# Euroopan unionin C 142/11.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 142 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta11. kesäkuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 142

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta11. kesäkuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2005/C 142/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2005/C 142/2 | Valtiontuki — Belgia — Valtiontuki N:o C 53/2003 (ex NN 62/2003) — ABX Logistics -yhtiölle tarkoitettu rakenneuudistustuki — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 142/3 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 29 |
| 2005/C 142/4 | Kaasumaisia polttoaineita käyttäviä laitteita koskevien jäsenmaiden lakien lähentämisestä 29 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/396/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (
  1
  ) | 32 |
| 2005/C 142/5 | 30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen ilmoitus hiilivetyjen etsimistä koskevasta lupahakemuksesta (
  1
  ) | 41 |
| 2005/C 142/6 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 14 artiklan 2 kohdan mukainen Italian tasavallan hallituksen ilmoitus (
  1
  ) | 43 |
| 2005/C 142/7 | Jäsenvaltion toimittama tiivistelmä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta | 44 |
| 2005/C 142/8 | Luettelo aluksista, joilta evättiin pääsy yhteisön satamiin 1. syyskuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 välisenä aikana satamavaltioiden suorittamasta alusten valvonnasta 19. kesäkuuta 1995 annetun direktiivin 95/21/EY 7 b artiklan mukaisesti | 48 |
| 2005/C 142/9 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3849 — IPR/Mitsui/Calpine UK) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  ) | 49 |
| 2005/C 142/0 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3800 — BC Partners/Dometic) (
  1
  ) | 50 |
| 2005/C 142/1 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3788 — Nordic Capital/Outokumpu Copper Products) (
  1
  ) | 50 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2005/C 142/1

Euron kurssi

1

2005/C 142/2

Valtiontuki — Belgia — Valtiontuki N:o C 53/2003 (ex NN 62/2003) — ABX Logistics -yhtiölle tarkoitettu rakenneuudistustuki — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

2

2005/C 142/3

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

29

2005/C 142/4

Kaasumaisia polttoaineita käyttäviä laitteita koskevien jäsenmaiden lakien lähentämisestä 29 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/396/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (
  1
  )

1

32

2005/C 142/5

30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen ilmoitus hiilivetyjen etsimistä koskevasta lupahakemuksesta (
  1
  )

1

41

2005/C 142/6

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 14 artiklan 2 kohdan mukainen Italian tasavallan hallituksen ilmoitus (
  1
  )

1

43

2005/C 142/7

Jäsenvaltion toimittama tiivistelmä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

44

2005/C 142/8

Luettelo aluksista, joilta evättiin pääsy yhteisön satamiin 1. syyskuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 välisenä aikana satamavaltioiden suorittamasta alusten valvonnasta 19. kesäkuuta 1995 annetun direktiivin 95/21/EY 7 b artiklan mukaisesti

48

2005/C 142/9

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3849 — IPR/Mitsui/Calpine UK) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  )

1

49

2005/C 142/0

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3800 — BC Partners/Dometic) (
  1
  )

1

50

2005/C 142/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.3788 — Nordic Capital/Outokumpu Copper Products) (
  1
  )

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/1

---

Euron kurssi (1)

10. kesäkuuta 2005

(2005/C 142/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2229 |
| JPY | Japanin jeniä | 131,42 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4448 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,6704 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2228 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5348 |
| ISK | Islannin kruunua | 78,8 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8375 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9556 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,574 |
| CZK | Tšekin korunaa | 30,003 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 249,97 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,696 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,027 |
| ROL | Romanian leuta | 36 133 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,51 |
| SKK | Slovakian korunaa | 38,651 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,6652 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5952 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5324 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,5126 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7194 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0372 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 230,6 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 8,2237 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,1213 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,305 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 739,84 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,648 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 67,412 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,805 |
| THB | Thaimaan bahtia | 49,701 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2229

JPY

Japanin jeniä

131,42

DKK

Tanskan kruunua

7,4448

GBP

Englannin puntaa

0,6704

SEK

Ruotsin kruunua

9,2228

CHF

Sveitsin frangia

1,5348

ISK

Islannin kruunua

78,8

NOK

Norjan kruunua

7,8375

BGN

Bulgarian leviä

1,9556

CYP

Kyproksen puntaa

0,574

CZK

Tšekin korunaa

30,003

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

249,97

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,696

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

4,027

ROL

Romanian leuta

36 133

SIT

Slovenian tolaria

239,51

SKK

Slovakian korunaa

38,651

TRY

Turkin liiraa

1,6652

AUD

Australian dollaria

1,5952

CAD

Kanadan dollaria

1,5324

HKD

Hongkongin dollaria

9,5126

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7194

SGD

Singaporin dollaria

2,0372

KRW

Etelä-Korean wonia

1 230,6

ZAR

Etelä-Afrikan randia

8,2237

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,1213

HRK

Kroatian kunaa

7,305

IDR

Indonesian rupiaa

11 739,84

MYR

Malesian ringgitiä

4,648

PHP

Filippiinien pesoa

67,412

RUB

Venäjän ruplaa

34,805

THB

Thaimaan bahtia

49,701

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/2

---

VALTIONTUKI — BELGIA

Valtiontuki N:o C 53/2003 (ex NN 62/2003) — ABX Logistics -yhtiölle tarkoitettu rakenneuudistustuki

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2005/C 142/02)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 3.5.2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Belgialle päätöksestään laajentaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, joka koskee mainittua tukea.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa tuista, joita koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'énergie et des transports |
| Direction A — Affaires générales & Ressources |
| Rue de la Loi, 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksi (32-2) 296 41 04 |

Commission européenne

Direction générale de l'énergie et des transports

Direction A — Affaires générales & Ressources

Rue de la Loi, 200

B-1049 Bruxelles

Faksi (32-2) 296 41 04

Huomautukset toimitetaan Belgialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

1.   MENETTELY

Belgia ilmoitti 17. helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, jonka komissio kirjasi saapuneeksi samana päivänä (numerolla Tren A/13396), ABX Logistics -yhtiötä (jäljempänä ’ABX’) koskevasta rakenneuudistussuunnitelmasta. Komissio ilmoitti Belgialle 24. heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro SG (2003) D/231003) päätöksestään aloittaa mainittua ilmoitusta koskeva muodollinen tutkintamenettely. Komissio sopi Belgian viranomaisten kanssa näiden toimittamien luottamuksellisten tietojen poisjättämisestä, minkä jälkeen tutkintamenettely julkistettiin EUVL:ssä nro C 9 14. tammikuuta 2004.

Belgian viranomaiset toimittivat 29. elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä menettelyn avaamista koskevat huomautuksensa (nro GAB. Loyola de Palacio entrada no 2805).

Komissio toimitti asianomaisilta saadut kommentit Belgian viranomaisille 18. helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro D (2004) 2823). Belgian viranomaiset lähettivät ABX:n vastauksen asianomaisilta saatuihin kommentteihin 18. maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro A/15992).

Tällä välin Belgian viranomaiset kuitenkin ajankohtaistivat ABX:n rakenneuudistussuunnitelman 12. joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro A/37839) ja toimittivat täydentäviä tietoja 19. joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (nro A/38582), 18. maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro A/15992), 12. marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro A/35928), 14. tammikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/2010), 24. helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (nro A/4889) ja 14. maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.

Nämä täydentävät tiedot muuttavat huomattavasti 17. helmikuuta 2003 annettua ensimmäistä ilmoitusta korvaten ja/tai täydentäen alun perin ilmoitettuja toimia. Tämän johdosta käsillä olevalla päätöksellä jatketaan komission 24. heinäkuuta 2003 aloittamaa tutkintamenettelyä, joka julkistettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 14. tammikuuta 2004.

Tämä tutkintamenettelyn laajentaminen liittyy etupäässä uusiin elementteihin, jotka sisältyivät Belgian viranomaisten kirjeisiin 14. tammikuuta 2005, 24. helmikuuta 2005 ja 14. maaliskuuta 2005.

Näitä menettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta tehtyjä kahta päätöstä on tarkasteltava yhtenä erottamattomana kokonaisuutena.

2.   KUVAUS TUESTA

Belgian viranomaiset olivat ilmoittaneet 17. helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä SNCB:n rahoitustuesta ABX:n rakenneuudistuksen yhteydessä. Olennaisilta osin ilmoituksessa oli kyse siitä, että SNCB muuttaa 91,6 miljoonan euron velan ABX-D:n, ABX-NL:n ja ABX-F:n pääomaksi (pitkän aikavälin rahoitus), ja antaa samoille yksiköille 140 miljoonan euron lainan (lyhyen aikavälin rahoitus).

Belgian viranomaiset ovat 14. tammikuuta 2005, 24. helmikuuta 2005 ja 14. maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä toisaalta muuttaneet ABX:n rakenneuudistusta koskevaa suunnitelmaa ja rahoitusta ja toisaalta ilmoittaneet, että ABX Francen kotimaan toiminnot on yksityistetty myymällä yritys toimivalle johdolle (’MBO-kauppa’) ja että myös muut ABX-ryhmän yritykset tullaan yksityistämään.

Rahoituksen osalta kyseessä on etupäässä tuen oletetun määrän kasvu. Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa suoritettaville toimenpiteille kaavaillun tuen kokonaismäärä on 388,5 miljoonaa euroa.

Jotta kaikista oletetuista tuista saataisiin mahdollisimman selkeä ja täydellinen käsitys, tässä päätöksessä otetaan uudestaan esille kysymys myös oletetuista tuista, jotka 24. heinäkuuta 2003 aloitetun menettelyn mukaan on maksettu rakenneuudistuksen ulkopuolella.

2.1.   Tuensaajat

Menettelyn jatkon aiheena olevan oletetun tuen saaja on ABX Logistics.

2.2.   Rahoitusvarojen alkuperä

SNCB on antanut varat ABX Logisticsin käyttöön.

2.3.   Menettelyn aloittamisen yhteydessä ilmaistut epäilyt

Alkuperäisessä päätöksessään menettelyn aloittamisesta vuonna 2003 komissio suhtautui epäilevästi käsitykseen siitä, kyseessä ei olisi valtiontuki. Se epäili myös ABX:n Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa rakenneuudistuksen kohteena olevien yksiköiden tukikelpoisuutta ja kannattavuuden palauttamista sekä kilpailun vääristymisen estämistä ja tuen rajoittamista minimiin. Komissio esitti epäilyjä myös tuen luonteesta ja niiden summien laillisuudesta, joita SNCB on siirtänyt ABX:lle rakenneuudistussuunnitelman ulkopuolella ja joita se on sijoittanut hankkiakseen ABX:n kansainvälisen verkon.

3.   KOMISSION LISÄEPÄILYT

Uusien ilmoitettujen elementtien valossa komissiolla on edelleen samoja epäilyjä kuin menettelyn aloittamisen yhteydessä. Epäilyt liittyvät valtiontuen luonteeseen ja niiden uusien summien laillisuuteen, joita SNCB aikoo sijoittaa ABX:ään.

Se ilmaisee epäilyksensä sen johdosta, ettei ABX:n Ranskan yksikön MBO-kauppa ole osa rakenneuudistusta.

Mikäli MBO-kauppa ei ole rakenneuudistustoimenpide, komissio ilmaisee epäilyksensä tämän toimenpiteen laillisuudesta, kun otetaan huomioon, että kyseessä oli operatiivinen toimenpide, joka oli hyväksytty rakenneuudistussuunnitelman ulkopuolella, mille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan perusteella ei näyttäisi olevan poikkeusmahdollisuutta mainitun artiklan 1 kohdasta.

Mikäli MBO-kauppa on rakenneuudistustoimenpide, komissio laajentaa menettelyn aloittamisen yhteydessä ilmaistuja epäilyjä voidakseen tutkia, onko tämän uuden rakenneuudistustuen hyväksymiskriteerejä noudatettu.

Edellä kuvatut epäilyt huomioon ottaen komissio katsoo, että on tarpeen laajentaa menettelyä edellä esitettyjen uusien seikkojen valossa.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

”Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur l'aide citée en objet, elle a décidé d'étendre la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   LA PROCÉDURE

| (1) | Par lettre du 17.2.2003, la Belgique a notifié un plan de restructuration en faveur d'ABX Logistics (ci-après 'ABX'), qui a été enregistré le 17.2.2003 sous le no Tren A/13396. Par lettre du 24.7.2003 (no SG (2003) D/231003), la Commission a informé la Belgique de sa décision d'ouvrir la procédure formelle d'enquête (no C 53/03) à l'égard de cette notification. Après accord sur l'expurgation des données confidentielles donnée par les autorités belges la procédure d'enquête a été publiée au JOUE no C 9 du 14.1.2004. |
| --- | --- |

(1)

Par lettre du 17.2.2003, la Belgique a notifié un plan de restructuration en faveur d'ABX Logistics (ci-après 'ABX'), qui a été enregistré le 17.2.2003 sous le no Tren A/13396. Par lettre du 24.7.2003 (no SG (2003) D/231003), la Commission a informé la Belgique de sa décision d'ouvrir la procédure formelle d'enquête (no C 53/03) à l'égard de cette notification. Après accord sur l'expurgation des données confidentielles donnée par les autorités belges la procédure d'enquête a été publiée au JOUE no C 9 du 14.1.2004.

| (2) | Par lettre du 29.8.2003 (no GAB. Loyola de Palacio entrada no 2805), les autorités belges ont soumis leurs commentaires à l'égard de cette ouverture de la procédure. |
| --- | --- |

(2)

Par lettre du 29.8.2003 (no GAB. Loyola de Palacio entrada no 2805), les autorités belges ont soumis leurs commentaires à l'égard de cette ouverture de la procédure.

| (3) | Suite à la réception de commentaires de tiers, soumis par la Commission aux autorités belges par lettre du 18.2.2004 (no D (2004) 2823), les autorités belges ont fait parvenir la réponse d'ABX aux commentaires des tiers par lettre du 18.3.2004 (no A/15992). |
| --- | --- |

(3)

Suite à la réception de commentaires de tiers, soumis par la Commission aux autorités belges par lettre du 18.2.2004 (no D (2004) 2823), les autorités belges ont fait parvenir la réponse d'ABX aux commentaires des tiers par lettre du 18.3.2004 (no A/15992).

| (4) | Dans l'intervalle cependant, les autorités belges ont actualisé le plan de restructuration d'ABX par lettre du 12.12.2003 (no A/37839) et ont apporté des compléments d'information notamment par lettres du 19.12.2003 (no A/38582), 18.3.2004 (no A/15992), 12.11.2004 (no A/35928), 14.1.2005 (no A/2010), 24.2.2005 (no A/4889) et 14.3.2005. |
| --- | --- |

(4)

Dans l'intervalle cependant, les autorités belges ont actualisé le plan de restructuration d'ABX par lettre du 12.12.2003 (no A/37839) et ont apporté des compléments d'information notamment par lettres du 19.12.2003 (no A/38582), 18.3.2004 (no A/15992), 12.11.2004 (no A/35928), 14.1.2005 (no A/2010), 24.2.2005 (no A/4889) et 14.3.2005.

| (5) | Ces informations complémentaires modifient substantiellement la notification initiale du 17.2.2003, en remplaçant et/ou complétant les mesures prévues initialement. En conséquence, la présente décision constitue une extension de la procédure d'enquête de la Commission du 24.7.2003, publiée au JOUE du 14.1.2004. |
| --- | --- |

(5)

Ces informations complémentaires modifient substantiellement la notification initiale du 17.2.2003, en remplaçant et/ou complétant les mesures prévues initialement. En conséquence, la présente décision constitue une extension de la procédure d'enquête de la Commission du 24.7.2003, publiée au JOUE du 14.1.2004.

| (6) | Cette extension de la procédure d'enquête repose essentiellement sur les éléments nouveaux inclus dans les courriers des autorités belges des 14.1.2005, 24.2.2005 et 14.3.2005. |
| --- | --- |

(6)

Cette extension de la procédure d'enquête repose essentiellement sur les éléments nouveaux inclus dans les courriers des autorités belges des 14.1.2005, 24.2.2005 et 14.3.2005.

| (7) | Les deux décisions d'ouverture et d'extension de la procédure doivent être regardées comme formant un ensemble indissociable. |
| --- | --- |

(7)

Les deux décisions d'ouverture et d'extension de la procédure doivent être regardées comme formant un ensemble indissociable.

