bendrijoje. Teigta, kad muitai negalėjo būti perkelti užsakovams (mažmenininkams ir platintojams), kadangi daugelis naudotojų su šiais užsakovais sudarė ilgalaikes sutartis, kuriose laikomasi nustatytų kainų. Nustatytos kainos reiškia, kad naudotojai prisiima riziką, jei kainos padidėtų. Daugelis naudotojų teigė ir pateikė įrodymus, kad jie patyrė stambių mažmenininkų ir (arba) platintojų kainų spaudimą, todėl jiems buvo sunku padidinti savo kainas. Teigiama, kad naudotojų ir mažmenininkų sutartyse kainos buvo nustatomos laikotarpiams nuo šešių mėnesių iki vienerių metų. Todėl naudotojai teigė, kad jie neturėtų kito pasirinkimo, o tik padengti papildomas sąnaudas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikia pripažinti, kad naudotojai tikriausiai turės padengti padidėjusias sąnaudas bent trumpu laikotarpiu. Atlikus tyrimą vis dėlto nustatyta, kad nepaisant neigiamo priemonių poveikio produktų, kurių sudedamoji dalis yra nagrinėjamasis produktas, pelningumui, bendras naudotojų bendrovių pelningumas daugumai jų liks teigiamas.

| (78) | Kai yra galimybė perkelti padidėjusias sąnaudas, tai gali turėti tam tikro poveikio naudotojų kainoms. Iš tiesų vaisių ruošiniai, ypač jogurtai, yra pagrindinis produktas didelei vartotojų daliai. Braškių skonis sudaro apie 20–30 % jogurtų rinkos ir nors vartotojų organizacijos nepateikė jokių pastabų apie tai, negalima atmesti fakto, kad padidėjusi kaina galėtų paveikti vartotojus bent vidutinės trukmės ar ilgesnės trukmės laikotarpiu. Tas pats pasakytina apie uogienes. |
| --- | --- |

(78)

Kai yra galimybė perkelti padidėjusias sąnaudas, tai gali turėti tam tikro poveikio naudotojų kainoms. Iš tiesų vaisių ruošiniai, ypač jogurtai, yra pagrindinis produktas didelei vartotojų daliai. Braškių skonis sudaro apie 20–30 % jogurtų rinkos ir nors vartotojų organizacijos nepateikė jokių pastabų apie tai, negalima atmesti fakto, kad padidėjusi kaina galėtų paveikti vartotojus bent vidutinės trukmės ar ilgesnės trukmės laikotarpiu. Tas pats pasakytina apie uogienes.

4.4.   Laikinas poveikio naudotojams pobūdis

| (79) | 4.2 ir 4.3 skyriuose parodyta, kad nustatytos priemonės tikriausiai turės poveikio naudotojų žaliavų sąnaudoms. Naudotojai dar pridūrė, kad jiems patiems reikėtų padengti šias padidėjusias sąnaudas per visą sutarties su mažmenininkais trukmę. Tačiau būtų galima daryti prielaidą, kad šis negalėjimas perkelti galimo sąnaudų padidėjimo yra laikinas, kadangi sutarčių trukmė yra ribota. |
| --- | --- |

(79)

4.2 ir 4.3 skyriuose parodyta, kad nustatytos priemonės tikriausiai turės poveikio naudotojų žaliavų sąnaudoms. Naudotojai dar pridūrė, kad jiems patiems reikėtų padengti šias padidėjusias sąnaudas per visą sutarties su mažmenininkais trukmę. Tačiau būtų galima daryti prielaidą, kad šis negalėjimas perkelti galimo sąnaudų padidėjimo yra laikinas, kadangi sutarčių trukmė yra ribota.

4.5.   Tiekimo Bendrijos pramonei galimybė

| (80) | Naudotojai laikėsi nuomonės, kad lenkiškos Senga sengana braškių veislės tiekimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti viso produktų iš sušaldytų braškių asortimento gamybos kiekį ir kokybę. Taigi Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas jiems turėtų didelį neigiamą poveikį. Negalima atmesti galimybės, kad, jeigu rinkai būtų teikiamas ribotas lenkiškų braškių kiekis arba jų visai nebūtų, naudotojai susidurtų su rimtomis problemomis, siekdami surasti alternatyvius tiekimo šaltinius Lenkijoje auginamoms braškių veislėms. Iš tiesų, atrodo, kad tokių alternatyvių šaltinių neįmanoma rasti, kadangi pačių naudotojų teigimu, tokios kokybės kaip Lenkijoje niekur negalima rasti. Be to, negalima atmesti galimybės, kad sumažėjus konkurencijai rinkoje, naudotojai bet kokiu atveju neišvengtų kainų didėjimo. |
| --- | --- |

(80)

Naudotojai laikėsi nuomonės, kad lenkiškos Senga sengana braškių veislės tiekimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti viso produktų iš sušaldytų braškių asortimento gamybos kiekį ir kokybę. Taigi Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas jiems turėtų didelį neigiamą poveikį. Negalima atmesti galimybės, kad, jeigu rinkai būtų teikiamas ribotas lenkiškų braškių kiekis arba jų visai nebūtų, naudotojai susidurtų su rimtomis problemomis, siekdami surasti alternatyvius tiekimo šaltinius Lenkijoje auginamoms braškių veislėms. Iš tiesų, atrodo, kad tokių alternatyvių šaltinių neįmanoma rasti, kadangi pačių naudotojų teigimu, tokios kokybės kaip Lenkijoje niekur negalima rasti. Be to, negalima atmesti galimybės, kad sumažėjus konkurencijai rinkoje, naudotojai bet kokiu atveju neišvengtų kainų didėjimo.

5.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (81) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad priemonės būtų naudingos ne tik Bendrijos gamintojams, kurie yra įdarbinę apie 2 700 asmenų, bet ir apie 80 000 ūkininkų, kurių veikla daugiau ar mažiau yra susijusi su braškėmis. |
| --- | --- |

(81)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad priemonės būtų naudingos ne tik Bendrijos gamintojams, kurie yra įdarbinę apie 2 700 asmenų, bet ir apie 80 000 ūkininkų, kurių veikla daugiau ar mažiau yra susijusi su braškėmis.

| (82) | Kaip išsamiai paaiškinta laikinojo reglamento 133 konstatuojamojoje dalyje, naudotojų pramonė nurodė, kad Bendrijos pramonės nagrinėjamojo produkto tiekimas yra svarbus, kad būtų galima gaminti visą produktų asortimentą ir rinkai teikti aukštos kokybės produktus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad žaliavos cikliškumas Bendrijos pramonei, t. y. braškių derliaus svyravimai, turi didelio poveikio kainoms. Šį faktą patvirtino pokyčiai po TL. Vis dėlto, kaip pateikta laikinojo reglamento 74 konstatuojamojoje dalyje, kainos buvo taip sumažintos paskutinėje nagrinėjamojo laikotarpio dalyje ir per TL, kad Bendrijos pramonė turėjo pirkti šviežias braškes iš ūkininkų už mažesnę nei jų patirtos sąnaudos kainą. Dėl to keli ūkininkai turėjo nutraukti braškių auginimą. Nors kainos padidėjo 2006 m., akivaizdu, kad šviežių braškių tiekimas Bendrijos pramonei ir atitinkamai naudotojams gali sutrikti, jeigu mažų kainų tendencija, pastebėta nagrinėjamuoju laikotarpiu, pasikartotų. |
| --- | --- |

(82)

Kaip išsamiai paaiškinta laikinojo reglamento 133 konstatuojamojoje dalyje, naudotojų pramonė nurodė, kad Bendrijos pramonės nagrinėjamojo produkto tiekimas yra svarbus, kad būtų galima gaminti visą produktų asortimentą ir rinkai teikti aukštos kokybės produktus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad žaliavos cikliškumas Bendrijos pramonei, t. y. braškių derliaus svyravimai, turi didelio poveikio kainoms. Šį faktą patvirtino pokyčiai po TL. Vis dėlto, kaip pateikta laikinojo reglamento 74 konstatuojamojoje dalyje, kainos buvo taip sumažintos paskutinėje nagrinėjamojo laikotarpio dalyje ir per TL, kad Bendrijos pramonė turėjo pirkti šviežias braškes iš ūkininkų už mažesnę nei jų patirtos sąnaudos kainą. Dėl to keli ūkininkai turėjo nutraukti braškių auginimą. Nors kainos padidėjo 2006 m., akivaizdu, kad šviežių braškių tiekimas Bendrijos pramonei ir atitinkamai naudotojams gali sutrikti, jeigu mažų kainų tendencija, pastebėta nagrinėjamuoju laikotarpiu, pasikartotų.

| (83) | Patikslinus tyrimą, nustatyta, kad antidempingo muito poveikis naudotojams šiuo atveju būtų didelis. Tam tikrų naudotojų pelningumas sumažėtų nustačius muitą ar jie net patirtų finansinių nuostolių, kai kurie net labai didelių, visų pirma dėl to, kad padidėjusios kainos negalima perkelti platintojui ir (arba) mažmenininkui per trumpą laikotarpį. Vis dėlto šis poveikis nėra toks žymus, atsižvelgiant į bendrą tyrime dalyvavusių naudotojų pelningumą. |
| --- | --- |

(83)

Patikslinus tyrimą, nustatyta, kad antidempingo muito poveikis naudotojams šiuo atveju būtų didelis. Tam tikrų naudotojų pelningumas sumažėtų nustačius muitą ar jie net patirtų finansinių nuostolių, kai kurie net labai didelių, visų pirma dėl to, kad padidėjusios kainos negalima perkelti platintojui ir (arba) mažmenininkui per trumpą laikotarpį. Vis dėlto šis poveikis nėra toks žymus, atsižvelgiant į bendrą tyrime dalyvavusių naudotojų pelningumą.