2.   DESCRIPTION DE L'AIDE

2.1.   Rappel — la restructuration notifiée le 17.2.2003

| (8) | Le plan de restructuration initial prévoyait






  — | d'une part que les 107 filiales ABX de la SNCB, détenues par différentes holdings ABX, seraient regroupées sous un holding général; |
| --- | --- | --- |

(8)

Le plan de restructuration initial prévoyait

—

d'une part que les 107 filiales ABX de la SNCB, détenues par différentes holdings ABX, seraient regroupées sous un holding général;

| — | d'autre part, que les filiales d'ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (ci après ABX-D), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (ci-après ABX-NL) et ABX LOGISTICS (France) SA (ci-après ABX-F) étaient en difficulté et devaient être restructurées pour devenir viables. |
| --- | --- |

—

d'autre part, que les filiales d'ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (ci après ABX-D), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (ci-après ABX-NL) et ABX LOGISTICS (France) SA (ci-après ABX-F) étaient en difficulté et devaient être restructurées pour devenir viables.

| (9) | Les mesures de restructuration consistaient donc en la réorganisation de la structure juridique d'ABX par le biais de l'intégration de l'ensemble des entités juridiques du groupe sous une même société holding (1), en la cession (et fermeture) d'actifs (2) et autres mesures opérationnelles en Allemagne, Pays-Bas et France, en vue de générer une amélioration supplémentaire du résultat opérationnel (3). |
| --- | --- |

(9)

Les mesures de restructuration consistaient donc en la réorganisation de la structure juridique d'ABX par le biais de l'intégration de l'ensemble des entités juridiques du groupe sous une même société holding (1), en la cession (et fermeture) d'actifs (2) et autres mesures opérationnelles en Allemagne, Pays-Bas et France, en vue de générer une amélioration supplémentaire du résultat opérationnel (3).

| (10) | Pour ce faire, les autorités belges avaient notifié à la Commission que la SNCB apporterait l'essentiel du financement nécessaire à cette restructuration: les montants initialement notifiés portaient sur 91,6 M€ de conversion de dettes d'ABX-D, -NL et -F, (financement long terme) en capital de la SNCB et sur 140 M€ de crédit remboursable (financement à court terme) accordé par la SNCB aux mêmes entités. |
| --- | --- |

(10)

Pour ce faire, les autorités belges avaient notifié à la Commission que la SNCB apporterait l'essentiel du financement nécessaire à cette restructuration: les montants initialement notifiés portaient sur 91,6 M€ de conversion de dettes d'ABX-D, -NL et -F, (financement long terme) en capital de la SNCB et sur 140 M€ de crédit remboursable (financement à court terme) accordé par la SNCB aux mêmes entités.

| (11) | D'autre part, la Commission avait également retenu de la notification initiale que la SNCB transformerait des prêts en capital d'ABX à hauteur totale de 21 M€ (4), ci-après 'montants parallèles' en faveur d'ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. ([...] (5) M€), d'ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. ([...] M€), d'ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. ([...] M€) et d'ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA ([...] M€), (ci-après respectivement 'ABX-Irl', 'ABX-P', 'ABX-Sing' et 'ABX-B'). Les autorités belges estimaient que ce montant serait versé 'hors périmètre de la restructuration notifiée' et ne constituait par conséquent pas une aide d'Etat au sens de l'article 87 du traité. |
| --- | --- |

(11)

D'autre part, la Commission avait également retenu de la notification initiale que la SNCB transformerait des prêts en capital d'ABX à hauteur totale de 21 M€ (4), ci-après 'montants parallèles' en faveur d'ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. ([...] (5) M€), d'ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. ([...] M€), d'ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. ([...] M€) et d'ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA ([...] M€), (ci-après respectivement 'ABX-Irl', 'ABX-P', 'ABX-Sing' et 'ABX-B'). Les autorités belges estimaient que ce montant serait versé 'hors périmètre de la restructuration notifiée' et ne constituait par conséquent pas une aide d'Etat au sens de l'article 87 du traité.

| (12) | En outre, la Commission avait également constaté le versement en 2001, d' 'autres montants' à hauteur totale de 150 M€ (6) par la SNCB à ABX-D, -NL et -F, sans notification préalable à la Commission. |
| --- | --- |

(12)

En outre, la Commission avait également constaté le versement en 2001, d' 'autres montants' à hauteur totale de 150 M€ (6) par la SNCB à ABX-D, -NL et -F, sans notification préalable à la Commission.

| (13) | Finalement, la Commission avait retenu, qu'entre 1998 et 2001, la SNCB a dépensé un montant de 672,4 M€ (7), pour l' 'acquisition' du réseau ABX et qu'un certain nombre de garanties auraient été accordées soit par l'Etat soit par la SNCB. |
| --- | --- |

(13)

Finalement, la Commission avait retenu, qu'entre 1998 et 2001, la SNCB a dépensé un montant de 672,4 M€ (7), pour l' 'acquisition' du réseau ABX et qu'un certain nombre de garanties auraient été accordées soit par l'Etat soit par la SNCB.

2.2.   Rappel — les doutes de la Commission du 23.7.2003

| (14) | Dans son ouverture de la procédure d'enquête, la Commission avait exprimé ses doutes sur les aspects suivants: |
| --- | --- |

(14)

Dans son ouverture de la procédure d'enquête, la Commission avait exprimé ses doutes sur les aspects suivants:

| (15) | Présence d'aide: doutes quant à l'affirmation des autorités belges que le versement de fonds (soit sous forme de crédits remboursables soit sous forme d'apports en fonds propres) par la SNCB dans le cadre de la restructuration d'ABX constituait une transaction normale au sein d'un groupe et ne constituait pas une aide d'Etat au sens de l'article 87 du traité. Pour rappel, dans son ouverture de procédure initiale, la Commission avait notamment émis des doutes quant à la compatibilité avec le principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après ’PIEM’) des (ré)investissements effectués par la SNCB dans ABX. |
| --- | --- |

(15)

Présence d'aide: doutes quant à l'affirmation des autorités belges que le versement de fonds (soit sous forme de crédits remboursables soit sous forme d'apports en fonds propres) par la SNCB dans le cadre de la restructuration d'ABX constituait une transaction normale au sein d'un groupe et ne constituait pas une aide d'Etat au sens de l'article 87 du traité. Pour rappel, dans son ouverture de procédure initiale, la Commission avait notamment émis des doutes quant à la compatibilité avec le principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après ’PIEM’) des (ré)investissements effectués par la SNCB dans ABX.

| (16) | Restructuration — éligibilité: doutes quand à l'éligibilité d'ABX-D, -NL et -F aux aides à la restructuration, dès lors que le reste du groupe ABX pouvait contribuer davantage aux besoins financiers des entités à restructurer. |
| --- | --- |

(16)

Restructuration — éligibilité: doutes quand à l'éligibilité d'ABX-D, -NL et -F aux aides à la restructuration, dès lors que le reste du groupe ABX pouvait contribuer davantage aux besoins financiers des entités à restructurer.

| (17) | Restructuration — viabilité, distorsion et limitation de l'aide: doutes par rapport au volet financier du plan de 'restructuration', qui prévoyait de palier les besoins financiers à long terme (besoin en fonds propres) des entités ABX concernées, au moyen d'un financement en grande partie à court terme (crédit remboursable de 140 M€). Dès lors, la Commission avait également exprimé ses doutes sur la capacité d'un tel financement à permettre le retour à la viabilité durable des entités concernées. En outre les contreparties proposées (en terme de réductions de capacité) ne semblaient pas suffisantes pour éviter toute distorsion de concurrence et pour permettre de limiter l'aide à son minimum. |
| --- | --- |

(17)

Restructuration — viabilité, distorsion et limitation de l'aide: doutes par rapport au volet financier du plan de 'restructuration', qui prévoyait de palier les besoins financiers à long terme (besoin en fonds propres) des entités ABX concernées, au moyen d'un financement en grande partie à court terme (crédit remboursable de 140 M€). Dès lors, la Commission avait également exprimé ses doutes sur la capacité d'un tel financement à permettre le retour à la viabilité durable des entités concernées. En outre les contreparties proposées (en terme de réductions de capacité) ne semblaient pas suffisantes pour éviter toute distorsion de concurrence et pour permettre de limiter l'aide à son minimum.

| (18) | 'Montants parallèles': doutes quant à l'affirmation des autorités belges, que la transformation par la SNCB de prêts en capital d'ABX à hauteur totale de 21 M€ (8), ci-après 'subventions parallèles' constituait une transaction normale au sein du groupe SNCB. Les autorités belges estimaient que ce montant serait versé 'hors périmètre de la restructuration notifiée' et ne constituait par conséquent pas une aide d'Etat au sens de l'article 87 du traité. Les doutes de la Commission à cet égard portaient également sur la compatibilité de telles aides potentielles. |
| --- | --- |

(18)

'Montants parallèles': doutes quant à l'affirmation des autorités belges, que la transformation par la SNCB de prêts en capital d'ABX à hauteur totale de 21 M€ (8), ci-après 'subventions parallèles' constituait une transaction normale au sein du groupe SNCB. Les autorités belges estimaient que ce montant serait versé 'hors périmètre de la restructuration notifiée' et ne constituait par conséquent pas une aide d'Etat au sens de l'article 87 du traité. Les doutes de la Commission à cet égard portaient également sur la compatibilité de telles aides potentielles.

| (19) | 'Autres montants': doutes de la Commission sur la compatibilité du versement en 2001, des 'autres subventions', sans notification préalable à la Commission. Les doutes de la Commission à cet égard portaient sur la présence et la compatibilité d'aides potentielles. |
| --- | --- |

(19)

'Autres montants': doutes de la Commission sur la compatibilité du versement en 2001, des 'autres subventions', sans notification préalable à la Commission. Les doutes de la Commission à cet égard portaient sur la présence et la compatibilité d'aides potentielles.

| (20) | 'Acquisition d'ABX par la SNCB': doutes quant à la compatibilité des dépenses par la SNCB pour l' 'acquisition' du réseau ABX et quant à l'attribution de garanties étatiques. |
| --- | --- |

(20)

'Acquisition d'ABX par la SNCB': doutes quant à la compatibilité des dépenses par la SNCB pour l' 'acquisition' du réseau ABX et quant à l'attribution de garanties étatiques.

2.3.   Le plan de 'restructuration' notifié le 14.1.2005

| (21) | Par courriers du 14.1.2005, 24.2.2005 et 14.3.2005, les autorités belges ont fait parvenir des informations additionnelles, qui modifient le plan et le financement de la restructuration d'ABX.
  Dans ce contexte, et compte tenu des doutes soulevés par la Commission dans son ouverture de procédure initiale, les autorités belges informent la Commission du rachat (à un prix négatif estimé à [...] M€) de l'entreprise par les salariés (ci-après ’RES’) pour la partie non internationale des activités (9) d'ABX en France.
  Selon les informations du 14.1.2005, un accord de principe sur le RES a été conclu avec le management français fin décembre 2004. Cet accord précise que:






  (a) | L'activité ’Road Domestic’ reprise comprendra tous les éléments incorporels (fonds de commerce, archives, droits aux baux, droit aux crédit-baux) et corporels (immeubles, matériel, mobiliers), à l'exception de tout élément d'actif circulant et de toutes dettes, lesquelles conduisent à un actif net négatif de 57 M€ à charge de la SNCB (voir ci-après). |
| --- | --- | --- |

(21)

Par courriers du 14.1.2005, 24.2.2005 et 14.3.2005, les autorités belges ont fait parvenir des informations additionnelles, qui modifient le plan et le financement de la restructuration d'ABX.

Dans ce contexte, et compte tenu des doutes soulevés par la Commission dans son ouverture de procédure initiale, les autorités belges informent la Commission du rachat (à un prix négatif estimé à [...] M€) de l'entreprise par les salariés (ci-après ’RES’) pour la partie non internationale des activités (9) d'ABX en France.

Selon les informations du 14.1.2005, un accord de principe sur le RES a été conclu avec le management français fin décembre 2004. Cet accord précise que:

(a)

L'activité ’Road Domestic’ reprise comprendra tous les éléments incorporels (fonds de commerce, archives, droits aux baux, droit aux crédit-baux) et corporels (immeubles, matériel, mobiliers), à l'exception de tout élément d'actif circulant et de toutes dettes, lesquelles conduisent à un actif net négatif de 57 M€ à charge de la SNCB (voir ci-après).

| (b) | Le personnel repris comprendra environ 1300 salariés (fonctions opérationnelles et fonctions de support (comptabilité, administration générale, informatique)) (10), |
| --- | --- |

(b)

Le personnel repris comprendra environ 1300 salariés (fonctions opérationnelles et fonctions de support (comptabilité, administration générale, informatique)) (10),

| (c) | les activités seront cédées par la SNCB au management français pour un prix négatif estimé à un montant de [...] M€. Le prix final pourrait varier légèrement en fonction du nombre exact de personnel transféré. |
| --- | --- |

(c)

les activités seront cédées par la SNCB au management français pour un prix négatif estimé à un montant de [...] M€. Le prix final pourrait varier légèrement en fonction du nombre exact de personnel transféré.

| (22) | Le calcul de ce prix est basé sur un business plan établi par le management de la société en France qui se porte acquéreur. Il correspond à la valeur de marché des activités, soit la valeur actualisée des cash flows (négatifs) générés par les activités pendant la durée 2005-2007. |
| --- | --- |

(22)

Le calcul de ce prix est basé sur un business plan établi par le management de la société en France qui se porte acquéreur. Il correspond à la valeur de marché des activités, soit la valeur actualisée des cash flows (négatifs) générés par les activités pendant la durée 2005-2007.

| (23) | Selon les informations des autorités belges du 14.1.2005, avant conclusion de l'acte de cession la SNCB soumettra le business plan de la nouvelle entité à un expert indépendant (la société [...]) afin de faire confirmer que ce prix négatif correspond bien à la valeur de marché de l'entreprise. Le rapport de cette expertise sera soumis à la Commission. |
| --- | --- |

(23)

Selon les informations des autorités belges du 14.1.2005, avant conclusion de l'acte de cession la SNCB soumettra le business plan de la nouvelle entité à un expert indépendant (la société [...]) afin de faire confirmer que ce prix négatif correspond bien à la valeur de marché de l'entreprise. Le rapport de cette expertise sera soumis à la Commission.

| (24) | Ce RES doit être réalisé en deux étapes: d'une part le transfert des actifs et du personnel y attaché vers une société nouvelle, filiale d'ABX LOGISTICS (France) SA et d'autre part, l'acquisition par le management d'ABX LOGISITCS (France)SA de la société nouvelle. |
| --- | --- |

(24)

Ce RES doit être réalisé en deux étapes: d'une part le transfert des actifs et du personnel y attaché vers une société nouvelle, filiale d'ABX LOGISTICS (France) SA et d'autre part, l'acquisition par le management d'ABX LOGISITCS (France)SA de la société nouvelle.

| (25) | Finalement, un protocole de cession a été signé le 31 janvier 2005 entre la SNCB-Holding et ABX LOGISTICS (France) S.A. d'une part et Monsieur Jacques Caillé, Directeur Général d'ABX LOGISTICS (France) S.A, et la société JC Invest One S.A. d'autre part. La société JC Invest One S.A. est détenue à [...] % par [...]. Le protocole autorise Jacques Caillé à intéresser des cadres d'ABX LOGISTICS (France) SA à l'opération de RES. La reprise sera effective à partir du 31 mars à minuit. |
| --- | --- |

(25)

Finalement, un protocole de cession a été signé le 31 janvier 2005 entre la SNCB-Holding et ABX LOGISTICS (France) S.A. d'une part et Monsieur Jacques Caillé, Directeur Général d'ABX LOGISTICS (France) S.A, et la société JC Invest One S.A. d'autre part. La société JC Invest One S.A. est détenue à [...] % par [...]. Le protocole autorise Jacques Caillé à intéresser des cadres d'ABX LOGISTICS (France) SA à l'opération de RES. La reprise sera effective à partir du 31 mars à minuit.

| (26) | Les autorités belges considèrent que le soutien de la SNCB à ABX-F dans le cadre du RES ne fait pas partie du plan de restructuration. Selon les autorités belges, ce soutien serait conforme au Principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après 'PIEM') étant donné qu'il est moins coûteux pour la SNCB qu'un scénario éventuel de désengagement pour la partie concernée de la société(voir ci-dessous). |
| --- | --- |

(26)

Les autorités belges considèrent que le soutien de la SNCB à ABX-F dans le cadre du RES ne fait pas partie du plan de restructuration. Selon les autorités belges, ce soutien serait conforme au Principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après 'PIEM') étant donné qu'il est moins coûteux pour la SNCB qu'un scénario éventuel de désengagement pour la partie concernée de la société(voir ci-dessous).

| (27) | D'autre part, mis à part le RES prévu pour l'activité domestique routière d'ABX-F, les autorités belges envisagent la privatisation de l'entièreté du groupe ABX et indiquent que les négociations avec un partenaire privé sont à un stade avancé. |
| --- | --- |

(27)

D'autre part, mis à part le RES prévu pour l'activité domestique routière d'ABX-F, les autorités belges envisagent la privatisation de l'entièreté du groupe ABX et indiquent que les négociations avec un partenaire privé sont à un stade avancé.

| (28) | En outre, concernant le financement, il s'agit essentiellement d'une augmentation de l'aide présumée. Le montant total de l'aide présumée concernant les mesures prévues en Allemagne, aux Pays-Bas et en France s'élève à 388,5 M€. |
| --- | --- |

(28)

En outre, concernant le financement, il s'agit essentiellement d'une augmentation de l'aide présumée. Le montant total de l'aide présumée concernant les mesures prévues en Allemagne, aux Pays-Bas et en France s'élève à 388,5 M€.

| (29) | Comparaison des anciens et nouveaux éléments du dossier par rapport auxquels des doutes sont soulevés: | Anciens éléments du dossier | Nouveaux éléments du dossier |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX Allemagne | Apport par la SNCB à ABX-Allemagne de 72,4 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 50 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB. | Apport en fonds propres à ABX-D sous diverses formes à hauteur de 157,4 millions d'euros. |
| ABX Pays-Bas | Apport par la SNCB à ABX-Pays-Bas de 7,7 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 12,6 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB. | Apport en fonds propres à ABX-NL sous diverses formes à hauteur de 10,6 millions d'euros. |
| ABX-France | Apport par la SNCB à ABX-France de 38,9 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 29 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB. | Contributions sous diverses formes à hauteur de 220,5 millions d'euros, pour pourmettre la RES. |
| ABX Holding + divers | Mis à disposition par la SNCB au holding ABX de 40,3 millions d'euros de trésorerie, dont 30 millions d'euros de provisions pour risques. | Ce point ne figure plus au plan de restructruation. |

(29)

Comparaison des anciens et nouveaux éléments du dossier par rapport auxquels des doutes sont soulevés:

Anciens éléments du dossier

Nouveaux éléments du dossier

ABX Allemagne

Apport par la SNCB à ABX-Allemagne de 72,4 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 50 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB.

Apport en fonds propres à ABX-D sous diverses formes à hauteur de 157,4 millions d'euros.

ABX Pays-Bas

Apport par la SNCB à ABX-Pays-Bas de 7,7 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 12,6 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB.

Apport en fonds propres à ABX-NL sous diverses formes à hauteur de 10,6 millions d'euros.

ABX-France

Apport par la SNCB à ABX-France de 38,9 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 29 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB.

Contributions sous diverses formes à hauteur de 220,5 millions d'euros, pour pourmettre la RES.

ABX Holding + divers

Mis à disposition par la SNCB au holding ABX de 40,3 millions d'euros de trésorerie, dont 30 millions d'euros de provisions pour risques.

Ce point ne figure plus au plan de restructruation.

| (30) | Ces nouveaux éléments du dossier annulent et remplacent les anciens éléments. Les nouveaux montants ne s'ajoutent donc pas aux anciens. |
| --- | --- |

(30)

Ces nouveaux éléments du dossier annulent et remplacent les anciens éléments. Les nouveaux montants ne s'ajoutent donc pas aux anciens.

| (31) | Selon la nouvelle situation, devront donc être apportés:






  (a) | 157,4 M€ au lieu de 50 M€ en fonds propres pour la restructuration d'ABX en Allemagne, pour amener ABX-D à un niveau de fonds propres de 14,4 M€ (au 31.12.2004), comparé à un total bilantaire de 234 M€ (au 31.12.2003). |
| --- | --- | --- |

(31)

Selon la nouvelle situation, devront donc être apportés:

(a)

157,4 M€ au lieu de 50 M€ en fonds propres pour la restructuration d'ABX en Allemagne, pour amener ABX-D à un niveau de fonds propres de 14,4 M€ (au 31.12.2004), comparé à un total bilantaire de 234 M€ (au 31.12.2003).

| (b) | 10,6 M€ au lieu de 12,6 M€ en fonds propres pour la restructuration d'ABX aux Pays-Bas, pour amener ABX-NL à un niveau de fonds propres de 9,3 M€ (au 31.12.2004), comparé à un total bilantaire de 35,7 M€ (au 31.12.2003).
  Pour ABX-D et –NL, ces montants prennent la forme d'augmentation de capital soit par conversion de dettes existantes, soit par apport en nouveaux fonds propres; |
| --- | --- |

(b)

10,6 M€ au lieu de 12,6 M€ en fonds propres pour la restructuration d'ABX aux Pays-Bas, pour amener ABX-NL à un niveau de fonds propres de 9,3 M€ (au 31.12.2004), comparé à un total bilantaire de 35,7 M€ (au 31.12.2003).

Pour ABX-D et –NL, ces montants prennent la forme d'augmentation de capital soit par conversion de dettes existantes, soit par apport en nouveaux fonds propres;

| (c) | 220,5 M€ pour permettre le RES d'une partie d'ABX en France. Ce montant correspond à des charges définitives de la SNCB et prend notamment la forme d'abandon de créances et de couverture des pertes futures, tel que détaillé ci-dessous |
| --- | --- |

(c)

220,5 M€ pour permettre le RES d'une partie d'ABX en France. Ce montant correspond à des charges définitives de la SNCB et prend notamment la forme d'abandon de créances et de couverture des pertes futures, tel que détaillé ci-dessous

| (32) | L'impact du RES est calculé dans le tableau ci-dessous et comparé au coût pour la SNCB d'un scénario de liquidation. Le coût du scénario de liquidation (183 ± 20 M€) est plus élevé de 48 M€ et plus risqué par rapport au coût du R.E.S. (135 ± 10 M€). Il faut noter que les chiffres repris dans le tableau ci-dessous sont des estimations du management basées sur un business plan qui sera vérifié et confirmé par la société d'experts indépendants [...].












  M€ |
| --- | --- |
| | ABX-WW | ABX-D | ABX-NL | ABX-F | Total valeur min. | Total valeur max. |
| Scénario RES dès 2005 | Scénario désengagement dès 2005 |
| A.   Subventions de la SNCB à ABX-D, -NL |
| Subvention SNCB notifiée 17.2.2003 + intérêts | | 53,4 | 10,6 | | | | |
| Subvention SNCB additionnel 14.1.2005 | | 100,0 | | | | | |
| Intérêts sur Aide au sauvetage | | 4,0 | | | | | |
| Total A. | | 157,4 | 10,6 | | | | 168,0 |
| B.   Coût cash pour SNCB lié à RES/désengagement d'ABX-F |
| Rappel — Fonds propres ABX 2004 (31.12.2004) avant apports SNCB | | | | -168,0 | -168,0 | | |
| Dette envers SNCB (qui ne sera pas remboursée) | | | | 85,5 | 85,5 | | |
| Dont: Impact de la conversion de dettes Pre-2002 en capital | | | | [...] | [...] | | |
| Dont: Utilisation «rescue aid“ au 31.12.2004—hors intérêts | | | | [...] | [...] | | |
| Dont: Intérêts sur rescue aid utilisé au 31.12.2004 | | | | [...] | [...] | | |
| Réduction de valeur sur les actifs incorporels | | | | [...] | [...] | | |
| Plus value sur vente Contract Logistics à MGF non encore comptabilisée | | | | [...] | [...] | | |
| Plus value sur trasfert Eurocargo, Air&Sea, Mitjaville et Lacombe vers ABX-WW | | | | [...] | [...] | | |
| Sous-total (B.1.): Actif net d'ABX Logistics France 31.12.2004 | | | | [...] | [...] | | |
| Finalisation du plan social en cours (PSE4) — dépenses 2004 | | | | [...] | [...] | | |
| Couverture des pertes 2005 pour activités non incluses dans le R.E.S. | | | | [...] | [...] | | |
| Couverture des pertes pendant période de négociation du plan social — 2005 | | | | [...] | [...] | | |
| Couverture des pertes pendant 4 mois supplémentaires — 2006 (risque) | | | | [...] | [...] | | |
| Nouveau plan social sur personnel restant | | | | [...] | [...] | | |
| Rupture des contrats bail | | | | [...] | [...] | | |
| Rupture des autres contrats | | | | [...] | [...] | | |
| Prix cession | | | | [...] | [...] | | |
| Sous-total (B.2.) | | | | [...] | [...] | | |
| Total | | | | -134,5 | -182,5 | | |
| Total B. contribution SNCB nécessaire, chiffre arrondi | | | | 135 | 183 | 135,0 | 183,0 |
| C.   Abandon par SNCB de créance envers ABX-F |
| Abandon créance | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Total C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Total C.+B. | | | | 220,5 | 268,5 | 220,5 | 268,5 |
| D.   Subventions de la SNCB pour restructurer ABX-D,-NL,-F |
| Total A. | | 157,4 | 10,6 | | | 168,0 | 168,0 |
| Total B. | | | | 135,0 | 183,0 | 135,0 | 183,0 |
| Total C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Total D. = (Total C.+ Total B. arrondi + Total A.) | | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 388,5 | 436,5 |

(32)

L'impact du RES est calculé dans le tableau ci-dessous et comparé au coût pour la SNCB d'un scénario de liquidation. Le coût du scénario de liquidation (183 ± 20 M€) est plus élevé de 48 M€ et plus risqué par rapport au coût du R.E.S. (135 ± 10 M€). Il faut noter que les chiffres repris dans le tableau ci-dessous sont des estimations du management basées sur un business plan qui sera vérifié et confirmé par la société d'experts indépendants [...].

M€

ABX-WW

ABX-D

ABX-NL

ABX-F

Total valeur min.

Total valeur max.

Scénario RES dès 2005

Scénario désengagement dès 2005

Subventions de la SNCB à ABX-D, -NL

Subvention SNCB notifiée 17.2.2003 + intérêts

53,4

10,6

Subvention SNCB additionnel 14.1.2005

100,0

Intérêts sur Aide au sauvetage

4,0

Total A.

157,4

10,6

168,0

Coût cash pour SNCB lié à RES/désengagement d'ABX-F

Rappel — Fonds propres ABX 2004 (31.12.2004) avant apports SNCB

-168,0

-168,0

Dette envers SNCB (qui ne sera pas remboursée)

85,5

85,5

Dont: Impact de la conversion de dettes Pre-2002 en capital

[...]

[...]

Dont: Utilisation «rescue aid“ au 31.12.2004—hors intérêts

[...]

[...]

Dont: Intérêts sur rescue aid utilisé au 31.12.2004

[...]

[...]

Réduction de valeur sur les actifs incorporels

[...]

[...]

Plus value sur vente Contract Logistics à MGF non encore comptabilisée

[...]

[...]

Plus value sur trasfert Eurocargo, Air&Sea, Mitjaville et Lacombe vers ABX-WW

[...]

[...]

Sous-total (B.1.): Actif net d'ABX Logistics France 31.12.2004

[...]

[...]

Finalisation du plan social en cours (PSE4) — dépenses 2004

[...]

[...]

Couverture des pertes 2005 pour activités non incluses dans le R.E.S.

[...]

[...]

Couverture des pertes pendant période de négociation du plan social — 2005

[...]

[...]

Couverture des pertes pendant 4 mois supplémentaires — 2006 (risque)

[...]

[...]

Nouveau plan social sur personnel restant

[...]

[...]

Rupture des contrats bail

[...]

[...]

Rupture des autres contrats

[...]

[...]

Prix cession

[...]

[...]

Sous-total (B.2.)

[...]

[...]

Total

-134,5

-182,5

Total B. contribution SNCB nécessaire, chiffre arrondi

135

183

135,0

183,0

Abandon par SNCB de créance envers ABX-F

Abandon créance

85,5

85,5

85,5

85,5

Total C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Total C.+B.

220,5

268,5

220,5

268,5

Subventions de la SNCB pour restructurer ABX-D,-NL,-F

Total A.

157,4

10,6

168,0

168,0

Total B.

135,0

183,0

135,0

183,0

Total C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Total D. = (Total C.+ Total B. arrondi + Total A.)

157,4

10,6

220,5

268,5

388,5

436,5

| (33) | Le tableau ci-dessus reprend d'abord les montants attribués par la SNCB à ABX-D et ABX-NL |
| --- | --- |

(33)

Le tableau ci-dessus reprend d'abord les montants attribués par la SNCB à ABX-D et ABX-NL

| (34) | Concernant ABX-F, le tableau ci-dessus reflète pour l'essentiel, que le coût total du RES pour la SNCB est de 220,5 M€, dont 135 M€ pour désintéresser les créanciers d'ABX-F et 85,5 M€ d'abandon de créances de la SNCB en faveur d'ABX-F (point D). Ce coût de 220,5 M€ est moins élevé de 48 M€ que le coût de 268,5 M€ d'un hypothétique scénario de liquidation. |
| --- | --- |

(34)

Concernant ABX-F, le tableau ci-dessus reflète pour l'essentiel, que le coût total du RES pour la SNCB est de 220,5 M€, dont 135 M€ pour désintéresser les créanciers d'ABX-F et 85,5 M€ d'abandon de créances de la SNCB en faveur d'ABX-F (point D). Ce coût de 220,5 M€ est moins élevé de 48 M€ que le coût de 268,5 M€ d'un hypothétique scénario de liquidation.

| (35) | L'impact du RES est calculé sur base de l'actif net estimé à -57 M€ de la société ABX LOGISTICS (France) SA au 31 décembre 2004, qui tient compte des plus values non encore comptabilisées sur la vente de Contract Logistics à MGF et la vente des activités internationales à la SNCB, ainsi que de la réduction de valeur sur les actifs incorporels (marque, ...), vu que la société sera active sous un nouveau nom. Cet actif net de -57 M€ correspond à la différence entre, d'une part, les créances vis-à-vis des clients et les avoirs en banque et, d'autre part, les dettes vis-à-vis des fournisseurs et créanciers (ONSS, administrations fiscales...), et correspond donc à une sortie de cash pour de la SNCB. |
| --- | --- |

(35)

L'impact du RES est calculé sur base de l'actif net estimé à -57 M€ de la société ABX LOGISTICS (France) SA au 31 décembre 2004, qui tient compte des plus values non encore comptabilisées sur la vente de Contract Logistics à MGF et la vente des activités internationales à la SNCB, ainsi que de la réduction de valeur sur les actifs incorporels (marque, ...), vu que la société sera active sous un nouveau nom. Cet actif net de -57 M€ correspond à la différence entre, d'une part, les créances vis-à-vis des clients et les avoirs en banque et, d'autre part, les dettes vis-à-vis des fournisseurs et créanciers (ONSS, administrations fiscales...), et correspond donc à une sortie de cash pour de la SNCB.

| (36) | A cette sortie de cash s'ajoute le coût (hors-bilan) de 13 M€ du plan social en cours de finalisation, et la couverture des pertes en 2005 des activités qui ne feront pas partie du R.E.S. (contrats logistiques restants et personnel non transféré) pour environ 5 M€. Le reste des coûts dépend du scénario considéré: dans le cadre du scénario R.E.S. retenu, la SNCB aurait dû payer un prix négatif d'environ [...] M€; alternativement, dans le scénario hypothétique de liquidation, la SNCB devra supporter les pertes pendant une période allant potentiellement jusqu'en avril 2006 en vertu de la loi sociale française. Le total du plan social et des ruptures de contrats généreront ainsi un coût d'environ [...] M€, soit 48 M€ de plus que le coût de [...] M€ dans le cas retenu du RES pour un prix négatif de [...] M€. |
| --- | --- |

(36)

A cette sortie de cash s'ajoute le coût (hors-bilan) de 13 M€ du plan social en cours de finalisation, et la couverture des pertes en 2005 des activités qui ne feront pas partie du R.E.S. (contrats logistiques restants et personnel non transféré) pour environ 5 M€. Le reste des coûts dépend du scénario considéré: dans le cadre du scénario R.E.S. retenu, la SNCB aurait dû payer un prix négatif d'environ [...] M€; alternativement, dans le scénario hypothétique de liquidation, la SNCB devra supporter les pertes pendant une période allant potentiellement jusqu'en avril 2006 en vertu de la loi sociale française. Le total du plan social et des ruptures de contrats généreront ainsi un coût d'environ [...] M€, soit 48 M€ de plus que le coût de [...] M€ dans le cas retenu du RES pour un prix négatif de [...] M€.

| (37) | En effet, selon les autorités belges, l'impact financier (cash et comptable) pour la SNCB d'un scénario de liquidation aurait été significativement plus lourd (de l'ordre de 48 M€ de coûts cash additionnels par rapport au scénario de RES), en raison:






  (a) | Du plan social à couvrir pour les 1300 travailleurs licenciés (coût estimé à 44 M€) |
| --- | --- | --- |

(37)

En effet, selon les autorités belges, l'impact financier (cash et comptable) pour la SNCB d'un scénario de liquidation aurait été significativement plus lourd (de l'ordre de 48 M€ de coûts cash additionnels par rapport au scénario de RES), en raison:

(a)

Du plan social à couvrir pour les 1300 travailleurs licenciés (coût estimé à 44 M€)

| (b) | De la perte à couvrir par la SNCB, en vertu de la législation sociale française, pendant la période nécessaire à la négociation du plan social avec les organisations représentatives du personnel (coût estimé à 35 à 50 M€ supplémentaires par rapport au scénario de R.E.S.) |
| --- | --- |

(b)

De la perte à couvrir par la SNCB, en vertu de la législation sociale française, pendant la période nécessaire à la négociation du plan social avec les organisations représentatives du personnel (coût estimé à 35 à 50 M€ supplémentaires par rapport au scénario de R.E.S.)

| (c) | Des coûts de rupture des contrats de bail pour les sites restant en France (coût estimé à 8 M€) |
| --- | --- |

(c)

Des coûts de rupture des contrats de bail pour les sites restant en France (coût estimé à 8 M€)

| (d) | Des coûts de rupture des autres contrats avec les fournisseurs et partenaires (coût estimé à 6 M€). |
| --- | --- |

(d)

Des coûts de rupture des autres contrats avec les fournisseurs et partenaires (coût estimé à 6 M€).

| (e) | [...]. |
| --- | --- |

(e)

[...].

| (38) | Les autorités belges indiquent que le scénario de liquidation hypothétique d'une partie d'ABX-F consiste en une liquidation à l'amiable (11), soit une liquidation décidée en l'absence d'état de cessation des paiements d'ABX LOGISTICS (France). Une telle liquidation imposerait l'apurement intégral du passif social. La clôture de la liquidation ne pourrait être prononcées que si les comptes ont été apurés et les dettes sociales intégralement remboursées. |
| --- | --- |

(38)

Les autorités belges indiquent que le scénario de liquidation hypothétique d'une partie d'ABX-F consiste en une liquidation à l'amiable (11), soit une liquidation décidée en l'absence d'état de cessation des paiements d'ABX LOGISTICS (France). Une telle liquidation imposerait l'apurement intégral du passif social. La clôture de la liquidation ne pourrait être prononcées que si les comptes ont été apurés et les dettes sociales intégralement remboursées.

| (39) | Les autorités belges indiquent également:
  ’Il convient par ailleurs de préciser que les créanciers d'une société en liquidation amiable, ou son liquidateur, disposent, au cours d'une procédure de liquidation amiable, du droit de demander la mise en redressement judiciaire ou la liquidation judiciaire de ladite société, si les conditions en sont réunies (constatation de l'impossibilité de faire face au passif exigible avec l'actif disponible).