| (84) | Naudotojų pramonė teigė, kad fiksuotos kainos buvimas sutartyse perdirbimo pramonei neleidžia padidėjusių sąnaudų, jei nustatomos priemonės, perkelti mažmenininkams. Atsižvelgiant į tai, kad šios sutartys sudaromos ribotam laikotarpiui, vis dėlto reikia daryti prielaidą, kad naudotojų pramonės negalėjimas perkelti padidėjusių sąnaudų truks tik 6–12 mėnesių. |
| --- | --- |

(84)

Naudotojų pramonė teigė, kad fiksuotos kainos buvimas sutartyse perdirbimo pramonei neleidžia padidėjusių sąnaudų, jei nustatomos priemonės, perkelti mažmenininkams. Atsižvelgiant į tai, kad šios sutartys sudaromos ribotam laikotarpiui, vis dėlto reikia daryti prielaidą, kad naudotojų pramonės negalėjimas perkelti padidėjusių sąnaudų truks tik 6–12 mėnesių.

| (85) | Todėl atrodo, kad galutinių priemonių nustatymas turės reikšmingo poveikio sušaldytų braškių naudotojams, tačiau šis poveikis bus laikinas. Priešingai, jei būtų nenustatytos priemonės ir dėl to vėl sumažėtų kainos, neigiamas poveikis Bendrijos pramonei ir ūkininkams būtų didelis ir ilgalaikis. |
| --- | --- |

(85)

Todėl atrodo, kad galutinių priemonių nustatymas turės reikšmingo poveikio sušaldytų braškių naudotojams, tačiau šis poveikis bus laikinas. Priešingai, jei būtų nenustatytos priemonės ir dėl to vėl sumažėtų kainos, neigiamas poveikis Bendrijos pramonei ir ūkininkams būtų didelis ir ilgalaikis.

| (86) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti antidempingo muitų importuojamoms KLR kilmės sušaldytoms braškėms. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti antidempingo muitų importuojamoms KLR kilmės sušaldytoms braškėms.

F.   GALUTINIŲ PRIEMONIŲ NUSTATYMAS

1.   Galutinių priemonių forma

| (87) | Atsižvelgiant į galutines dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų padarytas išvadas, siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kaina, reikėtų nustatyti antidempingo priemones. |
| --- | --- |

(87)

Atsižvelgiant į galutines dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų padarytas išvadas, siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kaina, reikėtų nustatyti antidempingo priemones.

| (88) | Antidempingo priemonės gali būti įvairių formų. Kadangi Komisijai suteikta laisvė pasirenkant priemonių formą, tikslas pašalinti žalingo dempingo poveikį išlieka. Vadovaujantis mažesniojo muito taisykle, laikinajame reglamente buvo nustatytas ad valorem muitas, kuris yra 0 % eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas rinkos ekonomikos statusas, 12,6 % eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR ir 34,2 % visoms kitoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(88)

Antidempingo priemonės gali būti įvairių formų. Kadangi Komisijai suteikta laisvė pasirenkant priemonių formą, tikslas pašalinti žalingo dempingo poveikį išlieka. Vadovaujantis mažesniojo muito taisykle, laikinajame reglamente buvo nustatytas ad valorem muitas, kuris yra 0 % eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas rinkos ekonomikos statusas, 12,6 % eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR ir 34,2 % visoms kitoms bendrovėms.

| (89) | Priėmus laikinąsias priemones ir, kaip pažymėta 51 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto kaina Bendrijos rinkoje padidėjo +/– 20 % 2006 m., t. y. po tiriamojo laikotarpio. Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamasis produktas yra beveik vienodas ir šiomis aplinkybėmis siekiant išvengti neproporcingo priemonių naštos paskirstymo naudotojams, manoma, kad šiuo atveju tinkamiausia priemonė būtų minimali importo kaina (toliau – MIK). Pažymėtina, kad minimalios importo kainos tikslas yra toks pat, kaip ir ad valorem muito, t. y. pašalinti žalingo dempingo poveikį. Nustačius tokią muito formą, jeigu importuojamos prekės CIF kaina Bendrijos pasienyje bus lygi nustatytai minimaliai importo kainai arba ją viršys, muitas nebus mokamas. Jeigu importuojamo produkto kaina yra mažesnė, mokamas faktinės ir MIK skirtumas. |
| --- | --- |

(89)

Priėmus laikinąsias priemones ir, kaip pažymėta 51 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto kaina Bendrijos rinkoje padidėjo +/– 20 % 2006 m., t. y. po tiriamojo laikotarpio. Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamasis produktas yra beveik vienodas ir šiomis aplinkybėmis siekiant išvengti neproporcingo priemonių naštos paskirstymo naudotojams, manoma, kad šiuo atveju tinkamiausia priemonė būtų minimali importo kaina (toliau – MIK). Pažymėtina, kad minimalios importo kainos tikslas yra toks pat, kaip ir ad valorem muito, t. y. pašalinti žalingo dempingo poveikį. Nustačius tokią muito formą, jeigu importuojamos prekės CIF kaina Bendrijos pasienyje bus lygi nustatytai minimaliai importo kainai arba ją viršys, muitas nebus mokamas. Jeigu importuojamo produkto kaina yra mažesnė, mokamas faktinės ir MIK skirtumas.

| (90) | Dėl minimalios importo kainos, kuri buvo nustatyta remiantis tomis pačiomis išvadomis, ypač dėl nustatytų dempingo skirtumų ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis, kaip nustatyta laikinajame reglamente. |
| --- | --- |

(90)

Dėl minimalios importo kainos, kuri buvo nustatyta remiantis tomis pačiomis išvadomis, ypač dėl nustatytų dempingo skirtumų ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis, kaip nustatyta laikinajame reglamente.

| (91) | Nustatant MIK buvo atsižvelgta į nustatytą dempingo skirtumą ir muito, būtino Bendrijos pramonės patiriamai žalai pašalinti, dydį. |
| --- | --- |

(91)

Nustatant MIK buvo atsižvelgta į nustatytą dempingo skirtumą ir muito, būtino Bendrijos pramonės patiriamai žalai pašalinti, dydį.

2.   Žalos pašalinimo lygis

| (92) | Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, nustatyto galutinio muito dydis turėtų būti lygus dempingo arba žalos skirtumui, priklausomai nuo to, kuris mažesnis. Todėl siekiant taikyti šią taisyklę turėjo būti nustatyta nežalinga kaina arba nežalinga MIK. Vėliau nežalinga MIK buvo palyginta su bendrovėms būdinga ne dempingo MIK, nustatyta remiantis normaliąja verte, pakoreguota pagal neto kainą Bendrijos pasienyje. |
| --- | --- |

(92)

Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, nustatyto galutinio muito dydis turėtų būti lygus dempingo arba žalos skirtumui, priklausomai nuo to, kuris mažesnis. Todėl siekiant taikyti šią taisyklę turėjo būti nustatyta nežalinga kaina arba nežalinga MIK. Vėliau nežalinga MIK buvo palyginta su bendrovėms būdinga ne dempingo MIK, nustatyta remiantis normaliąja verte, pakoreguota pagal neto kainą Bendrijos pasienyje.

| (93) | Siekiant apskaičiuoti nežalingą kainą, reikia atsižvelgti į muito dydį, kurio reikia, kad Bendrijos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti pelną prieš mokesčius, o tai tokio tipo pramonė gali pasiekti normaliomis konkurencijos sąlygomis. Negavus jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių, nustatant 6,5 % pelno maržą buvo remiamasi tais pačiais svarstymais, kaip nurodyta laikinojo reglamento 144 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(93)

Siekiant apskaičiuoti nežalingą kainą, reikia atsižvelgti į muito dydį, kurio reikia, kad Bendrijos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti pelną prieš mokesčius, o tai tokio tipo pramonė gali pasiekti normaliomis konkurencijos sąlygomis. Negavus jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių, nustatant 6,5 % pelno maržą buvo remiamasi tais pačiais svarstymais, kaip nurodyta laikinojo reglamento 144 konstatuojamojoje dalyje.

| (94) | Sušaldytos braškės importuojamos joms priskiriant tris skirtingus Kombinuotosios nomenklatūros kodus (toliau – KN kodai), kurių muitų dydžiai skiriasi, atsižvelgiant į pridėto cukraus ar kitų saldiklių kiekį importuojamoje prekėje. Norint atsižvelgti į skirtingus muitų dydžius, kiekvienam KN kodui turėjo būti nustatytos skirtingos MIK. |
| --- | --- |

(94)

Sušaldytos braškės importuojamos joms priskiriant tris skirtingus Kombinuotosios nomenklatūros kodus (toliau – KN kodai), kurių muitų dydžiai skiriasi, atsižvelgiant į pridėto cukraus ar kitų saldiklių kiekį importuojamoje prekėje. Norint atsižvelgti į skirtingus muitų dydžius, kiekvienam KN kodui turėjo būti nustatytos skirtingos MIK.

| (95) | Kaip teigiama laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas sušaldytų braškių neeksportavo dempingo kaina. Todėl antidempingo priemonės nebus taikomos šios bendrovės eksportui. |
| --- | --- |

(95)

Kaip teigiama laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas sušaldytų braškių neeksportavo dempingo kaina. Todėl antidempingo priemonės nebus taikomos šios bendrovės eksportui.

| (96) | Visais kitais atvejais, nustatyta, kad nežalinga 684,20 EUR MIK, taikoma visam Kinijos eksportui, buvo mažesnė nei atitinkama ne dempingo MIK. Todėl visam kitam eksportui iš KLR MIK nustatyta nežalingos MIK lygiu. |
| --- | --- |

(96)

Visais kitais atvejais, nustatyta, kad nežalinga 684,20 EUR MIK, taikoma visam Kinijos eksportui, buvo mažesnė nei atitinkama ne dempingo MIK. Todėl visam kitam eksportui iš KLR MIK nustatyta nežalingos MIK lygiu.

| (97) | Jeigu importuojamos prekės CIF kaina Bendrijos pasienyje bus lygi nustatytai MIK arba ją viršys, muitas nebus mokamas. Priešingai, jeigu importuojamos prekės kaina bus mažesnė nei MIK, bus mokamas atitinkantis faktinę kainą ir MIK muitas. |
| --- | --- |

(97)

Jeigu importuojamos prekės CIF kaina Bendrijos pasienyje bus lygi nustatytai MIK arba ją viršys, muitas nebus mokamas. Priešingai, jeigu importuojamos prekės kaina bus mažesnė nei MIK, bus mokamas atitinkantis faktinę kainą ir MIK muitas.