  [...] (12).’ |
| --- | --- |

(39)

Les autorités belges indiquent également:

’Il convient par ailleurs de préciser que les créanciers d'une société en liquidation amiable, ou son liquidateur, disposent, au cours d'une procédure de liquidation amiable, du droit de demander la mise en redressement judiciaire ou la liquidation judiciaire de ladite société, si les conditions en sont réunies (constatation de l'impossibilité de faire face au passif exigible avec l'actif disponible).

[...] (12).’

2.4.   L'enjeu financier global du dossier

| (40) | Selon le plan de restructuration modifié, l'évolution du chiffre d'affaires, des résultats et des fonds propres est présenté comme suit.









  M€ |
| --- | --- |
| | ABX-WW | ABX-D | ABX-NL | ABX-F |
| périmètre 31.12.2004 (incl. ABX-France interantional) et avec ABX-D et ABX-NL |
| A. | Chiffre d'affaires (CA) ABX |

(40)

Selon le plan de restructuration modifié, l'évolution du chiffre d'affaires, des résultats et des fonds propres est présenté comme suit.

M€

ABX-WW

ABX-D

ABX-NL

ABX-F

périmètre 31.12.2004 (incl. ABX-France interantional) et avec ABX-D et ABX-NL

A.

(hors Air&Sea)

CA 2002

2267

606

67

639

CA 2003

2132

502

55

541

CA 2004 (estimation)

2188

486

53

413

CA 2005 (estimation)

2479

471

60

n.d.

CA 2006 (estimation)

2658

492

63

n.d.

CA 2007 (estimation)

2810

518

68

n.d.

| B. | Résultat net ABX |
| --- | --- |

B.

(hors Air&Sea)

Résultat net 2002

-107,2

-72,2

-13,0

-79,2

Résultat net 2003

-32,6

-28,2

-5,4

-44,3

Résultat net 2004 (estimation)

-21,8

-34,3

-2,9

-53,9

Résultat net 2005 (estimation)

-8,6

-11,4

-0,4

n.d.

Résultat net 2006 (estimation)

10,7

-1,5

0,3

n.d.

Résultat net 2007 (estimation)

25,8

5,9

0,6

n.d.

| C. | Fonds propres ABX |
| --- | --- |

C.

(incl Air&Sea)

(consolidé)

(consolidé)

Fonds propres 2001

-38,3

1,7

15,7

Fonds propres 2002

-127,4

-11,0

-64,0

Fonds propres 2003

186,0

-156,3

-18,5

-111,8

Fonds propres 2004 (31.12.2004) avant mesures de conversion

-143,0

-1,3

-168,0

Fonds propres après mesures de conversion

346,0

14,4

9,3

-82,5

Concerne ABX Logistics GmbH devenue ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH suite à la fusion en 2004

| (41) | Bien que le CA d'ABX-WW soit en progression jusqu'en 2007, celui d'ABX-D diminue sensiblement et celui d'ABX-NL connaît un minimum en 2005. |
| --- | --- |

(41)

Bien que le CA d'ABX-WW soit en progression jusqu'en 2007, celui d'ABX-D diminue sensiblement et celui d'ABX-NL connaît un minimum en 2005.

| (42) | L'évolution du résultat net montre un retour vers l'équilibre en 2006 pour ABX-NL et en 2007 pour ABX-D et ABX-WW. |
| --- | --- |

(42)

L'évolution du résultat net montre un retour vers l'équilibre en 2006 pour ABX-NL et en 2007 pour ABX-D et ABX-WW.

| (43) | Les fonds propres d'ABX-D et ABX-NL redeviendraient positifs après apport de nouveaux fonds propres par la SNCB. |
| --- | --- |

(43)

Les fonds propres d'ABX-D et ABX-NL redeviendraient positifs après apport de nouveaux fonds propres par la SNCB.

| (44) | Le second tableau représente l'enjeu financier de la restructuration et résume les sommes reprises dans les autres volets du dossier.












  M€ |
| --- | --- |
| | ABX-WW | ABX-D | ABX-NL | ABX-F | Total valeur min. | Total valeur max. |
| Scénario RES dès 2005 | Scénario désengagement dès 2005 |
| A.   Subventions de la SNCB à ABX-D, -NL |
| Subvention SNCB notifiée 17.2.2003 + intérêts | | 53,4 | 10,6 | | | | |
| Subvention SNCB additionnel 14.1.2005 | | 100,0 | | | | | |
| Intérêts sur Aide au sauvetage | | 4,0 | | | | | |
| Total A. | | 157,4 | 10,6 | | | | 168,0 |
| B.   Coût cash pour SNCB lié à RES/désengagement d'ABX-F |
| Total B. contribution SNCB nécessaire, chiffre arrondi | | | | 135 | 183 | 135,0 | 183,0 |
| C.   Abandon par SNCB de créance envers ABX-F |
| Abandon créance | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Total C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Total C.+B. | | | | 220,5 | 268,5 | 220,5 | 268,5 |
| D.   Subventions de la SNCB pour restructurer ABX-D,-NL,-F |
| Total A. | | 157,4 | 10,6 | | | 168,0 | 168,0 |
| Total B. | | | | 135,0 | 183,0 | 135,0 | 183,0 |
| Total C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Total D. = (Total C.+ Total B. arrondi + Total A.) | | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 388,5 | 436,5 |
| E.   Subventions “paralelles” de la SNCB pour ABX (+ total .C.3.) |
| Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Irlande | [...] | | | | | | |
| Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Portugal | [...] | | | | | | |
| Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Singapour | [...] | | | | | | |
| Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Belgium | [...] | | | | | | |
| Total E | 12,1 | | | | | | |
| Total Grand E. = Total (E.+ Total Grand D.) | 12,1 | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 400,6 | 448,6 |
| F.   “Autres subventions” |
| Injection de capital de la SNCB dans ABX-D en 2001 | 55,0 | | | | | | |
| Augmentaion de capital par la SNCB dans ABX-D | 17,4 | | | | | | |
| Augmentaion de capital par la SNCB dans ABX-NL en 2001 | 12,2 | | | | | | |
| Augmentation de capital par la SNCB dans ABX-F en 2001 | 30,0 | | | | | | |
| Total F. | 114,6 | | | | | | |
| Total Grand F. = (Total F. + Total Grand E.) | 126,7 | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 515,2 | 563,2 |
| G.   Frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001 |
| Total G. | | | | | | 433,8 | 433,8 |

(44)

Le second tableau représente l'enjeu financier de la restructuration et résume les sommes reprises dans les autres volets du dossier.

M€

ABX-WW

ABX-D

ABX-NL

ABX-F

Total valeur min.

Total valeur max.

Scénario RES dès 2005

Scénario désengagement dès 2005

Subventions de la SNCB à ABX-D, -NL

Subvention SNCB notifiée 17.2.2003 + intérêts

53,4

10,6

Subvention SNCB additionnel 14.1.2005

100,0

Intérêts sur Aide au sauvetage

4,0

Total A.

157,4

10,6

168,0

Coût cash pour SNCB lié à RES/désengagement d'ABX-F

Total B. contribution SNCB nécessaire, chiffre arrondi

135

183

135,0

183,0

Abandon par SNCB de créance envers ABX-F

Abandon créance

85,5

85,5

85,5

85,5

Total C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Total C.+B.

220,5

268,5

220,5

268,5

Subventions de la SNCB pour restructurer ABX-D,-NL,-F

Total A.

157,4

10,6

168,0

168,0

Total B.

135,0

183,0

135,0

183,0

Total C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Total D. = (Total C.+ Total B. arrondi + Total A.)

157,4

10,6

220,5

268,5

388,5

436,5

Subventions “paralelles” de la SNCB pour ABX (+ total .C.3.)

Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Irlande

[...]

Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Portugal

[...]

Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Singapour

[...]

Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Belgium

[...]

Total E

12,1

Total Grand E. = Total (E.+ Total Grand D.)

12,1

157,4

10,6

220,5

268,5

400,6

448,6

“Autres subventions”

Injection de capital de la SNCB dans ABX-D en 2001

55,0

Augmentaion de capital par la SNCB dans ABX-D

17,4

Augmentaion de capital par la SNCB dans ABX-NL en 2001

12,2

Augmentation de capital par la SNCB dans ABX-F en 2001

30,0

Total F.

114,6

Total Grand F. = (Total F. + Total Grand E.)

126,7

157,4

10,6

220,5

268,5

515,2

563,2

Frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001

Total G.

433,8

433,8

| (45) | Le tableau ci-dessus reprend le financement total dans l'ensemble du dossier ABX. La rubrique ’A.’ spécifie les montants nécessaires en vue de recapitaliser ABX-D et -NL. Les rubriques ’B.’ et ’C.’ spécifient les montants nécessaires en vue d'amener ABX-F à un niveau de fonds propres permettant la reprise de l'entreprise par les salariés RES tel que prévue ou en vue de financer un hypothétique scénario de désengagement de la partie non internationale d'ABX-F. Sont ensuite cumulés (rubrique 'D.') les subventions de la SNCB pour mener à bien la restructuration d'ABX-D, -NL et -F (RES retenu ou désengagement hypothétique partiel d'ABX-F inclus). La rubrique 'E.' reprend les différentes 'subventions parallèles' versées par la SNCB à certaines entités du groupe ABX, qui sont, selon les autorités belges, considérées comme étant hors périmètre de la restructuration. La rubrique 'F.' reprend les montants des 'autres subventions', qui ont été versés à ABX-D, -NL et -F. La rubrique 'G.' reprend les frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001. En additionnant les différents totaux on obtient un montant total des sommes investies et à investir par la SNCB dans ABX entre 1998 et la fin de la restructuration (y compris la vente d'une partie d'ABX-F mais sans spécifier les garanties et lettres de confort accordées par la SNCB). |
| --- | --- |

(45)

Le tableau ci-dessus reprend le financement total dans l'ensemble du dossier ABX. La rubrique ’A.’ spécifie les montants nécessaires en vue de recapitaliser ABX-D et -NL. Les rubriques ’B.’ et ’C.’ spécifient les montants nécessaires en vue d'amener ABX-F à un niveau de fonds propres permettant la reprise de l'entreprise par les salariés RES tel que prévue ou en vue de financer un hypothétique scénario de désengagement de la partie non internationale d'ABX-F. Sont ensuite cumulés (rubrique 'D.') les subventions de la SNCB pour mener à bien la restructuration d'ABX-D, -NL et -F (RES retenu ou désengagement hypothétique partiel d'ABX-F inclus). La rubrique 'E.' reprend les différentes 'subventions parallèles' versées par la SNCB à certaines entités du groupe ABX, qui sont, selon les autorités belges, considérées comme étant hors périmètre de la restructuration. La rubrique 'F.' reprend les montants des 'autres subventions', qui ont été versés à ABX-D, -NL et -F. La rubrique 'G.' reprend les frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001. En additionnant les différents totaux on obtient un montant total des sommes investies et à investir par la SNCB dans ABX entre 1998 et la fin de la restructuration (y compris la vente d'une partie d'ABX-F mais sans spécifier les garanties et lettres de confort accordées par la SNCB).

| (46) | En effet, il apparaît que la SNCB a l'intention d'attribuer une somme de 157,4 M€ pour la restructuration d'ABX-D et 10,6 M€ pour ABX-NL. En y additionnant le montant nécessaires pour le RES en France, il en résulte une contribution de 388,5 M€. En additionnant à ce total les 'montants parallèles' notifiées en 2003, il en résulte une somme de 400,6 M€. Avec les 'autres montants', la somme augmente à 515,2 M€. |
| --- | --- |

(46)

En effet, il apparaît que la SNCB a l'intention d'attribuer une somme de 157,4 M€ pour la restructuration d'ABX-D et 10,6 M€ pour ABX-NL. En y additionnant le montant nécessaires pour le RES en France, il en résulte une contribution de 388,5 M€. En additionnant à ce total les 'montants parallèles' notifiées en 2003, il en résulte une somme de 400,6 M€. Avec les 'autres montants', la somme augmente à 515,2 M€.

| (47) | En y ajoutant le coût de 433,8 M€ pour les acquisitions du réseau ABX entre 1998 et 2001, on obtient le total de 949 M€. |
| --- | --- |

(47)

En y ajoutant le coût de 433,8 M€ pour les acquisitions du réseau ABX entre 1998 et 2001, on obtient le total de 949 M€.

| (48) | Il est d'autre part à noter, que dans le tableau ci-dessus le total des frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001 est de 433,8 M€, comparé au montant de 672,4 M€ mentionné dans l'ouverture de la procédure initiale (13) comme information officielle des autorités belges. |
| --- | --- |

(48)

Il est d'autre part à noter, que dans le tableau ci-dessus le total des frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001 est de 433,8 M€, comparé au montant de 672,4 M€ mentionné dans l'ouverture de la procédure initiale (13) comme information officielle des autorités belges.

| (49) | Cette différence s'explique essentiellement par un certain nombre de doubles comptages d'une part et par la réaffectation de certains montants sous d'autres rubriques du tableau, vu qu'ils ne sont pas liés à l'acquisition. |
| --- | --- |

(49)

Cette différence s'explique essentiellement par un certain nombre de doubles comptages d'une part et par la réaffectation de certains montants sous d'autres rubriques du tableau, vu qu'ils ne sont pas liés à l'acquisition.

| (50) | Il faut déduire de 672,4 M€ les sommes de 12 M€, de 85,5 M€, de 114,6 M€, de 12,1 M€ et de 14,4 M€, tel qu'expliqué ci-dessous, ce qui mène au solde de 433,8 M€ ayant effectivement servi à l'acquisition du réseau ABX entre 1998 et 2001. |
| --- | --- |

(50)

Il faut déduire de 672,4 M€ les sommes de 12 M€, de 85,5 M€, de 114,6 M€, de 12,1 M€ et de 14,4 M€, tel qu'expliqué ci-dessous, ce qui mène au solde de 433,8 M€ ayant effectivement servi à l'acquisition du réseau ABX entre 1998 et 2001.

| (51) | En premier lieu il faut, selon les autorités belges, supprimer un double comptage à hauteur de 12 M€ sur l'acquisition d'ABX-F, ce qui ramène le total des investissements de la SNCB dans ABX LOGISITICS à 660,4 M€. |
| --- | --- |

(51)

En premier lieu il faut, selon les autorités belges, supprimer un double comptage à hauteur de 12 M€ sur l'acquisition d'ABX-F, ce qui ramène le total des investissements de la SNCB dans ABX LOGISITICS à 660,4 M€.

| (52) | Ensuite dans le montant de 660,4 M€ était inclus le montant de 85,5 M€ de créances, que la SNCB abandonne en faveur d'ABX-F (point C du tableau). Le montant de 114,6 M€ est également à déduire, vu qu'il est repris sous 'autres subventions' (point F.) ci-dessus. Il était initialement repris à hauteur de 155 M€, dans l'ouverture de procédure. Les autorités belges ont toutefois informé la Commission que ce montant doit être réduit, d'une part de 50 M€, car il est identique à celui notifié au titre de la restructuration en Allemagne et, d'autre part, qu'une augmentation de capital de 17,4 M€ doit être retenue pour ABX-D. En outre, aux Pays-Bas, l'augmentation de capital de 20 M€ doit être réduite de 7,8 M€ à 12,2 M€ afin de ne pas faire double emploi avec le montant d'acquisition d'ABX-NL. Le montant de 12,1 M€ doit être déduit vu qu'il est repris sous 'subventions parallèles' (point E.) ci-dessus. Le solde, soit 14,4 M€ n'est pas repris dans le tableau ci-dessus, car il constitue des créances qui, selon les informations dont dispose la Commission, ne sont pas abandonnées et devront dès lors être remboursées par ABX. |
| --- | --- |

(52)

Ensuite dans le montant de 660,4 M€ était inclus le montant de 85,5 M€ de créances, que la SNCB abandonne en faveur d'ABX-F (point C du tableau). Le montant de 114,6 M€ est également à déduire, vu qu'il est repris sous 'autres subventions' (point F.) ci-dessus. Il était initialement repris à hauteur de 155 M€, dans l'ouverture de procédure. Les autorités belges ont toutefois informé la Commission que ce montant doit être réduit, d'une part de 50 M€, car il est identique à celui notifié au titre de la restructuration en Allemagne et, d'autre part, qu'une augmentation de capital de 17,4 M€ doit être retenue pour ABX-D. En outre, aux Pays-Bas, l'augmentation de capital de 20 M€ doit être réduite de 7,8 M€ à 12,2 M€ afin de ne pas faire double emploi avec le montant d'acquisition d'ABX-NL. Le montant de 12,1 M€ doit être déduit vu qu'il est repris sous 'subventions parallèles' (point E.) ci-dessus. Le solde, soit 14,4 M€ n'est pas repris dans le tableau ci-dessus, car il constitue des créances qui, selon les informations dont dispose la Commission, ne sont pas abandonnées et devront dès lors être remboursées par ABX.

| (53) | En résumé, la différence entre 672,4 M€ et 433,8 M€ résulte d'une part de doubles comptages et d'autre part de réaffectations de montants sous d'autres rubriques du tableau ci-dessus. |
| --- | --- |

(53)

En résumé, la différence entre 672,4 M€ et 433,8 M€ résulte d'une part de doubles comptages et d'autre part de réaffectations de montants sous d'autres rubriques du tableau ci-dessus.