3.   Galutinis laikinųjų muitų rinkimas

| (98) | Laikinieji antidempingo muitai, kurie sudarė nuo 0 iki 34,2 % ad valorem muitą importuojamiems produktams, taikomą nuo 2006 m. spalio 19 d., nerenkami. Galutinai surinkti ad valorem muitus būtų neproporcinga tikslui pašalinti žalingą dempingą, kadangi kainos šiuo laikotarpiu žymiai viršijo MIK. |
| --- | --- |

(98)

Laikinieji antidempingo muitai, kurie sudarė nuo 0 iki 34,2 % ad valorem muitą importuojamiems produktams, taikomą nuo 2006 m. spalio 19 d., nerenkami. Galutinai surinkti ad valorem muitus būtų neproporcinga tikslui pašalinti žalingą dempingą, kadangi kainos šiuo laikotarpiu žymiai viršijo MIK.

4.   MIK taikymas

| (99) | Palyginti su kitomis priemonėmis, taikyti MIK gali būti sudėtingiau ir yra didesnė tikimybė, jog prekių muitinė vertė nebus deklaruojama teisingai. Iš tiesų, atsižvelgiant į galimą pavojų sudarant kompensacinius susitarimus šiame rinkos sektoriuje, reikia įvesti dvigubą priemonių sistemą. Šią dvigubą sistemą sudaro MIK ir nustatytas muitas. Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, nustatyto muito dydis buvo apskaičiuotas pagal svertinį žalos skirtumo vidurkį, kadangi nustatyta, jog jis mažesnis už svertinį dempingo skirtumo vidurkį. Siekiant užtikrinti veiksmingą MIK laikymąsi reikėtų informuoti importuotojus, kad jeigu po importo atlikus patikrinimą nustatoma, jog i) pirmo nepriklausomo Bendrijos pirkėjo faktiškai sumokėta neto kaina Bendrijos pasienyje (kaina po importo) yra mažesnė už po deklaravimo muitinėje nustatytą neto kainą prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą; arba ii) po importo kaina yra mažesnė nei MIK, atitinkamiems sandoriams nustatyti muitai yra renkami atgaline data, išskyrus atvejus, kai prie nustatyto muito pridėjus kainą po importo susidaro suma (faktiškai mokama kaina plius nustatytas muitas), kuri yra mažesnė nei MIK. Tokiu atveju yra renkama muito suma, lygi MIK ir kainos po importo skirtumui. Nustačiusi, kad deklaruota neteisingai, visais atvejais muitinė turėtų iš karto pranešti Komisijai. |
| --- | --- |

(99)

Palyginti su kitomis priemonėmis, taikyti MIK gali būti sudėtingiau ir yra didesnė tikimybė, jog prekių muitinė vertė nebus deklaruojama teisingai. Iš tiesų, atsižvelgiant į galimą pavojų sudarant kompensacinius susitarimus šiame rinkos sektoriuje, reikia įvesti dvigubą priemonių sistemą. Šią dvigubą sistemą sudaro MIK ir nustatytas muitas. Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, nustatyto muito dydis buvo apskaičiuotas pagal svertinį žalos skirtumo vidurkį, kadangi nustatyta, jog jis mažesnis už svertinį dempingo skirtumo vidurkį. Siekiant užtikrinti veiksmingą MIK laikymąsi reikėtų informuoti importuotojus, kad jeigu po importo atlikus patikrinimą nustatoma, jog i) pirmo nepriklausomo Bendrijos pirkėjo faktiškai sumokėta neto kaina Bendrijos pasienyje (kaina po importo) yra mažesnė už po deklaravimo muitinėje nustatytą neto kainą prie Bendrijos sienos, prieš sumokant muitą; arba ii) po importo kaina yra mažesnė nei MIK, atitinkamiems sandoriams nustatyti muitai yra renkami atgaline data, išskyrus atvejus, kai prie nustatyto muito pridėjus kainą po importo susidaro suma (faktiškai mokama kaina plius nustatytas muitas), kuri yra mažesnė nei MIK. Tokiu atveju yra renkama muito suma, lygi MIK ir kainos po importo skirtumui. Nustačiusi, kad deklaruota neteisingai, visais atvejais muitinė turėtų iš karto pranešti Komisijai.

| (100) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir siekdama spręsti iškeltas problemas, Komisija ketina įvesti du konkrečius ramsčius, skirtus užtikrinti tolesnį priemonių tinkamumą jų visiškai laikantis. Pirma, daroma nuoroda į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Muitinės kodeksą (6), inter alia, 78 straipsnį, pagal kurį muitinė gali tikrinti prekybos dokumentus ir duomenis, susijusius su tiriamų prekių importo arba eksporto operacijomis arba vėlesnėmis prekybos šiomis prekėmis operacijomis. Tokie patikrinimai gali būti atliekami deklaranto arba jo atstovo, bet kurio kito asmens, tiesiogiai arba netiesiogiai per verslą susijusio su minėtomis operacijomis, arba dėl verslo turinčio minėtus dokumentus, patalpose. Muitinė gali tikrinti ir prekes. |
| --- | --- |

(100)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir siekdama spręsti iškeltas problemas, Komisija ketina įvesti du konkrečius ramsčius, skirtus užtikrinti tolesnį priemonių tinkamumą jų visiškai laikantis. Pirma, daroma nuoroda į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Muitinės kodeksą (6), inter alia, 78 straipsnį, pagal kurį muitinė gali tikrinti prekybos dokumentus ir duomenis, susijusius su tiriamų prekių importo arba eksporto operacijomis arba vėlesnėmis prekybos šiomis prekėmis operacijomis. Tokie patikrinimai gali būti atliekami deklaranto arba jo atstovo, bet kurio kito asmens, tiesiogiai arba netiesiogiai per verslą susijusio su minėtomis operacijomis, arba dėl verslo turinčio minėtus dokumentus, patalpose. Muitinė gali tikrinti ir prekes.

| (101) | Antra, siekdama geriausios apsaugos nuo galimo priemonių perleidimo, visų pirma tarp susijusių bendrovių, Komisija praneša apie savo ketinimą iš karto pradėti peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalį ir gali įpareigoti registruoti importą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį, jeigu būtų pateikta tokios veiklos įrodymų. |
| --- | --- |

(101)

Antra, siekdama geriausios apsaugos nuo galimo priemonių perleidimo, visų pirma tarp susijusių bendrovių, Komisija praneša apie savo ketinimą iš karto pradėti peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalį ir gali įpareigoti registruoti importą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį, jeigu būtų pateikta tokios veiklos įrodymų.

| (102) | Komisija remsis, inter alia, nacionalinių muitinių pateiktais importo priežiūros duomenimis ir valstybių narių informacija, pateikta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

(102)

Komisija remsis, inter alia, nacionalinių muitinių pateiktais importo priežiūros duomenimis ir valstybių narių informacija, pateikta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importuojamoms braškėms, nevirtoms arba išvirtoms garuose ar vandenyje, sušaldytoms, į kurias pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, klasifikuojamoms KN kodais 0811 10 11, 0811 10 19 ir 0811 10 90, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Yantai Yongchang Foodstuff taikomas galutinio antidempingo muito dydis yra:

| Bendrovė | Galutinis muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Yantai Yongchang Foodstuff | 0,0 % | A779 |

Bendrovė

Galutinis muitas

Papildomas TARIC kodas

Yantai Yongchang Foodstuff

0,0 %

A779

3.   Visoms kitoms bendrovėms taikytinas galutinio antidempingo muito dydis yra lygus 4 dalyje nustatytos minimalios importo kainos ir neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, skirtumui, jeigu pastaroji yra mažesnė už minimalią importo kainą. Jeigu neto kaina Bendrijos pasienyje yra lygi 4 dalyje nustatytai atitinkamai minimaliai importo kainai arba ją viršija, muitas nerenkamas.