3.   DOUTES ADDITIONNELS DE LA COMMISSION

| (54) | La présente décision constitue une extension de la procédure ouverte le 23.7.2003 aux nouveaux éléments du dossier décrits ci-dessus et en particulier aux nouveaux montants que la SNCB souhaite accorder (ou a accordé) à ABX. La Commission exprime uniquement les doutes additionnels à ceux exprimés dans l'ouverture de procédure et qui découlent des nouveaux éléments notifiés début 2005. |
| --- | --- |

(54)

La présente décision constitue une extension de la procédure ouverte le 23.7.2003 aux nouveaux éléments du dossier décrits ci-dessus et en particulier aux nouveaux montants que la SNCB souhaite accorder (ou a accordé) à ABX. La Commission exprime uniquement les doutes additionnels à ceux exprimés dans l'ouverture de procédure et qui découlent des nouveaux éléments notifiés début 2005.

3.1.   Doute sur la nature d'aide des mesures notifiées à propos d'ABX-D et -NL

| (55) | La Commission constate que le montant prévu de soutien financier de la SNCB à ABX-D et ABX-NL, tel que présenté dans la notification du 17.2.2003, a été modifié. La Commission estime que les circonstances l'ayant amenée à exprimer ses doutes dans l'ouverture de procédure initiale quant à l'absence d'aide d'Etat, restent d'application. La Commission étend dès lors ses doutes aux nouveaux montants prévus pour à ABX-D et ABX-NL. |
| --- | --- |

(55)

La Commission constate que le montant prévu de soutien financier de la SNCB à ABX-D et ABX-NL, tel que présenté dans la notification du 17.2.2003, a été modifié. La Commission estime que les circonstances l'ayant amenée à exprimer ses doutes dans l'ouverture de procédure initiale quant à l'absence d'aide d'Etat, restent d'application. La Commission étend dès lors ses doutes aux nouveaux montants prévus pour à ABX-D et ABX-NL.

3.2.   Doute sur la nature d'aide des mesures concernant ABX-F

| (56) | La Commission se demande si les fonds apportés par la SNCB à ABX ne devraient pas être qualifiés de ressources d'Etat pour des raisons similaires à celles de l'ouverture de procédure. Elle doute ensuite que cet apport constitue un investissement avisé compte tenu des difficultés d'ABX-F. Enfin, elle rappelle que les mesures initialement notifiées non seulement pour ABX-D et –NL, mais aussi pour ABX-F avaient pour finalité de rétablir la viabilité du groupe ABX (14). La Commission constate que les versements à effectuer dans le contexte du RES en France paraissent tout autant remplir cette même finalité, ce qui indique que les mesures de soutien de la SNCB devant permettre le RES, s'inscrivent bien dans la logique d'aide à la restructuration du groupe ABX. |
| --- | --- |

(56)

La Commission se demande si les fonds apportés par la SNCB à ABX ne devraient pas être qualifiés de ressources d'Etat pour des raisons similaires à celles de l'ouverture de procédure. Elle doute ensuite que cet apport constitue un investissement avisé compte tenu des difficultés d'ABX-F. Enfin, elle rappelle que les mesures initialement notifiées non seulement pour ABX-D et –NL, mais aussi pour ABX-F avaient pour finalité de rétablir la viabilité du groupe ABX (14). La Commission constate que les versements à effectuer dans le contexte du RES en France paraissent tout autant remplir cette même finalité, ce qui indique que les mesures de soutien de la SNCB devant permettre le RES, s'inscrivent bien dans la logique d'aide à la restructuration du groupe ABX.

| (57) | A la lumière de ce qui précède, la Commission exprime ses doutes d'une part quant à l'interprétation des autorités belges, selon laquelle le RES concernant une partie d'ABX-France, ne s'inscrit pas dans le contexte de la restructuration d'ABX et d'autre part, quant à l'absence d'imputabilité à l'Etat des décisions prises par la SNCB en vue de rétablir la viabilité d'ABX-F et plus généralement du groupe ABX. Le RES étant réalisé, tout élément d'aide identifié dans ce cadre doit dès lors être considéré comme illégal, sans pour autant qu'il soit porté préjudice à sa compatibilité. |
| --- | --- |

(57)

A la lumière de ce qui précède, la Commission exprime ses doutes d'une part quant à l'interprétation des autorités belges, selon laquelle le RES concernant une partie d'ABX-France, ne s'inscrit pas dans le contexte de la restructuration d'ABX et d'autre part, quant à l'absence d'imputabilité à l'Etat des décisions prises par la SNCB en vue de rétablir la viabilité d'ABX-F et plus généralement du groupe ABX. Le RES étant réalisé, tout élément d'aide identifié dans ce cadre doit dès lors être considéré comme illégal, sans pour autant qu'il soit porté préjudice à sa compatibilité.

| (58) | D'autre part, afin de pouvoir lever tout doute additionnel à l'égard du prix de vente à payer dans le cadre du RES d'ABX France, les autorités belges sont invitées à soumettre, au moyen d'une expertise indépendante, les éléments de nature à justifier que le prix de vente du RES corresponde effectivement à un prix de marché. |
| --- | --- |

(58)

D'autre part, afin de pouvoir lever tout doute additionnel à l'égard du prix de vente à payer dans le cadre du RES d'ABX France, les autorités belges sont invitées à soumettre, au moyen d'une expertise indépendante, les éléments de nature à justifier que le prix de vente du RES corresponde effectivement à un prix de marché.

| (59) | En outre, en vue de démontrer que le prix de vente ne constitue pas une aide d'Etat, les autorités belges comparent le coût du RES retenu au coût d'une hypothétique liquidation à l'amiable, qui, selon le calcul présenté, serait plus onéreuse de 48 M€ que le RES. Ce calcul, qui a pour but de satisfaire le Principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après 'PIEM'), comporte la couverture par la SNCB, de pertes encourues par ABX France pendant la négociation du plan social. C'est essentiellement ce coût, prévu d'être couvert par la SNCB, qui rend le scénario de liquidation plus onéreux que le RES. [...]. |
| --- | --- |

(59)

En outre, en vue de démontrer que le prix de vente ne constitue pas une aide d'Etat, les autorités belges comparent le coût du RES retenu au coût d'une hypothétique liquidation à l'amiable, qui, selon le calcul présenté, serait plus onéreuse de 48 M€ que le RES. Ce calcul, qui a pour but de satisfaire le Principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après 'PIEM'), comporte la couverture par la SNCB, de pertes encourues par ABX France pendant la négociation du plan social. C'est essentiellement ce coût, prévu d'être couvert par la SNCB, qui rend le scénario de liquidation plus onéreux que le RES. [...].

| (60) | La Commission observe à titre liminaire que la comparaison du scénario RES avec une hypothétique ’liquidation à l'amiable’ n'est pas nécessairement la comparaison pertinente dans ce contexte. En effet, un investisseur privé placé dans une situation comparable chercherait la solution la moins coûteuse pour lui, sans exclure l'hypothèse d'une liquidation forcée si elle s'avérait la plus intéressante d'un point de vue économique. |
| --- | --- |

(60)

La Commission observe à titre liminaire que la comparaison du scénario RES avec une hypothétique ’liquidation à l'amiable’ n'est pas nécessairement la comparaison pertinente dans ce contexte. En effet, un investisseur privé placé dans une situation comparable chercherait la solution la moins coûteuse pour lui, sans exclure l'hypothèse d'une liquidation forcée si elle s'avérait la plus intéressante d'un point de vue économique.

| (61) | La Commission rappelle aussi que, en principe, une société comme ABX France répond de ses obligations avec son propre patrimoine social. La responsabilité des actionnaires pour les obligations de la société ne va normalement pas au delà du capital social de celle-ci et n'affecte donc pas les patrimoines propres des différents actionnaires. Ce n'est que dans des cas exceptionnels et dans des conditions très strictes que certaines législations nationales prévoient la possibilité pour des tiers de se retourner vers des actionnaires. |
| --- | --- |

(61)

La Commission rappelle aussi que, en principe, une société comme ABX France répond de ses obligations avec son propre patrimoine social. La responsabilité des actionnaires pour les obligations de la société ne va normalement pas au delà du capital social de celle-ci et n'affecte donc pas les patrimoines propres des différents actionnaires. Ce n'est que dans des cas exceptionnels et dans des conditions très strictes que certaines législations nationales prévoient la possibilité pour des tiers de se retourner vers des actionnaires.

| (62) | La Commission exprime à cet égard des doutes [...] que la SNCB [...] soit juridiquement tenue de couvrir les pertes en question. [...]. D'autre part [...] le dossier ne comporte pas d'indication que la société mère [...] ait commis des ’fautes de gestion’. Or, ce deuxième élément est indispensable pour qu'on puisse envisager une quelconque responsabilité juridique en droit national français. |
| --- | --- |

(62)

La Commission exprime à cet égard des doutes [...] que la SNCB [...] soit juridiquement tenue de couvrir les pertes en question. [...]. D'autre part [...] le dossier ne comporte pas d'indication que la société mère [...] ait commis des ’fautes de gestion’. Or, ce deuxième élément est indispensable pour qu'on puisse envisager une quelconque responsabilité juridique en droit national français.

| (63) | Enfin, même dans l'hypothèse peu vraisemblable où toutes ces conditions exigées par le droit national pour engager la responsabilité [...] seraient remplies, ceci n'exclurait pas pour autant le caractère d'aide d'Etat de ces interventions en faveur de la filiale. En effet, une telle hypothèse impliquerait que l'entreprise publique ait préalablement accordé de façon implicite, à travers ses actes, une garantie en faveur de sa filiale. Or, un tel comportement de la part d'une entité publique par rapport à une filiale en difficulté est en principe un avantage au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité. |
| --- | --- |

(63)

Enfin, même dans l'hypothèse peu vraisemblable où toutes ces conditions exigées par le droit national pour engager la responsabilité [...] seraient remplies, ceci n'exclurait pas pour autant le caractère d'aide d'Etat de ces interventions en faveur de la filiale. En effet, une telle hypothèse impliquerait que l'entreprise publique ait préalablement accordé de façon implicite, à travers ses actes, une garantie en faveur de sa filiale. Or, un tel comportement de la part d'une entité publique par rapport à une filiale en difficulté est en principe un avantage au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité.

| (64) | La Commission considère donc à ce stade et sur la base des éléments à sa disposition que les interventions envisagées dans le cadre du RES d'ABX France pourraient être constitutives d'aides d'Etat dont la compatibilité doit être examinée dans le cadre de la présente procédure. |
| --- | --- |

(64)

La Commission considère donc à ce stade et sur la base des éléments à sa disposition que les interventions envisagées dans le cadre du RES d'ABX France pourraient être constitutives d'aides d'Etat dont la compatibilité doit être examinée dans le cadre de la présente procédure.

3.3.   Doute sur l'incidence de la privatisation d'ABX-WW

| (65) | En cas de privatisation de la holding ABX-WW, les autorités belges sont également priées de bien vouloir fournir les éléments d'information nécessaire en vue de démontrer qu'une telle privatisation se ferait au prix du marché et n'impliquerait aucun élément d'aide d'Etat additionnel aux aides identifiée dans l'ouverture et la présente extension de procédure. De tels éléments seront nécessaires en vue de pouvoir, le cas échéant, lever tout doute de la Commission à cet égard. |
| --- | --- |

(65)

En cas de privatisation de la holding ABX-WW, les autorités belges sont également priées de bien vouloir fournir les éléments d'information nécessaire en vue de démontrer qu'une telle privatisation se ferait au prix du marché et n'impliquerait aucun élément d'aide d'Etat additionnel aux aides identifiée dans l'ouverture et la présente extension de procédure. De tels éléments seront nécessaires en vue de pouvoir, le cas échéant, lever tout doute de la Commission à cet égard.

3.4.   Doute sur la nature d'aide concernant les autres volets du dossier

| (66) | A l'égard des autres volets du dossier, pour lesquels les montants ont été révisés, et qui, selon les autorités belges, ne concernent pas le 'plan de restructuration', la Commission maintient son appréciation, exprimée dans l'ouverture de la procédure initiale. |
| --- | --- |

(66)

A l'égard des autres volets du dossier, pour lesquels les montants ont été révisés, et qui, selon les autorités belges, ne concernent pas le 'plan de restructuration', la Commission maintient son appréciation, exprimée dans l'ouverture de la procédure initiale.

3.5.   Compatibilité de l'aide

3.5.1.   Doutes quant à la compatibilité des aides présumées à la restructuration d'ABX-D, -NL

| (67) | La Commission étend ses doutes quant à la compatibilité de l'aide, tels qu'exprimés dans l'ouverture de la procédure, aux nouveaux montants d'aide à la restructuration en faveur d'ABX-D, -NL. |
| --- | --- |

(67)

La Commission étend ses doutes quant à la compatibilité de l'aide, tels qu'exprimés dans l'ouverture de la procédure, aux nouveaux montants d'aide à la restructuration en faveur d'ABX-D, -NL.

3.5.2.   Compatibilité du RES

| (68) | La Commission a indiqué supra que les mesures en faveur d'ABX-F semblaient pouvoir être qualifiées d'aides à la restructuration. La Commission devra alors vérifier que les critères d'approbation des aides à la restructuration sont respectés. Elle ne dispose pas encore de suffisamment d'éléments pour vérifier que la viabilité durable de l'entité vendue sera assurée avec un minimum d'aides, tout en occasionnant le moins possible de distorsions de concurrence. |
| --- | --- |

(68)

La Commission a indiqué supra que les mesures en faveur d'ABX-F semblaient pouvoir être qualifiées d'aides à la restructuration. La Commission devra alors vérifier que les critères d'approbation des aides à la restructuration sont respectés. Elle ne dispose pas encore de suffisamment d'éléments pour vérifier que la viabilité durable de l'entité vendue sera assurée avec un minimum d'aides, tout en occasionnant le moins possible de distorsions de concurrence.

| (69) | Dans le cas où le RES serait exclu du plan de restructuration, la Commission émet des doutes quant à la compatibilité des aides envisagées. En effet, le versement d'une aide d'Etat à une société en difficulté financière, ayant pour but de maintenir celle-ci sur le marché, sans pour autant que le versement des aides présumées ne se fasse dans le contexte d'un plan de restructuration, apparaît constituer une aide opérationnelle. Pour un tel type d'aide, accordé hors plan de restructuration, les paragraphes 2 et 3 de l'article 87 du traité n'apparaissent pas prévoir de dérogation au paragraphe 1 de ce même article. Dans ce contexte d'exclusion, la Commission émet des doutes à l'égard de la compatibilité du RES avec les règles aides d'Etat. |
| --- | --- |

(69)

Dans le cas où le RES serait exclu du plan de restructuration, la Commission émet des doutes quant à la compatibilité des aides envisagées. En effet, le versement d'une aide d'Etat à une société en difficulté financière, ayant pour but de maintenir celle-ci sur le marché, sans pour autant que le versement des aides présumées ne se fasse dans le contexte d'un plan de restructuration, apparaît constituer une aide opérationnelle. Pour un tel type d'aide, accordé hors plan de restructuration, les paragraphes 2 et 3 de l'article 87 du traité n'apparaissent pas prévoir de dérogation au paragraphe 1 de ce même article. Dans ce contexte d'exclusion, la Commission émet des doutes à l'égard de la compatibilité du RES avec les règles aides d'Etat.