4.   Taikant 3 dalį, taikoma toliau pateiktos lentelės 2 skiltyje nurodyta minimali importo kaina. Jeigu po importo atlikus patikrinimą nustatoma, kad pirmo nepriklausomo Bendrijos pirkėjo faktiškai sumokėta neto kaina Bendrijos pasienyje (kaina po importo) yra mažesnė už muitinės deklaracijoje nurodytą neto kainą Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, ir kaina po importo yra mažesnė už minimalią importo kainą, taikomas toliau pateiktos lentelės 3 ar 4 skiltyje nurodytas nustatytas antidempingo muitas, išskyrus atvejus, jeigu prie šio 3 ar 4 skiltyje nurodyto nustatyto muito pridėjus kainą po importo susidaro suma (faktiškai mokama kaina plius nustatytas muitas), kuri išlieka mažesnė nei toliau pateiktos lentelės 2 skiltyje nurodyta minimali importo kaina. Tokiu atveju muito dydis yra lygus toliau pateiktos lentelės 2 skiltyje nurodytos minimalios importo kainos ir kainos po importo skirtumui. Jeigu toks nustatytas antidempingo muitas renkamas atgaline data, jis renkamas atėmus visus anksčiau sumokėtus antidempingo muitus, apskaičiuotus pagal minimalią importo kainą.

| KN kodas ir braškių aprašymas | Minimali importo kaina EUR/t grynojo produkto svorio | Nustatytas muitas EUR/t grynojo produkto svorio, taikomas Dandong Junao Foodstuff (papildomas TARIC kodas A780) | Nustatytas muitas EUR/t grynojo produkto svorio, taikomas visoms kitoms bendrovėms (papildomas TARIC kodas A999) |
| --- | --- | --- | --- |
| Braškės, nevirtos arba virtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, į kurias pridėta cukraus ar kitų saldiklių, cukraus kiekis didesnis kaip 13 % masės (KN 0811 10 11) | 496,8 | 62,6 | 169,9 |
| Braškės, nevirtos arba virtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, į kurias pridėta cukraus ar kitų saldiklių, cukraus kiekis ne didesnis kaip 13 % masės (KN 0811 10 19) | 566,3 | 71,3 | 193,7 |
| Braškės, nevirtos arba virtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, į kurias nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, (KN 0811 10 90) | 598 | 75,3 | 204,5 |

KN kodas ir braškių aprašymas

Minimali importo kaina EUR/t grynojo produkto svorio

Nustatytas muitas EUR/t grynojo produkto svorio, taikomas Dandong Junao Foodstuff (papildomas TARIC kodas A780)

Nustatytas muitas EUR/t grynojo produkto svorio, taikomas visoms kitoms bendrovėms (papildomas TARIC kodas A999)

Braškės, nevirtos arba virtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, į kurias pridėta cukraus ar kitų saldiklių, cukraus kiekis didesnis kaip 13 % masės (KN 0811 10 11)

496,8

62,6

169,9

Braškės, nevirtos arba virtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, į kurias pridėta cukraus ar kitų saldiklių, cukraus kiekis ne didesnis kaip 13 % masės (KN 0811 10 19)

566,3

71,3

193,7

Braškės, nevirtos arba virtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, į kurias nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, (KN 0811 10 90)

598

75,3

204,5

5.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, ir reikia paskirstyti faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (7), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis šio straipsnio 3 ir 4 dalimis, yra sumažinamas tokiu procentu, kuris atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.

6.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto pagal Reglamentą (EB) Nr. 1551/2006 importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės braškėms, nevirtoms arba išvirtoms garuose ar vandenyje, sušaldytoms, į kurias pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, sumos nerenkamos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2007 m. balandžio 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

Horst SEEHOFER

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

1

(2)  OL L 287, 2006 10 18, p. 3.

2

(3)  2006 m. birželio 28 d. Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui apie padėtį perdirbti skirtų minkštųjų vaisių ir vyšnių sektoriuje (COM(2006) 0345) ir pridėtas Komisijos tarnybų darbo dokumentas „ES perdirbti skirtų minkštųjų vaisių ir vyšnių sektoriaus peržiūra“ (SEC(2006) 838).

3

(4)  2006 m. spalio 12 d. posėdyje priimtas tekstas, preliminaraus leidimo 2 dalis, P-6 TA PROV(2006) 10–12, PE 378/421, p. 69.

4

(5)  Tik su braškėmis susijusi veikla.

5

(6)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

6

(7)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).

7

---

| 17.4.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 100/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 100/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 408/2007

2007 m. balandžio 16 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2007 m. balandžio 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 16 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 386/2005 (OL L 62, 2005 3 9, p. 3).

1

---

PRIEDAS

prie 2007 m. balandžio 16 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 70,4 |
| TN | 139,0 |
| TR | 155,3 |
| ZZ | 121,6 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 54,5 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 125,2 |
| 0709 90 70 | MA | 51,1 |
| TR | 120,3 |
| ZZ | 85,7 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 84,1 |
| ZZ | 163,2 |
| 0805 10 20 | EG | 46,3 |
| IL | 64,9 |
| MA | 42,9 |
| TN | 55,3 |
| TR | 74,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0805 50 10 | IL | 62,4 |
| TR | 38,7 |
| ZZ | 50,6 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 82,9 |
| CA | 124,4 |
| CL | 85,3 |
| CN | 69,5 |
| NZ | 120,5 |
| US | 122,5 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 90,8 |
| 0808 20 50 | AR | 80,3 |
| CL | 92,0 |
| ZA | 87,9 |
| ZZ | 86,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

70,4

TN

139,0

TR

155,3

ZZ

121,6

0707 00 05

JO

171,8

MA

54,5

TR

149,2

ZZ

125,2

0709 90 70

MA

51,1

TR

120,3

ZZ

85,7

0709 90 80

EG

242,2

IL

84,1

ZZ

163,2

0805 10 20

EG

46,3

IL

64,9

MA

42,9

TN

55,3

TR

74,9

ZZ

56,9

0805 50 10

IL

62,4

TR

38,7

ZZ

50,6

0808 10 80

AR

78,9

BR

82,9

CA

124,4

CL

85,3

CN

69,5

NZ

120,5

US

122,5

UY

48,7

ZA

84,5

ZZ

90,8

0808 20 50

AR

80,3

CL

92,0

ZA

87,9

ZZ

86,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 17.4.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 100/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 100/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 409/2007

2007 m. balandžio 16 d.

keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 673/2005, nustatančio papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams, I ir II priedus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. balandžio 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 673/2005, nustatantį papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams (1), ypač į jo 3 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Jungtinėms Valstijoms nesuderinus Tolesnio dempingo ir subsidijų kompensacijų akto (toliau – TDSKA) su PPO susitarimais nustatytais įsipareigojimais, Reglamentu (EB) Nr. 673/2005 tam tikriems importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams nuo 2005 m. gegužės 1 d. nustatytas papildomas 15 % ad valorem muitas. Remdamasi PPO leidimu sustabdyti nuolaidų taikymą Jungtinėms Valstijoms, Komisija kasmet derina sustabdymo lygį su TDSKA tuo metu Bendrijai panaikintų arba sumažintų lengvatų lygiu. |
| --- | --- |

(1)

Jungtinėms Valstijoms nesuderinus Tolesnio dempingo ir subsidijų kompensacijų akto (toliau – TDSKA) su PPO susitarimais nustatytais įsipareigojimais, Reglamentu (EB) Nr. 673/2005 tam tikriems importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams nuo 2005 m. gegužės 1 d. nustatytas papildomas 15 % ad valorem muitas. Remdamasi PPO leidimu sustabdyti nuolaidų taikymą Jungtinėms Valstijoms, Komisija kasmet derina sustabdymo lygį su TDSKA tuo metu Bendrijai panaikintų arba sumažintų lengvatų lygiu.

| (2) | TDSKA išlaidos per pastaruosius metus, apie kuriuos turimi duomenys, yra susijusios su antidempingo ir kompensacinių muitų, surinktų per 2006 finansinius metus (nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.), paskirstymu. Remiantis Jungtinių Valstijų muitinės ir sienų apsaugos tarnybos paskelbtais duomenimis, Bendrijai padaryta lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žala siekia 81,19 mln. JAV dolerių. |
| --- | --- |

(2)

TDSKA išlaidos per pastaruosius metus, apie kuriuos turimi duomenys, yra susijusios su antidempingo ir kompensacinių muitų, surinktų per 2006 finansinius metus (nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.), paskirstymu. Remiantis Jungtinių Valstijų muitinės ir sienų apsaugos tarnybos paskelbtais duomenimis, Bendrijai padaryta lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žala siekia 81,19 mln. JAV dolerių.

| (3) | Kadangi padidėjo lengvatų panaikinimo arba sumažinimo ir atitinkamai sustabdymo lygis, pirmieji 32 produktai iš Reglamento (EB) Nr. 673/2005 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 632/2006, II priede pateikto sąrašo turėtų būti įtraukti į to reglamento I priede pateiktą sąrašą. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi padidėjo lengvatų panaikinimo arba sumažinimo ir atitinkamai sustabdymo lygis, pirmieji 32 produktai iš Reglamento (EB) Nr. 673/2005 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 632/2006, II priede pateikto sąrašo turėtų būti įtraukti į to reglamento I priede pateiktą sąrašą.

| (4) | Papildomas 15 % ad valorem importo muitas, taikomas iš dalies pakeistame I priede išvardytiems iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams per daugiau nei metus sudaro 81,19 mln. JAV dolerių neviršijančią prekybos vertę. |
| --- | --- |

(4)

Papildomas 15 % ad valorem importo muitas, taikomas iš dalies pakeistame I priede išvardytiems iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams per daugiau nei metus sudaro 81,19 mln. JAV dolerių neviršijančią prekybos vertę.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 673/2005 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytos konkrečios išimtys, pagal kurias leidžiama netaikyti papildomo importo muito. Kadangi šias išimtis galima taikyti įvykdžius tam tikras sąlygas iki įsigaliojant Reglamentui (EB) Nr. 673/2005 arba jo įsigaliojimo dieną, praktikoje šios išimtys negali būti taikomos 32 importuojamų produktų, šiuo reglamentu įtrauktų į I priedo sąrašą, atveju. Todėl reikėtų priimti konkrečias nuostatas, kad šias išimtis būtų galima taikyti minėtų importuojamų produktų atveju. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 673/2005 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytos konkrečios išimtys, pagal kurias leidžiama netaikyti papildomo importo muito. Kadangi šias išimtis galima taikyti įvykdžius tam tikras sąlygas iki įsigaliojant Reglamentui (EB) Nr. 673/2005 arba jo įsigaliojimo dieną, praktikoje šios išimtys negali būti taikomos 32 importuojamų produktų, šiuo reglamentu įtrauktų į I priedo sąrašą, atveju. Todėl reikėtų priimti konkrečias nuostatas, kad šias išimtis būtų galima taikyti minėtų importuojamų produktų atveju.

| (6) | Siekiant išvengti papildomo muito vengimo, reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant išvengti papildomo muito vengimo, reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Atsakomųjų prekybos veiksmų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Atsakomųjų prekybos veiksmų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 673/2005 I priedas pakeičiamas šio reglamento I priedu.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 673/2005 II priedas pakeičiamas šio reglamento II priedu.

3 straipsnis

1.   Produktams, kuriems iki šio reglamento įsigaliojimo dienos buvo išduota nuo muito atleidžianti ar jį sumažinanti importo licencija, papildomas muitas netaikomas, jei šie produktai priskiriami vienam iš šių klasifikacinių KN kodų (2): 4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 ir 9406 00 11.

2.   Kai galima įrodyti, kad produktai jau vežami į Bendriją šio reglamento taikymo dieną ir jų paskirties vietos negalima pakeisti, šiems produktams papildomas muitas netaikomas, jei jie priskiriami vienam iš šių klasifikacinių KN kodų (3): 4803 00 31, 4818 30 00, 4818 20 10, 9403 70 90, 6110 90 10, 6110 19 10, 6110 19 90, 6110 12 10, 6110 11 10, 6110 30 10, 6110 12 90, 6110 20 10, 6110 11 30, 6110 11 90, 6110 90 90, 6110 30 91, 6110 30 99, 6110 20 99, 6110 20 91, 9608 10 10, 6402 19 00, 6404 11 00, 6403 19 00, 6105 20 90, 6105 20 10, 6106 10 00, 6206 40 00, 6205 30 00, 6206 30 00, 6105 10 00, 6205 20 00 ir 9406 00 11.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Reglamentas taikomas nuo 2007 m. gegužės 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 16 d.

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 110, 2005 4 30, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 632/2006 (OL L 111, 2006 4 25, p. 5).

1

(2)  Šiems klasifikaciniams kodams priskiriamų produktų aprašymas pateikiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (OL L 256, 1987 9 7, p. 1) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 493/2005 (OL L 82, 2005 3 31, p. 1), I priede.

2

(3)  Šiems klasifikaciniams kodams priskiriamų produktų aprašymas pateikiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (OL L 256, 1987 9 7, p. 1) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 493/2005 (OL L 82, 2005 3 31, p. 1), I priede.

3

---

I PRIEDAS

Produktai, kuriems turi būti taikomi papildomi muitai, nurodomi pateikiant jų aštuonių skaitmenų KN kodus. Produktų, priskiriamų šiems klasifikaciniams kodams, aprašymas pateikiamas 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 493/2005 (2), I priede.

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

| | 4818 20 10 |
| --- | --- |

4818 20 10

| | 9403 70 90 |
| --- | --- |

9403 70 90

| | 6110 90 10 |
| --- | --- |

6110 90 10

| | 6110 19 10 |
| --- | --- |

6110 19 10

| | 6110 19 90 |
| --- | --- |

6110 19 90

| | 6110 12 10 |
| --- | --- |

6110 12 10

| | 6110 11 10 |
| --- | --- |

6110 11 10

| | 6110 30 10 |
| --- | --- |

6110 30 10

| | 6110 12 90 |
| --- | --- |

6110 12 90

| | 6110 20 10 |
| --- | --- |

6110 20 10

| | 6110 11 30 |
| --- | --- |

6110 11 30

| | 6110 11 90 |
| --- | --- |

6110 11 90

| | 6110 90 90 |
| --- | --- |

6110 90 90

| | 6110 30 91 |
| --- | --- |

6110 30 91

| | 6110 30 99 |
| --- | --- |

6110 30 99

| | 6110 20 99 |
| --- | --- |

6110 20 99

| | 6110 20 91 |
| --- | --- |

6110 20 91

| | 9608 10 10 |
| --- | --- |

9608 10 10

| | 6402 19 00 |
| --- | --- |

6402 19 00

| | 6404 11 00 |
| --- | --- |

6404 11 00

| | 6403 19 00 |
| --- | --- |

6403 19 00

| | 6105 20 90 |
| --- | --- |

6105 20 90

| | 6105 20 10 |
| --- | --- |

6105 20 10

| | 6106 10 00 |
| --- | --- |

6106 10 00

| | 6206 40 00 |
| --- | --- |

6206 40 00

| | 6205 30 00 |
| --- | --- |

6205 30 00

| | 6206 30 00 |
| --- | --- |

6206 30 00

| | 6105 10 00 |
| --- | --- |

6105 10 00

| | 6205 20 00 |
| --- | --- |

6205 20 00

| | 9406 00 11 |
| --- | --- |

9406 00 11

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

(2)  OL L 82, 2005 3 31, p. 1.

---

II PRIEDAS

Šiame priede pateikti produktai nurodomi pateikiant jų aštuonių skaitmenų KN kodus. Šiems klasifikaciniams kodams priskiriamų produktų aprašymas pateikiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 493/2005, I priede.

| | 9406 00 38 |
| --- | --- |

9406 00 38

| | 6101 30 10 |
| --- | --- |

6101 30 10

| | 6102 30 10 |
| --- | --- |

6102 30 10

| | 6201 12 10 |
| --- | --- |

6201 12 10

| | 6201 13 10 |
| --- | --- |

6201 13 10

| | 6102 30 90 |
| --- | --- |

6102 30 90

| | 6201 92 00 |
| --- | --- |

6201 92 00

| | 6101 30 90 |
| --- | --- |

6101 30 90

| | 6202 93 00 |
| --- | --- |

6202 93 00

| | 6202 11 00 |
| --- | --- |

6202 11 00

| | 6201 13 90 |
| --- | --- |

6201 13 90

| | 6201 93 00 |
| --- | --- |

6201 93 00

| | 6201 12 90 |
| --- | --- |

6201 12 90

| | 6204 42 00 |
| --- | --- |

6204 42 00

| | 6104 43 00 |
| --- | --- |

6104 43 00

| | 6204 49 10 |
| --- | --- |

6204 49 10

| | 6204 44 00 |
| --- | --- |

6204 44 00

| | 6204 43 00 |
| --- | --- |

6204 43 00

| | 6203 42 31 |
| --- | --- |

6203 42 31

| | 6204 62 31 |
| --- | --- |

6204 62 31

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 17.4.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 100/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 100/20

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. kovo 26 d.

dėl aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos), genetiškai modifikuotų taip, kad būtų atsparūs herbicidui gliufosinat-amoniui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1234)

(Tik tekstai olandų ir prancūzų kalbomis yra autentiški)

(2007/232/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB (1), ypač į jos 18 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą,

pasikonsultavusi su Europos maisto saugos tarnyba,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 2001/18/EB numatyta, kad produktas, sudarytas iš genetiškai modifikuoto organizmo arba genetiškai modifikuotų organizmų kombinacijos, pateikiamas į rinką gavus atitinkamos kompetentingos institucijos raštišką sutikimą direktyvoje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 2001/18/EB numatyta, kad produktas, sudarytas iš genetiškai modifikuoto organizmo arba genetiškai modifikuotų organizmų kombinacijos, pateikiamas į rinką gavus atitinkamos kompetentingos institucijos raštišką sutikimą direktyvoje nurodyta tvarka.

| (2) | Bayer BioScience nv Belgijos kompetentingai institucijai pateikė pranešimą dėl genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) pateikimo į rinką. |
| --- | --- |

(2)

Bayer BioScience nv Belgijos kompetentingai institucijai pateikė pranešimą dėl genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) pateikimo į rinką.

| (3) | Pranešime kalbama apie genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) auginimą ir importavimą į Bendriją įvairiam naudojimui, tokiam kaip ir bet kurių kitų aliejinių rapsų, įskaitant naudojimą kaip pašarus ar jų sudėtyje, tačiau išskyrus naudojimą kaip maistą arba jo sudėtyje. |
| --- | --- |

(3)

Pranešime kalbama apie genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) auginimą ir importavimą į Bendriją įvairiam naudojimui, tokiam kaip ir bet kurių kitų aliejinių rapsų, įskaitant naudojimą kaip pašarus ar jų sudėtyje, tačiau išskyrus naudojimą kaip maistą arba jo sudėtyje.

| (4) | Pagal Direktyvos 2001/18/EB 14 straipsnyje numatytą procedūrą Belgijos kompetentinga institucija parengė įvertinimo ataskaitą, kuri buvo pateikta Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms; pagal kurią įvertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktai (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) gali būti pateikiami į rinką importui, perdirbimui ir naudojimui kaip bet kurie kiti aliejiniai rapsai, tačiau ne prašomai auginimo paskirčiai. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Direktyvos 2001/18/EB 14 straipsnyje numatytą procedūrą Belgijos kompetentinga institucija parengė įvertinimo ataskaitą, kuri buvo pateikta Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms; pagal kurią įvertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktai (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) gali būti pateikiami į rinką importui, perdirbimui ir naudojimui kaip bet kurie kiti aliejiniai rapsai, tačiau ne prašomai auginimo paskirčiai.

| (5) | Tam tikrų valstybių narių kompetentingos institucijos nesutiko, kad produktai būtų teikiami į rinką. |
| --- | --- |

(5)

Tam tikrų valstybių narių kompetentingos institucijos nesutiko, kad produktai būtų teikiami į rinką.

| (6) | Atsižvelgiant į Belgijos ir kitų valstybių narių kompetentingų institucijų prieštaravimus dėl genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) auginimo, EFSA nuomonėje apsiribojama importo ir perdirbimo klausimais, įskaitant naudojimą pašaruose. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į Belgijos ir kitų valstybių narių kompetentingų institucijų prieštaravimus dėl genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) auginimo, EFSA nuomonėje apsiribojama importo ir perdirbimo klausimais, įskaitant naudojimą pašaruose.

| (7) | 2005 m. rugsėjo mėn. priimtoje Europos maisto ir saugos tarnybos nuomonėje padaryta išvada, kad genetiškai modifikuoti aliejinių rapsų produktai (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) yra tokie pat saugūs žmonėms ir gyvūnams, o naudojami numatytu būdu – ir aplinkai, kaip ir tradiciniu būdu išvesti rapsai. Europos maisto saugos tarnyba taip pat nustatė, kad sutikimo gavėjo siūlomas stebėsenos planas atitinka numatomą naudojimą. |
| --- | --- |