3.5.3.   Doutes quant à la compatibilité des aides présumées objet des autres volets du dossier

| (70) | La Commission étend ses doutes, tels qu'exprimés dans l'ouverture de la procédure, aux montants révisés objet des autres volets du dossier. |
| --- | --- |

(70)

La Commission étend ses doutes, tels qu'exprimés dans l'ouverture de la procédure, aux montants révisés objet des autres volets du dossier.

4.   CONCLUSION

| (71) | Eu égard aux conclusions qui précèdent, la Commission exprime des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun des mesures nouvelles. En conséquence, elle étend la procédure formelle d'examen aux nouvelles mesures décrites dans la présente décision, afin d'apprécier leur compatibilité avec le marché commun. |
| --- | --- |

(71)

Eu égard aux conclusions qui précèdent, la Commission exprime des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun des mesures nouvelles. En conséquence, elle étend la procédure formelle d'examen aux nouvelles mesures décrites dans la présente décision, afin d'apprécier leur compatibilité avec le marché commun.

| (72) | Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la Belgique, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de l'aide dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. La Belgique est invitée à soumettre les éléments d'information permettant, le cas échéant de clarifier les doutes que la Commission a exprimé ci-dessus. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide. |
| --- | --- |

(72)

Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la Belgique, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de l'aide dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. La Belgique est invitée à soumettre les éléments d'information permettant, le cas échéant de clarifier les doutes que la Commission a exprimé ci-dessus. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

| (73) | La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

(73)

La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| (74) | Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.” |
| --- | --- |

(74)

Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.”

”Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| (1) | Bij brief van 17.2.2003 heeft België een plan voor de herstructurering van ABX Logistics (hierna ’ABX’ genoemd) aangemeld, dat door de Commissie op 17.2.2003 is geregistreerd (nr. Tren A/13396). Bij brief van 24.7.2003 (nr. SG (2003) D/231003) heeft de Commissie België meegedeeld dat zij besloten heeft een formele onderzoeksprocedure (C 53/03) in te leiden naar aanleiding van deze aanmelding. De onderzoeksprocedure is in PB C 9 van 14.1.2004 gepubliceerd, nadat met de Belgische autoriteiten een akkoord was bereikt over het schrappen van de vertrouwelijke gegevens. |
| --- | --- |

(1)

Bij brief van 17.2.2003 heeft België een plan voor de herstructurering van ABX Logistics (hierna ’ABX’ genoemd) aangemeld, dat door de Commissie op 17.2.2003 is geregistreerd (nr. Tren A/13396). Bij brief van 24.7.2003 (nr. SG (2003) D/231003) heeft de Commissie België meegedeeld dat zij besloten heeft een formele onderzoeksprocedure (C 53/03) in te leiden naar aanleiding van deze aanmelding. De onderzoeksprocedure is in PB C 9 van 14.1.2004 gepubliceerd, nadat met de Belgische autoriteiten een akkoord was bereikt over het schrappen van de vertrouwelijke gegevens.

| (2) | Bij brief van 29.8.2003 (nr. 2805 van het kabinet van Loyola de Palacio) hebben de Belgische autoriteiten opmerkingen gemaakt naar aanleiding van het inleiden van de procedure. |
| --- | --- |

(2)

Bij brief van 29.8.2003 (nr. 2805 van het kabinet van Loyola de Palacio) hebben de Belgische autoriteiten opmerkingen gemaakt naar aanleiding van het inleiden van de procedure.

| (3) | Bij brief van 18.2.2004 (nr. D (2004) 2823) heeft de Commissie de opmerkingen die zij van derden heeft ontvangen, voorgelegd aan de Belgische autoriteiten. Het antwoord van ABX op deze opmerkingen van derden is bij brief van 18.3.2004 (nr. A/15992) door de Belgische autoriteiten aan de Commissie meegedeeld. |
| --- | --- |

(3)

Bij brief van 18.2.2004 (nr. D (2004) 2823) heeft de Commissie de opmerkingen die zij van derden heeft ontvangen, voorgelegd aan de Belgische autoriteiten. Het antwoord van ABX op deze opmerkingen van derden is bij brief van 18.3.2004 (nr. A/15992) door de Belgische autoriteiten aan de Commissie meegedeeld.

| (4) | In tussentijd hadden de Belgische autoriteiten het plan voor de herstructurering van ABX bijgewerkt (brief nr. A/37839 van 12.12.2003) en aanvullende informatie verstrekt (brieven nrs. A/38582 van 19.12.2003, A/15992 van 18.3.2004, A/35928 van 12.11.2004, A/2010 van 14.1.2005, A/4889 van 24.2.2005 en brief van 14.3.2005). |
| --- | --- |

(4)

In tussentijd hadden de Belgische autoriteiten het plan voor de herstructurering van ABX bijgewerkt (brief nr. A/37839 van 12.12.2003) en aanvullende informatie verstrekt (brieven nrs. A/38582 van 19.12.2003, A/15992 van 18.3.2004, A/35928 van 12.11.2004, A/2010 van 14.1.2005, A/4889 van 24.2.2005 en brief van 14.3.2005).

| (5) | Uit deze aanvullende informatie blijkt dat het oorspronkelijke, op 17.2.2003 aangemelde plan substantieel is gewijzigd en dat de oorspronkelijk geplande maatregelen zijn vervangen en/of aangevuld. Bij onderhavig besluit wordt de onderzoeksprocedure die de Commissie op 24.7.2003 heeft ingeleid en die gepubliceerd is in het PB van 14.1.2004, uitgebreid. |
| --- | --- |

(5)

Uit deze aanvullende informatie blijkt dat het oorspronkelijke, op 17.2.2003 aangemelde plan substantieel is gewijzigd en dat de oorspronkelijk geplande maatregelen zijn vervangen en/of aangevuld. Bij onderhavig besluit wordt de onderzoeksprocedure die de Commissie op 24.7.2003 heeft ingeleid en die gepubliceerd is in het PB van 14.1.2004, uitgebreid.

| (6) | Deze uitbreiding van de onderzoeksprocedure is voornamelijk gebaseerd op de nieuwe elementen in de brieven van de Belgische autoriteiten van 14.1.2005, 24.2.2005 en 14.3.2005. |
| --- | --- |

(6)

Deze uitbreiding van de onderzoeksprocedure is voornamelijk gebaseerd op de nieuwe elementen in de brieven van de Belgische autoriteiten van 14.1.2005, 24.2.2005 en 14.3.2005.

| (7) | De besluiten tot enerzijds inleiding van de procedure en anderzijds uitbreiding ervan moeten als een onlosmakelijk verbonden geheel worden beschouwd. |
| --- | --- |

(7)

De besluiten tot enerzijds inleiding van de procedure en anderzijds uitbreiding ervan moeten als een onlosmakelijk verbonden geheel worden beschouwd.

2.   BESCHRIJVING VAN DE STEUN

2.1.   Herinnering — de op 17.2.2003 aangemelde herstructurering

| (8) | In het oorspronkelijke herstructureringsplan was bepaald dat:






  — | enerzijds de 107 ABX-filialen van de NMBS, die in handen zijn van verschillende ABX-holdings, worden samengebracht onder één algemene holding; |
| --- | --- | --- |

(8)

In het oorspronkelijke herstructureringsplan was bepaald dat:

—

enerzijds de 107 ABX-filialen van de NMBS, die in handen zijn van verschillende ABX-holdings, worden samengebracht onder één algemene holding;

| — | anderzijds de filialen ABX LOGISTICS (Duitsland) GmbH (hierna ’ABX-D’ genoemd), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (hierna ’ABX-NL’ genoemd) en ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. (hierna ’ABX-F’ genoemd) zich in moeilijkheden bevonden en moesten worden geherstructureerd om rendabel te worden. |
| --- | --- |

—

anderzijds de filialen ABX LOGISTICS (Duitsland) GmbH (hierna ’ABX-D’ genoemd), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (hierna ’ABX-NL’ genoemd) en ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. (hierna ’ABX-F’ genoemd) zich in moeilijkheden bevonden en moesten worden geherstructureerd om rendabel te worden.

| (9) | De herstructureringsmaatregelen hadden betrekking op de reorganisatie van de juridische structuur van ABX. Alle juridische entiteiten van de groep werden samengebracht in één holdingmaatschappij (15). Voorts hield de herstructurering in dat activa (16) werden afgestaan (en gesloten) en dat andere operationele maatregelen in Duitsland, Nederland en Frankrijk werden genomen teneinde de bedrijfsresultaten verder te verbeteren (17). |
| --- | --- |

(9)

De herstructureringsmaatregelen hadden betrekking op de reorganisatie van de juridische structuur van ABX. Alle juridische entiteiten van de groep werden samengebracht in één holdingmaatschappij (15). Voorts hield de herstructurering in dat activa (16) werden afgestaan (en gesloten) en dat andere operationele maatregelen in Duitsland, Nederland en Frankrijk werden genomen teneinde de bedrijfsresultaten verder te verbeteren (17).

| (10) | De Belgische autoriteiten hadden de Commissie meegedeeld dat de NMBS het grootste deel van de financiering van deze herstructurering voor haar rekening zou nemen: de oorspronkelijk aangemelde bedragen hadden betrekking op de omzetting van 91,6 miljoen euro aan schulden van ABX-D, -NL en -F (lange-termijnfinanciering) in kapitaal van de NMBS en op 140 miljoen euro aan terug te betalen kredieten (korte-termijnfinanciering) die door de NMBS aan bovengenoemde filialen waren verstrekt. |
| --- | --- |

(10)

De Belgische autoriteiten hadden de Commissie meegedeeld dat de NMBS het grootste deel van de financiering van deze herstructurering voor haar rekening zou nemen: de oorspronkelijk aangemelde bedragen hadden betrekking op de omzetting van 91,6 miljoen euro aan schulden van ABX-D, -NL en -F (lange-termijnfinanciering) in kapitaal van de NMBS en op 140 miljoen euro aan terug te betalen kredieten (korte-termijnfinanciering) die door de NMBS aan bovengenoemde filialen waren verstrekt.

| (11) | De Commissie had uit de oorspronkelijke aanmelding ook opgemaakt dat de NMBS in totaal 21 miljoen euro (18) aan leningen (hierna ’parallelle leningen’ genoemd) ten gunste van ABX LOGISTICS (Ierland) Ltd. ([...] (19) miljoen euro), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. ([...] miljoen euro), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. ([...] miljoen euro) en ABX LOGISTICS International (België) NV/SA ([...] miljoen euro), (hierna ’ABX-Irl’, ’ABX-P’, ’ABX-Sing’ en ’ABX-B’ genoemd) zou omzetten in kapitaal van ABX. De Belgische autoriteiten waren van mening dat dit bedrag buiten de aangemelde herstructurering viel en dus geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag was. |
| --- | --- |

(11)

De Commissie had uit de oorspronkelijke aanmelding ook opgemaakt dat de NMBS in totaal 21 miljoen euro (18) aan leningen (hierna ’parallelle leningen’ genoemd) ten gunste van ABX LOGISTICS (Ierland) Ltd. ([...] (19) miljoen euro), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. ([...] miljoen euro), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. ([...] miljoen euro) en ABX LOGISTICS International (België) NV/SA ([...] miljoen euro), (hierna ’ABX-Irl’, ’ABX-P’, ’ABX-Sing’ en ’ABX-B’ genoemd) zou omzetten in kapitaal van ABX. De Belgische autoriteiten waren van mening dat dit bedrag buiten de aangemelde herstructurering viel en dus geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag was.

| (12) | De Commissie had bovendien ook vastgesteld dat de NMBS in 2001 in totaal 150 miljoen euro (20)’andere bedragen’ aan ABX-D, -NL en –F had uitgekeerd, zonder voorafgaande kennisgeving aan de Commissie. |
| --- | --- |

(12)

De Commissie had bovendien ook vastgesteld dat de NMBS in 2001 in totaal 150 miljoen euro (20)’andere bedragen’ aan ABX-D, -NL en –F had uitgekeerd, zonder voorafgaande kennisgeving aan de Commissie.

| (13) | Ten slotte had de Commissie vastgesteld dat de NMBS tussen 1998 en 2001 672,4 miljoen euro (21) had uitgegeven voor de ’verwerving’ van het ABX-netwerk en dat de overheid of de NMBS een aantal garanties hadden verstrekt. |
| --- | --- |

(13)

Ten slotte had de Commissie vastgesteld dat de NMBS tussen 1998 en 2001 672,4 miljoen euro (21) had uitgegeven voor de ’verwerving’ van het ABX-netwerk en dat de overheid of de NMBS een aantal garanties hadden verstrekt.

2.2.   Herinnering — de twijfels die de Commissie op 23.7.2003 heeft geuit

| (14) | Bij het inleiden van de procedure heeft de Commissie twijfels geuit over de volgende aspecten: |
| --- | --- |

(14)

Bij het inleiden van de procedure heeft de Commissie twijfels geuit over de volgende aspecten:

| (15) | De aanwezigheid van steun: de Commissie heeft twijfels over de bewering van de Belgische autoriteiten als zouden de fondsen die de NMBS in het kader van de herstructurering van ABX heeft verstrekt (in de vorm van terug te betalen kredieten of omzetting in eigen middelen) een normale transactie binnen een groep betreffen en geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag zijn. Bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure betwijfelde de Commissie met name of de (her-)investeringen van de NMBS in ABX verenigbaar waren met ’het beginsel van een investeerder in een markteconomie’ (hierna ’BIM’ genoemd). |
| --- | --- |

(15)

De aanwezigheid van steun: de Commissie heeft twijfels over de bewering van de Belgische autoriteiten als zouden de fondsen die de NMBS in het kader van de herstructurering van ABX heeft verstrekt (in de vorm van terug te betalen kredieten of omzetting in eigen middelen) een normale transactie binnen een groep betreffen en geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag zijn. Bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure betwijfelde de Commissie met name of de (her-)investeringen van de NMBS in ABX verenigbaar waren met ’het beginsel van een investeerder in een markteconomie’ (hierna ’BIM’ genoemd).

| (16) | Herstructurering — subsidiabiliteit: de Commissie twijfelt eraan of ABX-D, -NL en –F wel in aanmerking kwamen voor herstructureringssteun omdat de rest van de ABX-groep meer financiële middelen ter beschikking van de te herstructureren entiteiten had kunnen stellen. |
| --- | --- |

(16)

Herstructurering — subsidiabiliteit: de Commissie twijfelt eraan of ABX-D, -NL en –F wel in aanmerking kwamen voor herstructureringssteun omdat de rest van de ABX-groep meer financiële middelen ter beschikking van de te herstructureren entiteiten had kunnen stellen.

| (17) | Herstructurering — rendabiliteit, concurrentieverstoring en beperking van de steun: de Commissie heeft twijfels over het financiële gedeelte van het ’herstructureringsplan’; volgens dat plan zullen de financiële behoeften op lange termijn (behoeften aan eigen middelen) van de betrokken ABX-entiteiten immers worden ondervangen door een financiering die grotendeels op korte termijn wordt verstrekt (terug te betalen krediet van 140 miljoen euro). De Commissie twijfelt er dan ook aan of een dergelijke financiering de duurzame rendabiliteit van de betrokken entiteiten kan herstellen. De voorgestelde compensaties (capaciteitsbeperking) lijken bovendien niet te volstaan om concurrentieverstoringen te voorkomen en maken het niet mogelijk de steun tot een minimum te beperken. |
| --- | --- |

(17)

Herstructurering — rendabiliteit, concurrentieverstoring en beperking van de steun: de Commissie heeft twijfels over het financiële gedeelte van het ’herstructureringsplan’; volgens dat plan zullen de financiële behoeften op lange termijn (behoeften aan eigen middelen) van de betrokken ABX-entiteiten immers worden ondervangen door een financiering die grotendeels op korte termijn wordt verstrekt (terug te betalen krediet van 140 miljoen euro). De Commissie twijfelt er dan ook aan of een dergelijke financiering de duurzame rendabiliteit van de betrokken entiteiten kan herstellen. De voorgestelde compensaties (capaciteitsbeperking) lijken bovendien niet te volstaan om concurrentieverstoringen te voorkomen en maken het niet mogelijk de steun tot een minimum te beperken.

| (18) | ’Parallelle bedragen’: de Commissie betwijfelt of de door de NMBS doorgevoerde omzetting van leningen in ABX-kapitaal ten bedrage van 21 miljoen euro (22) (hierna ’parallelle subsidies’ genoemd) een normale transactie binnen de NMBS-groep is, zoals de Belgische autoriteiten beweren. De Belgische autoriteiten waren van mening dat dit bedrag buiten de aangemelde herstructurering viel en dus geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag was. De twijfels van de Commissie hebben eveneens betrekking op de verenigbaarheid van dergelijke potentiële steun. |
| --- | --- |

(18)

’Parallelle bedragen’: de Commissie betwijfelt of de door de NMBS doorgevoerde omzetting van leningen in ABX-kapitaal ten bedrage van 21 miljoen euro (22) (hierna ’parallelle subsidies’ genoemd) een normale transactie binnen de NMBS-groep is, zoals de Belgische autoriteiten beweren. De Belgische autoriteiten waren van mening dat dit bedrag buiten de aangemelde herstructurering viel en dus geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag was. De twijfels van de Commissie hebben eveneens betrekking op de verenigbaarheid van dergelijke potentiële steun.

| (19) | ’Andere bedragen’: de Commissie twijfelt eraan of de ’andere subsidies’ die in 2001, zonder voorafgaande kennisgeving aan de Commissie, zijn uitgekeerd, verenigbaar zijn. De twijfels van de Commissie hebben betrekking op de aanwezigheid en verenigbaarheid van steun. |
| --- | --- |

(19)

’Andere bedragen’: de Commissie twijfelt eraan of de ’andere subsidies’ die in 2001, zonder voorafgaande kennisgeving aan de Commissie, zijn uitgekeerd, verenigbaar zijn. De twijfels van de Commissie hebben betrekking op de aanwezigheid en verenigbaarheid van steun.

| (20) | ’Verwerving van ABX door de NMBS’: de Commissie heeft twijfels over verenigbaarheid van de door de NMBS gedane uitgaven voor de ’verwerving’ van het ABX-netwerk en over de toekenning van overheidsgaranties. |
| --- | --- |

(20)

’Verwerving van ABX door de NMBS’: de Commissie heeft twijfels over verenigbaarheid van de door de NMBS gedane uitgaven voor de ’verwerving’ van het ABX-netwerk en over de toekenning van overheidsgaranties.