(7)

2005 m. rugsėjo mėn. priimtoje Europos maisto ir saugos tarnybos nuomonėje padaryta išvada, kad genetiškai modifikuoti aliejinių rapsų produktai (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) yra tokie pat saugūs žmonėms ir gyvūnams, o naudojami numatytu būdu – ir aplinkai, kaip ir tradiciniu būdu išvesti rapsai. Europos maisto saugos tarnyba taip pat nustatė, kad sutikimo gavėjo siūlomas stebėsenos planas atitinka numatomą naudojimą.

| (8) | Pagal Direktyvą 2001/18/EB išanalizavus visus prieštaravimus dėl pranešime pateiktos informacijos ir Europos maisto saugos tarnybos nuomonės, nustatyta, kad nėra pagrindo manyti, jog genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) pateikimas į rinką pakenks žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai. |
| --- | --- |

(8)

Pagal Direktyvą 2001/18/EB išanalizavus visus prieštaravimus dėl pranešime pateiktos informacijos ir Europos maisto saugos tarnybos nuomonės, nustatyta, kad nėra pagrindo manyti, jog genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) pateikimas į rinką pakenks žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai.

| (9) | Aliejus, pagamintas iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų, išvestų iš a) Ms8 aliejinių rapsų linijos ir bet kurių tradiciškai išvestų rapsų, b) Rf3 aliejinių rapsų linijos ir bet kurių tradiciškai išvestų rapsų ir c) hibridinės kombinacijos Ms8xRf3 yra pateiktas į rinką pagal 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (2) 5 straipsnį. Todėl jam taikomi 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (3) reikalavimai, ir jis gali būti pateikiamas į rinką bei naudojamas Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(9)

Aliejus, pagamintas iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų, išvestų iš a) Ms8 aliejinių rapsų linijos ir bet kurių tradiciškai išvestų rapsų, b) Rf3 aliejinių rapsų linijos ir bet kurių tradiciškai išvestų rapsų ir c) hibridinės kombinacijos Ms8xRf3 yra pateiktas į rinką pagal 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (2) 5 straipsnį. Todėl jam taikomi 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (3) reikalavimai, ir jis gali būti pateikiamas į rinką bei naudojamas Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre nustatytomis sąlygomis.

| (10) | Pagal 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų atsekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/18/EB (4) ir 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 65/2004, nustatantį genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą (5), genetiškai modifikuotiems aliejinių rapsų produktams (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) priskiriami unikalūs identifikavimo kodai. |
| --- | --- |

(10)

Pagal 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų atsekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/18/EB (4) ir 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 65/2004, nustatantį genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą (5), genetiškai modifikuotiems aliejinių rapsų produktams (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) priskiriami unikalūs identifikavimo kodai.

| (11) | Atsitiktinai ar techniškai neišvengiamai produktuose atsirandantiems genetiškai modifikuotų organizmų likučiams, jei šie neviršija Direktyva 2001/18/EB ir Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 nustatytų ribinių verčių, netaikomi ženklinimo ir atsekamumo reikalavimai. |
| --- | --- |

(11)

Atsitiktinai ar techniškai neišvengiamai produktuose atsirandantiems genetiškai modifikuotų organizmų likučiams, jei šie neviršija Direktyva 2001/18/EB ir Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 nustatytų ribinių verčių, netaikomi ženklinimo ir atsekamumo reikalavimai.

| (12) | Atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, numatytam produktų naudojimui nebūtina nustatyti konkrečių sąlygų dėl produktų tvarkymo ar pakavimo ir konkrečių ekosistemų, aplinkos ar geografinių teritorijų apsaugos. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, numatytam produktų naudojimui nebūtina nustatyti konkrečių sąlygų dėl produktų tvarkymo ar pakavimo ir konkrečių ekosistemų, aplinkos ar geografinių teritorijų apsaugos.

| (13) | Atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, turi būti sukurta tinkama valdymo sistema, neleidžianti genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) sėklų naudoti rapsų auginimui. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, turi būti sukurta tinkama valdymo sistema, neleidžianti genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 linijos) sėklų naudoti rapsų auginimui.

| (14) | Prieš pateikiant produktus į rinką turi būti imtasi būtinų priemonių, užtikrinančių jo ženklinimą ir atsekamumą visuose pateikimo į rinką etapuose, įskaitant patikrinimą pagal atitinkamai įteisintą nustatymo metodą. |
| --- | --- |

(14)

Prieš pateikiant produktus į rinką turi būti imtasi būtinų priemonių, užtikrinančių jo ženklinimą ir atsekamumą visuose pateikimo į rinką etapuose, įskaitant patikrinimą pagal atitinkamai įteisintą nustatymo metodą.

| (15) | Šiame sprendime nustatytos priemonės neatitinka Komiteto, įsteigto Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu, nuomonės, todėl Komisija Tarybai pateikė su šiomis priemonėmis susijusį pasiūlymą. Kadangi pasibaigus Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 2 dalyje nustatytam galiojimo laikotarpiui Taryba nei priėmė siūlomas priemones, nei išreiškė savo nepritarimą joms, pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6), 5 straipsnio 6 dalį šias priemones turi priimti Komisija, |
| --- | --- |

(15)

Šiame sprendime nustatytos priemonės neatitinka Komiteto, įsteigto Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu, nuomonės, todėl Komisija Tarybai pateikė su šiomis priemonėmis susijusį pasiūlymą. Kadangi pasibaigus Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 2 dalyje nustatytam galiojimo laikotarpiui Taryba nei priėmė siūlomas priemones, nei išreiškė savo nepritarimą joms, pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6), 5 straipsnio 6 dalį šias priemones turi priimti Komisija,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sutikimas

Nepažeidžiant kitų Bendrijos teisės aktų, ypač Reglamento (EB) Nr. 258/97 ir Reglamento (EB) Nr. 1829/2003, 2 straipsnyje nurodytų produktų, kaip pažymėta Bayer BioScience nv pranešime (nuoroda C/BE/96/01), pateikimui į rinką pagal šį sprendimą yra suteikiamas raštiškas Belgijos kompetentingos institucijos sutikimas.

Pagal Direktyvos 2001/18/EB 19 straipsnio 3 dalį šiame sutikime yra aiškiai nurodomos sutikimui taikomos 3 ir 4 straipsniuose išdėstytos sąlygos.

2 straipsnis

Produktai

1.   Genetiškai modifikuoti organizmai, kuriuos numatoma pateikti į rinką kaip atskirus produktus ar kituose produktuose (toliau – produktai) yra aliejinių rapsų sėklos (Brassica napus L.), gautos iš atskirų vyriškųjų ir moteriškųjų linijų, kuriose yra atitinkamai Ms8 ir Rf3 elementai, taip pat sėklos, gautos tradiciškai kryžminant šias moteriškąsias ir vyriškąsias tėvines linijas (Ms8xRf3 hibridas), kuriose yra šios įterptos DNR:

| | Moteriškoji linija (Ms8)







  1) | PTA29-barnase-3’nos:






  — | Tapetumo ląstelėms būdingas promotorius PTA29 iš Nicotiana tabacum |
| --- | --- | --- | --- |

Moteriškoji linija (Ms8)

1)

PTA29-barnase-3’nos:

—

Tapetumo ląstelėms būdingas promotorius PTA29 iš Nicotiana tabacum

| — | Barnase genas iš Bacillus amyloliquefaciens, atsakingas už vyriškąjį sterilumą |
| --- | --- |

—

Barnase genas iš Bacillus amyloliquefaciens, atsakingas už vyriškąjį sterilumą

| — | Agrobacterium tumefaciens nopalino sintetazės geno 3’ nekoduojančio regiono (3’nos) dalis |
| --- | --- |

—

Agrobacterium tumefaciens nopalino sintetazės geno 3’ nekoduojančio regiono (3’nos) dalis

| 2) | PssuAra-bar-3’g7:






  — | PssuAra promotorius iš Arabidopsis thaliana |
| --- | --- | --- |

2)

PssuAra-bar-3’g7:

—

PssuAra promotorius iš Arabidopsis thaliana

| — | Bar genas, išskirtas iš Streptomyces hygroscopicus, lemiantis toleranciją herbicidui gliufosinat-amoniui |
| --- | --- |

—

Bar genas, išskirtas iš Streptomyces hygroscopicus, lemiantis toleranciją herbicidui gliufosinat-amoniui

| — | Agrobacterium tumefaciens TL-DNR 7 geno 3’ netransliuojamoji seka |
| --- | --- |

—

Agrobacterium tumefaciens TL-DNR 7 geno 3’ netransliuojamoji seka

| | Vyriškoji linija (Rf3)







  3) | PTA29-barstar-3’nos:






  — | Tapetumo ląstelėms būdingas promotorius PTA29 iš Nicotiana tabacum |
| --- | --- | --- | --- |

Vyriškoji linija (Rf3)

3)

PTA29-barstar-3’nos:

—

Tapetumo ląstelėms būdingas promotorius PTA29 iš Nicotiana tabacum

| — | Barstar genas iš Bacillus amyloliquefaciens, skirtas vaisingumui atstatyti |
| --- | --- |

—

Barstar genas iš Bacillus amyloliquefaciens, skirtas vaisingumui atstatyti

| — | Agrobacterium tumefaciens nopalino sintetazės geno 3’ nekoduojančio regiono (3’nos) dalis |
| --- | --- |

—

Agrobacterium tumefaciens nopalino sintetazės geno 3’ nekoduojančio regiono (3’nos) dalis

| 4) | PssuAra-bar-3’g7:






  — | PssuAra promotorius iš Arabidopsis thaliana |
| --- | --- | --- |

4)

PssuAra-bar-3’g7:

—

PssuAra promotorius iš Arabidopsis thaliana

| — | Bar genas, išskirtas iš Streptomyces hygroscopicus, lemiantis toleranciją herbicidui gliufosinat-amoniui |
| --- | --- |

—

Bar genas, išskirtas iš Streptomyces hygroscopicus, lemiantis toleranciją herbicidui gliufosinat-amoniui

| — | Agrobacterium tumefaciens TL-DNR 7 geno 3’ netransliuojamoji seka |
| --- | --- |

—

Agrobacterium tumefaciens TL-DNR 7 geno 3’ netransliuojamoji seka

2.   Sutikimas suteikiamas sėkloms iš palikuonių, išvestų sukryžminus Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų linijas su tradiciškai išvestais aliejiniais rapsais, naudojimui kaip atskiras produktas arba kituose produktuose.

3 straipsnis

Pateikimo į rinką sąlygos

Produktus galima naudoti tam pačiam tikslui, kaip ir bet kuriuos kitus aliejinius rapsus, išskyrus auginti ir naudoti kaip maistą ir pašarus arba jų sudėtyje, ir leidžiama pateikti į rinką laikantis šių sąlygų:

| a) | sutikimas galioja 10 metų nuo sutikimo išdavimo dienos; |
| --- | --- |

a)

sutikimas galioja 10 metų nuo sutikimo išdavimo dienos;

| b) | produktų unikalūs identifikavimo kodai yra:






  — | ACS-BNØØ5-8 linijoms, kuriose yra tik Ms8 elemento, |
| --- | --- | --- |

b)

produktų unikalūs identifikavimo kodai yra:

—

ACS-BNØØ5-8 linijoms, kuriose yra tik Ms8 elemento,

| — | ACS-BNØØ3-6 linijoms, kuriose yra tik Rf3 elementas, ir |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ3-6 linijoms, kuriose yra tik Rf3 elementas, ir

| — | ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hibridinėms linijoms, kuriose ir Ms8, ir Rf3 elementai; |
| --- | --- |

—

ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hibridinėms linijoms, kuriose ir Ms8, ir Rf3 elementai;

| c) | nepažeidžiant Direktyvos 2001/18/EB 25 straipsnio, sutikimo gavėjas, bet kada jo pareikalavus, pateikia kompetentingoms institucijoms produkto teigiamus ir neigiamus kontrolinius mėginius, jo genetinę medžiagą arba turimas etalonines medžiagas; |
| --- | --- |

c)

nepažeidžiant Direktyvos 2001/18/EB 25 straipsnio, sutikimo gavėjas, bet kada jo pareikalavus, pateikia kompetentingoms institucijoms produkto teigiamus ir neigiamus kontrolinius mėginius, jo genetinę medžiagą arba turimas etalonines medžiagas;

| d) | nepažeidžiant specialių ženklinimo reikalavimų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 1829/2003, frazė „šio produkto sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Ms8 aliejinių rapsų“ arba „šio produkto sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Rf3 aliejinių rapsų“ arba „šio produkto sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Ms8xRf3 aliejinių rapsų“ pateikiama arba produkto etiketėje, arba lydimajame dokumente, nebent kiti Bendrijos teisės aktai nustato ribinę vertę, kurios neviršijant nereikalaujama pateikti tokią informaciją; ir |
| --- | --- |

d)

nepažeidžiant specialių ženklinimo reikalavimų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 1829/2003, frazė „šio produkto sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Ms8 aliejinių rapsų“ arba „šio produkto sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Rf3 aliejinių rapsų“ arba „šio produkto sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Ms8xRf3 aliejinių rapsų“ pateikiama arba produkto etiketėje, arba lydimajame dokumente, nebent kiti Bendrijos teisės aktai nustato ribinę vertę, kurios neviršijant nereikalaujama pateikti tokią informaciją; ir

| e) | kol neleidžiama pateikti produktų į rinką auginimui, frazė „nenaudoti auginimui“ pateikiama arba produktų etiketėje, arba lydimajame dokumente. |
| --- | --- |

e)

kol neleidžiama pateikti produktų į rinką auginimui, frazė „nenaudoti auginimui“ pateikiama arba produktų etiketėje, arba lydimajame dokumente.

4 straipsnis

Stebėsena

1.   Sutikimo galiojimo laikotarpiu sutikimo gavėjas užtikrina, kad būtų įdiegtas ir įgyvendintas pranešime pateikiamas stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, ir kuriuo siekiama patikrinti bet kokį žalingą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, atsirandantį dėl produktų tvarkymo ar vartojimo.

2.   Sutikimo gavėjas tiesiogiai praneša ūkio subjektams ir vartotojams apie produktų saugą, bendrąsias ypatybes ir stebėsenos sąlygas, įskaitant atitinkamas valdymo priemones, kurių reikia imtis atsitiktinio sėklų išbarstymo atveju. Šio straipsnio įgyvendinimo techninės gairės yra pateikiamos šio sprendimo priede.

3.   Sutikimo gavėjas pateikia Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms stebėsenos rezultatų metines ataskaitas.

4.   Nepažeidžiant Direktyvos 2001/18/EB 20 straipsnio, jei reikia, Komisijos bei pirminį pranešimą gavusios valstybės narės kompetentingos institucijos sutikimu sutikimo gavėjas ir (arba) pirminį pranešimą gavusios valstybės narės kompetentinga institucija, atsižvelgdami į stebėsenos rezultatus, koreguoja stebėsenos planą, apie kurį buvo pranešta. Pasiūlymai dėl peržiūrėto stebėsenos plano pateikiami valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

5.   Sutikimo gavėjas privalo galėti pateikti įrodymus Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad:

| a) | naudojant kartu su pranešimu pateiktame stebėsenos plane numatytus veikiančius stebėsenos tinklus, yra renkama informacija, būtina produktų stebėsenai atlikti, ir |
| --- | --- |

a)

naudojant kartu su pranešimu pateiktame stebėsenos plane numatytus veikiančius stebėsenos tinklus, yra renkama informacija, būtina produktų stebėsenai atlikti, ir

| b) | šie veikiantys tinklai sutiko tą informaciją pateikti sutikimo gavėjui prieš stebėsenos ataskaitų pateikimą Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms pagal 3 šio straipsnio dalį. |
| --- | --- |

b)

šie veikiantys tinklai sutiko tą informaciją pateikti sutikimo gavėjui prieš stebėsenos ataskaitų pateikimą Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms pagal 3 šio straipsnio dalį.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas taikomas nuo tos dienos, kurią Bendrijos etaloninė laboratorija patvirtina specialiai Ms8 bei Rf3 elementams ir Ms8xRf3 hibridiniams aliejiniams rapsams skirtą nustatymo metodą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 priede ir apibrėžta Komisijos reglamente (EB) Nr. 641/2004 (7) dėl Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 išsamių įgyvendinimo taisyklių.

Šis sprendimas yra skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2007 m. kovo 26 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 106, 2001 4 17, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1830/2003 (OL L 268, 2003 10 18, p. 24).

1

(2)  OL L 43, 1997 2 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

2

(3)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1981/2006 (OL L 368, 2006 12 23, p. 99).

3

(4)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

4

(5)  OL L 10, 2004 1 16, p. 5.

5

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

6

(7)  OL L 102, 2004 4 7, p. 14.

7

---

PRIEDAS

4 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo techninės gairės

| 1. | Sutikimo gavėjas informuoja Bendrijos ūkio subjektus, kurie tvarko ir perdirba importuotų aliejinių rapsų sėklų birius mišinius, kuriuose gali būti Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų, kad:






  a) | yra gautas sutikimas Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų importavimui ir vartojimui Bendrijoje, kaip apibrėžta šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

1.

Sutikimo gavėjas informuoja Bendrijos ūkio subjektus, kurie tvarko ir perdirba importuotų aliejinių rapsų sėklų birius mišinius, kuriuose gali būti Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų, kad:

a)

yra gautas sutikimas Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų importavimui ir vartojimui Bendrijoje, kaip apibrėžta šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje;

| b) | bet kokio nenumatyto žalingo poveikio, kylančio dėl minėtu būdu naudojamų Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų pateikimo į rinką, bendrosios priežiūros plano sukūrimas yra sutikimo sąlyga. |
| --- | --- |

b)

bet kokio nenumatyto žalingo poveikio, kylančio dėl minėtu būdu naudojamų Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų pateikimo į rinką, bendrosios priežiūros plano sukūrimas yra sutikimo sąlyga.

| 2. | Sutikimo gavėjas ūkio subjektams nurodo nacionalinį kontaktinį asmenį, kuriam turi būti pranešta apie bet kokį nenumatytą žalingą poveikį. |
| --- | --- |

2.

Sutikimo gavėjas ūkio subjektams nurodo nacionalinį kontaktinį asmenį, kuriam turi būti pranešta apie bet kokį nenumatytą žalingą poveikį.

| 3. | Sutikimo gavėjas informuoja ūkio subjektus, kad Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) įvertino atsitiktinio Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų sėklų išbarstymo galimybę ir su tuo susijusias pasekmes numatomais jų naudojimo atvejais. Sutikimo gavėjas palaiko pastovų ryšį su ūkio subjektais, kad užtikrintų, jog jie yra informuojami apie visus dabartinės praktikos pakeitimus, galinčius pakeisti rizikos aplinkai įvertinimo išvadas. |
| --- | --- |

3.

Sutikimo gavėjas informuoja ūkio subjektus, kad Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) įvertino atsitiktinio Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų sėklų išbarstymo galimybę ir su tuo susijusias pasekmes numatomais jų naudojimo atvejais. Sutikimo gavėjas palaiko pastovų ryšį su ūkio subjektais, kad užtikrintų, jog jie yra informuojami apie visus dabartinės praktikos pakeitimus, galinčius pakeisti rizikos aplinkai įvertinimo išvadas.

| 4. | Sutikimo gavėjas užtikrina, kad ūkio subjektai yra pasirengę tam, kad dėl atsitiktinio importuotų aliejinių rapsų sėklų išbarstymo uostuose ir aliejaus spaudimo įrenginiuose gali sudygti ir atsirasti savaime įsisėjantys augalai, tarp jų ir Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejiniai rapsai. |
| --- | --- |

4.