2.3.   Het op 14.1.2005 aangemelde ”herstructureringsplan”

| (21) | Bij brieven van 14.1.2005, 24.2.2005 en 14.3.2005 hebben de Belgische autoriteiten aanvullende informatie verstrekt waaruit blijkt dat het plan voor de herstructurering van ABX en de financiering van dat plan wijzigingen hebben ondergaan.
  In deze context, en gezien de twijfels die de Commissie bij het inleiden van haar oorspronkelijke procedure heeft geuit, stellen de Belgische autoriteiten de Commissie ervan in kennis dat de binnenlandse activiteiten (23) van ABX in Frankrijk door het management van het bedrijf zijn overgenomen (MBO, Management Buy Out) voor een negatieve prijs die op [...] miljoen euro wordt geraamd.
  Volgens de op 14.1.2005 verstrekte informatie is eind december 2004 een principeovereenkomst over de overname bereikt met het Franse management. In deze overeenkomst is bepaald dat:






  (a) | de overgenomen ’Road Domestic’-activiteiten alle immateriële (goodwill, archieven, huurrechten, leasingrechten) en materiële (gebouwen, materiaal, inboedel) elementen omvatten, met uitzondering van alle rijdende activa en alle schulden, wat leidt tot een negatief nettoactief van 57 miljoen euro ten laste van de NMBS (zie hieronder); |
| --- | --- | --- |

(21)

Bij brieven van 14.1.2005, 24.2.2005 en 14.3.2005 hebben de Belgische autoriteiten aanvullende informatie verstrekt waaruit blijkt dat het plan voor de herstructurering van ABX en de financiering van dat plan wijzigingen hebben ondergaan.

In deze context, en gezien de twijfels die de Commissie bij het inleiden van haar oorspronkelijke procedure heeft geuit, stellen de Belgische autoriteiten de Commissie ervan in kennis dat de binnenlandse activiteiten (23) van ABX in Frankrijk door het management van het bedrijf zijn overgenomen (MBO, Management Buy Out) voor een negatieve prijs die op [...] miljoen euro wordt geraamd.

Volgens de op 14.1.2005 verstrekte informatie is eind december 2004 een principeovereenkomst over de overname bereikt met het Franse management. In deze overeenkomst is bepaald dat:

(a)

de overgenomen ’Road Domestic’-activiteiten alle immateriële (goodwill, archieven, huurrechten, leasingrechten) en materiële (gebouwen, materiaal, inboedel) elementen omvatten, met uitzondering van alle rijdende activa en alle schulden, wat leidt tot een negatief nettoactief van 57 miljoen euro ten laste van de NMBS (zie hieronder);

| (b) | de overname betrekking heeft op ongeveer 1 300 werknemers (operationele functies en ondersteunende functies (boekhouding, algemene administratie, informatica)) (24); |
| --- | --- |

(b)

de overname betrekking heeft op ongeveer 1 300 werknemers (operationele functies en ondersteunende functies (boekhouding, algemene administratie, informatica)) (24);

| (c) | de NMBS de activiteiten aan het Franse management verkoopt voor een negatieve prijs die op [...] miljoen euro wordt geraamd; de definitieve prijs kan licht variëren naar gelang van het exacte aantal overgedragen werknemers. |
| --- | --- |

(c)

de NMBS de activiteiten aan het Franse management verkoopt voor een negatieve prijs die op [...] miljoen euro wordt geraamd; de definitieve prijs kan licht variëren naar gelang van het exacte aantal overgedragen werknemers.

| (22) | Deze prijs is berekend op basis van een ondernemingsplan dat is opgesteld door het Franse management, de koper van de activiteiten. De prijs stemt overeen met de waarde van de activiteiten, d.w.z. de geactualiseerde waarde van de (negatieve) kasstromen die in de periode 2005-2007 door de activiteiten werden gegenereerd. |
| --- | --- |

(22)

Deze prijs is berekend op basis van een ondernemingsplan dat is opgesteld door het Franse management, de koper van de activiteiten. De prijs stemt overeen met de waarde van de activiteiten, d.w.z. de geactualiseerde waarde van de (negatieve) kasstromen die in de periode 2005-2007 door de activiteiten werden gegenereerd.

| (23) | Volgens de informatie die de Belgische autoriteiten op 14.1.2005 hebben verstrekt, zal de NMBS vóór het sluiten van de overdrachtsakte het ondernemingsplan door een onafhankelijke auditonderneming ([...]) laten onderzoeken om na te gaan of deze negatieve prijs inderdaad overeenstemt met de marktwaarde van de onderneming. Het verslag van dit onderzoek zal aan de Commissie worden overgemaakt. |
| --- | --- |

(23)

Volgens de informatie die de Belgische autoriteiten op 14.1.2005 hebben verstrekt, zal de NMBS vóór het sluiten van de overdrachtsakte het ondernemingsplan door een onafhankelijke auditonderneming ([...]) laten onderzoeken om na te gaan of deze negatieve prijs inderdaad overeenstemt met de marktwaarde van de onderneming. Het verslag van dit onderzoek zal aan de Commissie worden overgemaakt.

| (24) | Deze MBO bestaat uit twee fasen: eerst worden de activa en het personeel overgeheveld naar een nieuwe onderneming, een filiaal van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A., en vervolgens neemt het management van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. deze nieuwe onderneming over. |
| --- | --- |

(24)

Deze MBO bestaat uit twee fasen: eerst worden de activa en het personeel overgeheveld naar een nieuwe onderneming, een filiaal van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A., en vervolgens neemt het management van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. deze nieuwe onderneming over.

| (25) | Op 31 januari 2005 is een protocol ondertekend tussen de NMBS Holding en ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. enerzijds en de heer Jacques Caillé, directeur-generaal van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. en de onderneming JC Invest One S.A. anderzijds. De onderneming JC Invest One S.A. is voor [...] % eigendom van [...]. Volgens het protocol mag de heer Jacques Caillé kaderleden van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. betrekken bij de MBO. De overname wordt van kracht op 31 maart, om middernacht. |
| --- | --- |

(25)

Op 31 januari 2005 is een protocol ondertekend tussen de NMBS Holding en ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. enerzijds en de heer Jacques Caillé, directeur-generaal van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. en de onderneming JC Invest One S.A. anderzijds. De onderneming JC Invest One S.A. is voor [...] % eigendom van [...]. Volgens het protocol mag de heer Jacques Caillé kaderleden van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. betrekken bij de MBO. De overname wordt van kracht op 31 maart, om middernacht.

| (26) | De Belgische autoriteiten zijn van oordeel dat de steun van de NMBS aan ABX-F in het kader van de MBO geen deel uitmaakt van het herstructureringsplan. Volgens de Belgische autoriteiten zou deze steun in overeenstemming zijn met het beginsel van een investeerder in een markteconomie omdat deze steun voor de NMBS goedkoper is dan een eventuele afstoting van het desbetreffende deel van de onderneming (zie hieronder). |
| --- | --- |

(26)

De Belgische autoriteiten zijn van oordeel dat de steun van de NMBS aan ABX-F in het kader van de MBO geen deel uitmaakt van het herstructureringsplan. Volgens de Belgische autoriteiten zou deze steun in overeenstemming zijn met het beginsel van een investeerder in een markteconomie omdat deze steun voor de NMBS goedkoper is dan een eventuele afstoting van het desbetreffende deel van de onderneming (zie hieronder).

| (27) | Naast de MBO van de ’Road Domestic’-activiteiten van ABX-F zijn de Belgische autoriteiten ook voornemens de volledige ABX-groep te privatiseren. De onderhandelingen met een privé-partner zouden overigens al vergevorderd zijn. |
| --- | --- |

(27)

Naast de MBO van de ’Road Domestic’-activiteiten van ABX-F zijn de Belgische autoriteiten ook voornemens de volledige ABX-groep te privatiseren. De onderhandelingen met een privé-partner zouden overigens al vergevorderd zijn.

| (28) | Wat de financiering betreft, gaat het hoofdzakelijk om een verhoging van de veronderstelde steun. In totaal bedraagt de veronderstelde steun voor de geplande maatregelen in Duitsland, Nederland en Frankrijk 388,5 miljoen euro. |
| --- | --- |

(28)

Wat de financiering betreft, gaat het hoofdzakelijk om een verhoging van de veronderstelde steun. In totaal bedraagt de veronderstelde steun voor de geplande maatregelen in Duitsland, Nederland en Frankrijk 388,5 miljoen euro.

| (29) | Vergelijking van de oude en nieuwe elementen van het dossier, met betrekking tot de punten waarover twijfel bestaat: | Oude elementen van het dossier | Nieuwe elementen van het dossier |
| --- | --- | --- | --- |
| ABX Duitsland | Bijdrage van de NMBS aan ABX-Duitsland: 72,4 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 50 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS | Bijdrage aan ABX-D: 157,4 miljoen euro aan eigen middelen, in diverse vormen |
| ABX Nederland | Bijdrage van de NMBS aan ABX-Nederland: 7,7 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 12,6 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS | Bijdrage aan ABX-NL: 10,6 miljoen euro aan eigen middelen, in diverse vormen |
| ABX-Frankrijk | Bijdrage van de NMBS aan ABX-Frankrijk: 38,9 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 29 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS | Bijdrage van 220,5 miljoen euro, in diverse vormen, om de MBO mogelijk te maken |
| ABX Holding + diverse | De NMBS stelt de ABX-Holding 40,3 miljoen euro kasmiddelen ter beschikking, waarvan 30 miljoen euro aan voorzieningen voor risico's | Dit punt is uit het herstructureringsplan geschrapt |

(29)

Vergelijking van de oude en nieuwe elementen van het dossier, met betrekking tot de punten waarover twijfel bestaat:

Oude elementen van het dossier

Nieuwe elementen van het dossier

ABX Duitsland

Bijdrage van de NMBS aan ABX-Duitsland: 72,4 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 50 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS

Bijdrage aan ABX-D: 157,4 miljoen euro aan eigen middelen, in diverse vormen

ABX Nederland

Bijdrage van de NMBS aan ABX-Nederland: 7,7 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 12,6 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS

Bijdrage aan ABX-NL: 10,6 miljoen euro aan eigen middelen, in diverse vormen

ABX-Frankrijk

Bijdrage van de NMBS aan ABX-Frankrijk: 38,9 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 29 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS

Bijdrage van 220,5 miljoen euro, in diverse vormen, om de MBO mogelijk te maken

ABX Holding + diverse

De NMBS stelt de ABX-Holding 40,3 miljoen euro kasmiddelen ter beschikking, waarvan 30 miljoen euro aan voorzieningen voor risico's

Dit punt is uit het herstructureringsplan geschrapt

| (30) | De nieuwe elementen uit het dossier maken de oude ongeldig en vervangen ze. De nieuwe bedragen mogen dus niet bij de oude worden opgeteld. |
| --- | --- |

(30)

De nieuwe elementen uit het dossier maken de oude ongeldig en vervangen ze. De nieuwe bedragen mogen dus niet bij de oude worden opgeteld.

| (31) | In de nieuwe situatie bedragen de bijdragen dus:






  (a) | 157,4 miljoen euro in plaats van 50 miljoen euro aan eigen middelen voor de herstructurering van ABX in Duitsland, om de eigen middelen van ABX-D op een niveau van 14,4 miljoen euro te brengen (op 31.12.2004), vergeleken met een balanstotaal van 234 miljoen euro (op 31.12.2003). |
| --- | --- | --- |

(31)

In de nieuwe situatie bedragen de bijdragen dus:

(a)

157,4 miljoen euro in plaats van 50 miljoen euro aan eigen middelen voor de herstructurering van ABX in Duitsland, om de eigen middelen van ABX-D op een niveau van 14,4 miljoen euro te brengen (op 31.12.2004), vergeleken met een balanstotaal van 234 miljoen euro (op 31.12.2003).

| (b) | 10,6 miljoen euro in plaats van 12,6 miljoen euro aan eigen middelen voor de herstructurering van ABX in Nederland, om de eigen middelen van ABX-NL op een niveau van 9,3 miljoen euro te brengen (op 31.12.2004), vergeleken met een balanstotaal van 35,7 miljoen euro (op 31.12.2003).
  Voor ABX-D en –NL worden deze bedragen verstrekt in de vorm van een kapitaalsverhoging, ofwel door de omzetting van bestaande schulden ofwel door de bijdrage van nieuwe eigen middelen; |
| --- | --- |

(b)

10,6 miljoen euro in plaats van 12,6 miljoen euro aan eigen middelen voor de herstructurering van ABX in Nederland, om de eigen middelen van ABX-NL op een niveau van 9,3 miljoen euro te brengen (op 31.12.2004), vergeleken met een balanstotaal van 35,7 miljoen euro (op 31.12.2003).

Voor ABX-D en –NL worden deze bedragen verstrekt in de vorm van een kapitaalsverhoging, ofwel door de omzetting van bestaande schulden ofwel door de bijdrage van nieuwe eigen middelen;

| (c) | 220,5 miljoen euro om de MBO van een gedeelte van ABX-Frankrijk mogelijk te maken. Dit bedrag stemt overeen met de definitieve lasten van de NMBS en neemt met name de vorm aan van kwijtschelding van schulden en dekking van toekomstige schulden, zoals hieronder in detail uiteengezet. |
| --- | --- |

(c)

220,5 miljoen euro om de MBO van een gedeelte van ABX-Frankrijk mogelijk te maken. Dit bedrag stemt overeen met de definitieve lasten van de NMBS en neemt met name de vorm aan van kwijtschelding van schulden en dekking van toekomstige schulden, zoals hieronder in detail uiteengezet.

| (32) | In onderstaande tabel zijn de gevolgen van de MBO berekend en vergeleken met de kosten van vereffening door de NMBS. De kosten van een vereffeningsscenario (183 ± 20 miljoen euro) zijn 48 miljoen euro hoger dan de kosten van de MBO (135 ± 10 miljoen euro) en brengen meer risico's met zich mee. De cijfers in onderstaande tabel zijn ramingen van het management op basis van een ondernemingsplan dat door de onafhankelijke auditonderneming [...] zal worden geverifieerd.