Sutikimo gavėjas užtikrina, kad ūkio subjektai yra pasirengę tam, kad dėl atsitiktinio importuotų aliejinių rapsų sėklų išbarstymo uostuose ir aliejaus spaudimo įrenginiuose gali sudygti ir atsirasti savaime įsisėjantys augalai, tarp jų ir Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejiniai rapsai.

| 5. | Tokiu atveju, jei tarp savaime įsisėjančių aliejinių rapsų būtų Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų, sutikimo gavėjas:






  a) | informuoja operatorius, kad šiuos augalus reikėtų išnaikinti, siekiant sumažinti Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų sukeliamo nenumatyto žalingo poveikio galimybę, |
| --- | --- | --- |

5.

Tokiu atveju, jei tarp savaime įsisėjančių aliejinių rapsų būtų Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų, sutikimo gavėjas:

a)

informuoja operatorius, kad šiuos augalus reikėtų išnaikinti, siekiant sumažinti Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų sukeliamo nenumatyto žalingo poveikio galimybę,

| b) | pateikia ūkio subjektams atitinkamus savaime įsisėjančių aliejinių rapsų, tarp kurių yra Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų, išnaikinimo planus. |
| --- | --- |

b)

pateikia ūkio subjektams atitinkamus savaime įsisėjančių aliejinių rapsų, tarp kurių yra Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų, išnaikinimo planus.

| 6. | Valstybės narės, atsižvelgdamos į Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnio 5 dalį ir Tarybos sprendimo 2002/811/EB, pateikiančio nurodymus, papildančius Direktyvos 2001/18/EB (1) VII priedą, priedo C skyriaus 1.6 punktą, gali atlikti su atsitiktinio Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų sėklų išbarstymu susijusius patikrinimus ir (arba) papildomą stebėseną bei identifikuoti potencialų tokio išbarstymo sukeltą nenumatytą žalingą poveikį. |
| --- | --- |

6.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į Direktyvos 2001/18/EB 4 straipsnio 5 dalį ir Tarybos sprendimo 2002/811/EB, pateikiančio nurodymus, papildančius Direktyvos 2001/18/EB (1) VII priedą, priedo C skyriaus 1.6 punktą, gali atlikti su atsitiktinio Ms8, Rf3 ir Ms8xRf3 aliejinių rapsų sėklų išbarstymu susijusius patikrinimus ir (arba) papildomą stebėseną bei identifikuoti potencialų tokio išbarstymo sukeltą nenumatytą žalingą poveikį.

---

(1)  OL L 280, 2002 10 18, p. 27.

---

| 17.4.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 100/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 100/25

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. balandžio 12 d.

dėl sandorių kainodaros ekspertų grupės narių, atstovaujančių privačiam sektoriui Jungtiniame sandorių kainodaros forume, paskyrimo

(2007/233/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimą 2007/75/EB, įsteigiantį sandorių kainodaros ekspertų grupę (1), skirtą konsultuoti Komisiją su sandorių kainodara susijusių mokesčių klausimais, ypač į jo 4 straipsnį,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 22 d. Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato tinklavietėje paskelbtą kvietimą teikti paraiškas dalyvauti Jungtinio sandorių kainodaros forumo verslo atstovų ir pirmininko atrankoje,

kadangi:

| (1) | Pagal Sprendimo 2007/75/EB 4 straipsnį Komisija skiria pirmininką ir ne daugiau kaip 15 privataus sektoriaus atstovų, turinčių patirties ir kompetencijos sandorių kainodaros srityje. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Sprendimo 2007/75/EB 4 straipsnį Komisija skiria pirmininką ir ne daugiau kaip 15 privataus sektoriaus atstovų, turinčių patirties ir kompetencijos sandorių kainodaros srityje.

| (2) | Pagal kvietimo teikti paraiškas 15 punktą, Europos Komisija, padedama ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) Fiskalinių reikalų komiteto, iš atitinkamą kvalifikaciją turinčių kandidatų, dirbančių pramonės, paslaugų, susijusiose su sandorių kainodara srityse, arba atstovaujančių verslo bendruomenei, atrenka ir skiria Jungtinio sandorių kainodaros forumo verslo atstovais sandorių kainodaros srityje pasižymėjusius asmenis. |
| --- | --- |

(2)

Pagal kvietimo teikti paraiškas 15 punktą, Europos Komisija, padedama ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) Fiskalinių reikalų komiteto, iš atitinkamą kvalifikaciją turinčių kandidatų, dirbančių pramonės, paslaugų, susijusiose su sandorių kainodara srityse, arba atstovaujančių verslo bendruomenei, atrenka ir skiria Jungtinio sandorių kainodaros forumo verslo atstovais sandorių kainodaros srityje pasižymėjusius asmenis.

| (3) | Po kvietimo teikti paraiškas gauta 44 paraiškos, |
| --- | --- |

(3)

Po kvietimo teikti paraiškas gauta 44 paraiškos,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Komisija dvejiems metams skiria 15 atstovaujančių privačiam sektoriui narių į Jungtinio sandorių kainodaros forumo ekspertų grupę ir pirmininką, kurių vardai ir pavardės nurodyti šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2007 m. kovo 1 d.

Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 12 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 32, 2007 2 6, p. 189.

1

---

PRIEDAS

Paskirtasis pirmininkas:

Bruno GIBERT

Atrinktųjų narių, atstovaujančių privačiam sektoriui, sąrašas:

| | Dirk VAN STAPPEN |
| --- | --- |

Dirk VAN STAPPEN

| | Isabel VERLINDEN |
| --- | --- |

Isabel VERLINDEN

| | Svetla MARINOVA |
| --- | --- |

Svetla MARINOVA

| | Werner STUFFER |
| --- | --- |

Werner STUFFER

| | Heinz-Klaus KROPPEN |
| --- | --- |

Heinz-Klaus KROPPEN

| | Kennet PETTERSSON |
| --- | --- |

Kennet PETTERSSON

| | Sabine WAHL |
| --- | --- |

Sabine WAHL

| | Guglielmo MAISTO |
| --- | --- |

Guglielmo MAISTO

| | Guy KERSCH |
| --- | --- |

Guy KERSCH

| | Theo KEIJZER |
| --- | --- |

Theo KEIJZER

| | Monique VAN HERKSEN |
| --- | --- |

Monique VAN HERKSEN

| | Håkan ANDREASSON |
| --- | --- |

Håkan ANDREASSON

| | Eduardo GRACIA |
| --- | --- |

Eduardo GRACIA

| | Michael SUFRIN |
| --- | --- |

Michael SUFRIN

| | Nicholas DEE |
| --- | --- |

Nicholas DEE

---

| 17.4.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 100/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 100/27

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. balandžio 16 d.

dėl Rumunijos laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 pateikto vyno gamybos potencialo inventorinio sąrašo

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 1587)

(Tik tekstas rumunų kalba yra autentiškas)

(2007/234/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1), ypač į jo 23 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1493/1999 numatyta išankstinė sąlyga siekiant didinti sodinimo teises ir gauti paramą perplanavimui ir konversijai – atitinkamos valstybės narės parengiamas vyno gamybos potencialo inventorinis sąrašas. Vyno gamybos potencialo inventorinis sąrašas turi būti pateiktas laikantis minėto reglamento 16 straipsnio. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1493/1999 numatyta išankstinė sąlyga siekiant didinti sodinimo teises ir gauti paramą perplanavimui ir konversijai – atitinkamos valstybės narės parengiamas vyno gamybos potencialo inventorinis sąrašas. Vyno gamybos potencialo inventorinis sąrašas turi būti pateiktas laikantis minėto reglamento 16 straipsnio.

| (2) | 2000 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1227/2000, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo taikymo taisykles, taikomas gamybos potencialui (2), 19 straipsnyje nurodyta inventoriniame sąraše pateiktina informacija. |
| --- | --- |

(2)

2000 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1227/2000, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo taikymo taisykles, taikomas gamybos potencialui (2), 19 straipsnyje nurodyta inventoriniame sąraše pateiktina informacija.

| (3) | Rumunija 2007 m. vasario 23 d. laiške Komisijai pateikė Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 16 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 19 straipsnyje nurodytą informaciją. Šios informacijos analizė leidžia konstatuoti, kad Rumunija inventorinį sąrašą sudarė. |
| --- | --- |

(3)

Rumunija 2007 m. vasario 23 d. laiške Komisijai pateikė Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 16 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1227/2000 19 straipsnyje nurodytą informaciją. Šios informacijos analizė leidžia konstatuoti, kad Rumunija inventorinį sąrašą sudarė.

| (4) | Šis sprendimas nereiškia, kad Komisija pripažįsta inventoriniame sąraše pateikiamų duomenų tikslumą ar jame nurodytų teisės aktų atitikimą Bendrijos teisei. Jis nedaro poveikio vėlesnio Komisijos sprendimo šiuo klausimu galimybei. |
| --- | --- |

(4)

Šis sprendimas nereiškia, kad Komisija pripažįsta inventoriniame sąraše pateikiamų duomenų tikslumą ar jame nurodytų teisės aktų atitikimą Bendrijos teisei. Jis nedaro poveikio vėlesnio Komisijos sprendimo šiuo klausimu galimybei.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Komisija konstatuoja, kad Rumunija vyno gamybos potencialo inventorinį sąrašą pateikė laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 16 straipsnio.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

Priimta Briuselyje, 2007 m. balandžio 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

(2)  OL L 143, 2000 6 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1216/2005 (OL L 199, 2005 7 29, p. 32).

2

---