  miljoen euro |
| --- | --- |
| | ABX-WW | ABX-D | ABX-NL | ABX-F | Totaal waarde min. | Totaal waarde max. |
| Scenario MBO vanaf 2005 | Scenario afstoting vanaf 2005 |
| A.   Subsidies van de NMBS aan ABX-D, -NL |
| Subsidie NMBS aangemeld op 17.2.03 + rente | | 53,4 | 10,6 | | | | |
| Aanvullende subsidie NMBS 14.1.2005 | | 100,0 | | | | | |
| Rente op reddingssteun | | 4,0 | | | | | |
| Totaal A. | | 157,4 | 10,6 | | | | 168,0 |
| B.   Contante kosten voor de NMBS ten gevolge van MOB/afstoting ABX-F |
| Herinnering — Eigen middelen ABX 2004 (31.12.2004) vóór bijdragen NMBS | | | | -168,0 | -168,0 | | |
| Schulden aan NMBS (die niet zullen worden terugbetaald) | | | | 85,5 | 85,5 | | |
| Waarvan: effect van de omzetting van schulden van vóór 2002 in kapitaal | | | | [...] | [...] | | |
| Waarvan: gebruik „reddingssteun” op 31.12.2004, excl. rente | | | | [...] | [...] | | |
| Waarvan: rente op de tot 31.12.2004 gebruikte reddingssteun | | | | [...] | [...] | | |
| Waardevermindering van de immateriële activa | | | | [...] | [...] | | |
| Meerwaarde op de verkoop van Contract Logistics aan MGF, nog niet in de boekhouding opgenomen | | | | [...] | [...] | | |
| Meerwaarde op de overdracht van Eurocargo, AirSea, Mitjaville en Lacombe naar ABX-WW | | | | [...] | [...] | | |
| Subtotaal (B.1.): Nettoactief van ABX Logistics France op 31.12.2004 | | | | [...] | [...] | | |
| Voltooiing van het lopende sociale plan (PSE4) — uitgaven 2004 | | | | [...] | [...] | | |
| Dekking schulden 2005 voor activiteiten die niet onder MBO vallen | | | | [...] | [...] | | |
| Dekking schulden tijdens de onderhandelingsperiode van het sociaal plan — 2005 | | | | [...] | [...] | | |
| Dekking schulden gedurende 4 extra maanden — 2006 (risico) | | | | [...] | [...] | | |
| Nieuw sociaal plan voor het resterende personeel | | | | [...] | [...] | | |
| Verbreking huurcontracten | | | | [...] | [...] | | |
| Verbreking andere contracten | | | | [...] | [...] | | |
| Overdrachtsprijs | | | | [...] | [...] | | |
| Subtotaal (B.2.) | | | | [...] | [...] | | |
| Totaal | | | | -134,5 | -182,5 | | |
| Totaal B. benodigde NMBS-bijdrage (afgerond) | | | | 135 | 183 | 135,0 | 183,0 |
| C.   kwijtschelding van schulden van ABX-F door NMBS |
| Schuldkwijtschelding | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Totaal C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Totaal C.+B. | | | | 220,5 | 268,5 | 220,5 | 268,5 |
| D.   Subsidies van de NMBS voor de herstructurering van ABX-D, -NL, -F |
| Totaal A. | | 157,4 | 10,6 | | | 168,0 | 168,0 |
| Totaal B. | | | | 135,0 | 183,0 | 135,0 | 183,0 |
| Totaal C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Totaal D. = (Totaal C.+ Totaal B. afgerond + Totaal A.) | | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 388,5 | 436,5 |

(32)

In onderstaande tabel zijn de gevolgen van de MBO berekend en vergeleken met de kosten van vereffening door de NMBS. De kosten van een vereffeningsscenario (183 ± 20 miljoen euro) zijn 48 miljoen euro hoger dan de kosten van de MBO (135 ± 10 miljoen euro) en brengen meer risico's met zich mee. De cijfers in onderstaande tabel zijn ramingen van het management op basis van een ondernemingsplan dat door de onafhankelijke auditonderneming [...] zal worden geverifieerd.

miljoen euro

ABX-WW

ABX-D

ABX-NL

ABX-F

Totaal waarde min.

Totaal waarde max.

Scenario MBO vanaf 2005

Scenario afstoting vanaf 2005

Subsidies van de NMBS aan ABX-D, -NL

Subsidie NMBS aangemeld op 17.2.03 + rente

53,4

10,6

Aanvullende subsidie NMBS 14.1.2005

100,0

Rente op reddingssteun

4,0

Totaal A.

157,4

10,6

168,0

Contante kosten voor de NMBS ten gevolge van MOB/afstoting ABX-F

Herinnering — Eigen middelen ABX 2004 (31.12.2004) vóór bijdragen NMBS

-168,0

-168,0

Schulden aan NMBS (die niet zullen worden terugbetaald)

85,5

85,5

Waarvan: effect van de omzetting van schulden van vóór 2002 in kapitaal

[...]

[...]

Waarvan: gebruik „reddingssteun” op 31.12.2004, excl. rente

[...]

[...]

Waarvan: rente op de tot 31.12.2004 gebruikte reddingssteun

[...]

[...]

Waardevermindering van de immateriële activa

[...]

[...]

Meerwaarde op de verkoop van Contract Logistics aan MGF, nog niet in de boekhouding opgenomen

[...]

[...]

Meerwaarde op de overdracht van Eurocargo, AirSea, Mitjaville en Lacombe naar ABX-WW

[...]

[...]

Subtotaal (B.1.): Nettoactief van ABX Logistics France op 31.12.2004

[...]

[...]

Voltooiing van het lopende sociale plan (PSE4) — uitgaven 2004

[...]

[...]

Dekking schulden 2005 voor activiteiten die niet onder MBO vallen

[...]

[...]

Dekking schulden tijdens de onderhandelingsperiode van het sociaal plan — 2005

[...]

[...]

Dekking schulden gedurende 4 extra maanden — 2006 (risico)

[...]

[...]

Nieuw sociaal plan voor het resterende personeel

[...]

[...]

Verbreking huurcontracten

[...]

[...]

Verbreking andere contracten

[...]

[...]

Overdrachtsprijs

[...]

[...]

Subtotaal (B.2.)

[...]

[...]

Totaal

-134,5

-182,5

Totaal B. benodigde NMBS-bijdrage (afgerond)

135

183

135,0

183,0

kwijtschelding van schulden van ABX-F door NMBS

Schuldkwijtschelding

85,5

85,5

85,5

85,5

Totaal C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Totaal C.+B.

220,5

268,5

220,5

268,5

Subsidies van de NMBS voor de herstructurering van ABX-D, -NL, -F

Totaal A.

157,4

10,6

168,0

168,0

Totaal B.

135,0

183,0

135,0

183,0

Totaal C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Totaal D. = (Totaal C.+ Totaal B. afgerond + Totaal A.)

157,4

10,6

220,5

268,5

388,5

436,5

| (33) | In bovenstaande tabel zijn de bedragen opgenomen die door de NMBS aan ABX-D en ABX-NL zijn toegekend. |
| --- | --- |

(33)

In bovenstaande tabel zijn de bedragen opgenomen die door de NMBS aan ABX-D en ABX-NL zijn toegekend.

| (34) | Wat ABX-F betreft, blijkt uit bovenstaande tabel dat de totale kosten van de MOB voor de NMBS 220,5 miljoen euro bedragen, waarvan 135 miljoen euro om de schuldeisers van ABX-F te betalen en 85,5 miljoen schulden die door de NMBS worden kwijtgescholden aan ABX-F (punt D). Deze kostprijs van 220,5 miljoen euro is 48 miljoen euro minder dan de kostprijs van een vereffeningsscenario, dat op 268,5 miljoen euro wordt geraamd. |
| --- | --- |

(34)

Wat ABX-F betreft, blijkt uit bovenstaande tabel dat de totale kosten van de MOB voor de NMBS 220,5 miljoen euro bedragen, waarvan 135 miljoen euro om de schuldeisers van ABX-F te betalen en 85,5 miljoen schulden die door de NMBS worden kwijtgescholden aan ABX-F (punt D). Deze kostprijs van 220,5 miljoen euro is 48 miljoen euro minder dan de kostprijs van een vereffeningsscenario, dat op 268,5 miljoen euro wordt geraamd.

| (35) | De gevolgen van de MBO zijn berekend op basis van een nettowaarde van ABX LOGISTICS (France) S.A. dat op 31 december 2004 op -57 miljoen euro is geraamd. Daarbij is rekening gehouden met de nog niet in de boekhouding opgenomen meerwaarden op de verkoop van Contract Logistics aan MGF en de verkoop van de internationale activiteiten van de NMBS, en met de waardevermindering van de immateriële activa (merk,...), aangezien de onderneming onder een andere naam actief zal zijn. Dit nettoactief van -57 miljoen euro stemt overeen met het verschil tussen enerzijds de schuldvorderingen ten opzichte van klanten en de banktegoeden en anderzijds de schulden aan leveranciers en schuldeisers (RSZ, belastingen enz.), en vormt dus een kapitaalsafvloeiing voor de NMBS. |
| --- | --- |

(35)

De gevolgen van de MBO zijn berekend op basis van een nettowaarde van ABX LOGISTICS (France) S.A. dat op 31 december 2004 op -57 miljoen euro is geraamd. Daarbij is rekening gehouden met de nog niet in de boekhouding opgenomen meerwaarden op de verkoop van Contract Logistics aan MGF en de verkoop van de internationale activiteiten van de NMBS, en met de waardevermindering van de immateriële activa (merk,...), aangezien de onderneming onder een andere naam actief zal zijn. Dit nettoactief van -57 miljoen euro stemt overeen met het verschil tussen enerzijds de schuldvorderingen ten opzichte van klanten en de banktegoeden en anderzijds de schulden aan leveranciers en schuldeisers (RSZ, belastingen enz.), en vormt dus een kapitaalsafvloeiing voor de NMBS.

| (36) | Bovenop dit verlies komen nog de kosten (buiten balans) van het sociale plan dat wordt voltooid, ten bedrage van 13 miljoen euro, en de dekking van de in 2005 geleden verliezen die geen deel uitmaken van de MBO (resterende logistiekcontracten en contracten van niet-overgedragen personeel), ten bedrage van ongeveer 5 miljoen euro. De resterende kosten hangen af van het gehanteerde scenario: in het geval van het MBO-scenario moet de NMBS een ’negatieve prijs’ van ongeveer [...] miljoen euro betalen; in het andere geval, wanneer voor vereffening wordt gekozen, moet de NMBS krachtens de Franse sociale wetgeving de verliezen dragen gedurende een periode die tot april 2006 kan duren. Samen zullen de kosten van het sociale plan en de contractverbrekingen ongeveer [...] miljoen euro bedragen, wat 48 miljoen euro meer is dan de [...] miljoen euro die de MBO kost (tegen een negatieve prijs van [...] miljoen euro). |
| --- | --- |

(36)

Bovenop dit verlies komen nog de kosten (buiten balans) van het sociale plan dat wordt voltooid, ten bedrage van 13 miljoen euro, en de dekking van de in 2005 geleden verliezen die geen deel uitmaken van de MBO (resterende logistiekcontracten en contracten van niet-overgedragen personeel), ten bedrage van ongeveer 5 miljoen euro. De resterende kosten hangen af van het gehanteerde scenario: in het geval van het MBO-scenario moet de NMBS een ’negatieve prijs’ van ongeveer [...] miljoen euro betalen; in het andere geval, wanneer voor vereffening wordt gekozen, moet de NMBS krachtens de Franse sociale wetgeving de verliezen dragen gedurende een periode die tot april 2006 kan duren. Samen zullen de kosten van het sociale plan en de contractverbrekingen ongeveer [...] miljoen euro bedragen, wat 48 miljoen euro meer is dan de [...] miljoen euro die de MBO kost (tegen een negatieve prijs van [...] miljoen euro).

| (37) | Volgens de Belgische autoriteiten zouden de financiële gevolgen (in contanten en boekhoudkundig) van een vereffeningsscenario aanzienlijk zwaarder zijn voor de NMBS (in contanten zou dit scenario 48 miljoen euro meer kosten dan een MBO) wegens:






  (a) | het sociale plan voor de 1 300 ontslagen werknemers (kosten geraamd op 44 miljoen euro); |
| --- | --- | --- |

(37)

Volgens de Belgische autoriteiten zouden de financiële gevolgen (in contanten en boekhoudkundig) van een vereffeningsscenario aanzienlijk zwaarder zijn voor de NMBS (in contanten zou dit scenario 48 miljoen euro meer kosten dan een MBO) wegens:

(a)

het sociale plan voor de 1 300 ontslagen werknemers (kosten geraamd op 44 miljoen euro);

| (b) | de verliezen die de NMBS krachtens de Franse sociale wetgeving moet dekken gedurende de periode die nodig is om met de vertegenwoordigers van het personeel te onderhandelen over een sociaal plan (35 tot 50 miljoen euro extra kosten in vergelijking met de MBO); |
| --- | --- |

(b)

de verliezen die de NMBS krachtens de Franse sociale wetgeving moet dekken gedurende de periode die nodig is om met de vertegenwoordigers van het personeel te onderhandelen over een sociaal plan (35 tot 50 miljoen euro extra kosten in vergelijking met de MBO);

| (c) | de kosten voor het verbreken van de huurcontracten voor de resterende sites in Frankrijk (kosten geraamd op 8 miljoen euro); |
| --- | --- |

(c)

de kosten voor het verbreken van de huurcontracten voor de resterende sites in Frankrijk (kosten geraamd op 8 miljoen euro);

| (d) | de kosten voor het verbreken van contracten met leveranciers en partners (kosten geraamd op 6 miljoen euro); |
| --- | --- |

(d)

de kosten voor het verbreken van contracten met leveranciers en partners (kosten geraamd op 6 miljoen euro);

| (e) | [...]. |
| --- | --- |

(e)

[...].

| (38) | De Belgische autoriteiten geven aan dat het hypothetische scenario voor de vereffening van een gedeelte van ABX-F bestaat uit een minnelijke vereffening vereffening (25). Dit betekent dat besloten wordt om tot vereffening over te gaan zonder dat ABX LOGISTICS (Frankrijk) in staking van betaling verkeert. Bij een dergelijke vereffening moeten de passiva van de onderneming volledig worden aangezuiverd. De vereffening kan pas worden uitgesproken wanneer de rekeningen zijn aangezuiverd en de schulden van de onderneming volledig zijn afgelost. |
| --- | --- |

(38)

De Belgische autoriteiten geven aan dat het hypothetische scenario voor de vereffening van een gedeelte van ABX-F bestaat uit een minnelijke vereffening vereffening (25). Dit betekent dat besloten wordt om tot vereffening over te gaan zonder dat ABX LOGISTICS (Frankrijk) in staking van betaling verkeert. Bij een dergelijke vereffening moeten de passiva van de onderneming volledig worden aangezuiverd. De vereffening kan pas worden uitgesproken wanneer de rekeningen zijn aangezuiverd en de schulden van de onderneming volledig zijn afgelost.

| (39) | De Belgische autoriteiten vermelden eveneens het volgende:
  ’Er wordt overigens op gewezen dat de schuldeisers van een onderneming die zich in minnelijke vereffening vereffening bevindt, of de vereffenaar van een dergelijke onderneming, in de loop van de minnelijke-vereffeningsprocedure het recht hebben een regeling te vragen voor voldoening der crediteuren onder gerechtelijk toezicht of de gerechtelijke vereffening van de onderneming te vragen als aan de nodige voorwaarden hiervoor is voldaan (onmogelijkheid om de opeisbare passiva uit de beschikbare activa te voldoen).
  [...] (26)’ . |
| --- | --- |

(39)

De Belgische autoriteiten vermelden eveneens het volgende:

’Er wordt overigens op gewezen dat de schuldeisers van een onderneming die zich in minnelijke vereffening vereffening bevindt, of de vereffenaar van een dergelijke onderneming, in de loop van de minnelijke-vereffeningsprocedure het recht hebben een regeling te vragen voor voldoening der crediteuren onder gerechtelijk toezicht of de gerechtelijke vereffening van de onderneming te vragen als aan de nodige voorwaarden hiervoor is voldaan (onmogelijkheid om de opeisbare passiva uit de beschikbare activa te voldoen).

[...] (26)’ .

2.4.   Totale financiële belangen in dit dossier

| (40) | In het gewijzigde herstructureringsplan wordt de ontwikkeling van de omzet, de resultaten en de eigen middelen als volgt gepresenteerd:









  Miljoen euro |
| --- | --- |
| | ABX-WW | ABX-D | ABX-NL | ABX-F |
| peildatum 31.12.2004 (incl. ABX-France internationaal) en met ABX-D en ABX-NL |
| A. | Omzet ABX |

(40)

In het gewijzigde herstructureringsplan wordt de ontwikkeling van de omzet, de resultaten en de eigen middelen als volgt gepresenteerd:

Miljoen euro

ABX-WW

ABX-D

ABX-NL

ABX-F

peildatum 31.12.2004 (incl. ABX-France internationaal) en met ABX-D en ABX-NL

A.

(uitgezonderd Air&Sea)

2002

2267

606

67

639

2003

2132

502

55

541

2004 (raming)

2188

486

53

413

2005 (raming)

2479

471

60

n.d.

2006 (raming)

2658

492

63

n.d.

2007 (raming)

2810

518

68

n.d.

| B. | Netto-resultaat ABX |
| --- | --- |

B.

(uitgezonderd Air&Sea)

Netto-resultaat 2002

-107,2

-72,2

-13,0

-79,2

Netto-resultaat 2003

-32,6

-28,2

-5,4

-44,3

Netto-resultaat 2004 (raming)

-21,8

-34,3

-2,9

-53,9

Netto-resultaat 2005 (raming)

-8,6

-11,4

-0,4

n.d.

Netto-resultaat 2006 (raming)

10,7

-1,5

0,3

n.d.

Netto-resultaat 2007 (raming)

25,8

5,9

0,6

n.d.

| C. | Eigen middelen ABX |
| --- | --- |

C.

(uitgezonderd Air&Sea)

(geconsolideerd)

(geconsolideerd)

Eigen middelen 2001

-38,3

1,7

15,7

Eigen middelen 2002

-127,4

-11,0

-64,0

Eigen middelen 2003

186,0

-156,3

-18,5

-111,8

Eigen middelen 2004 (31.12.2004) vóór herkapitalisering

n.d.

-143,0

-1,3

-168,0

Eigen middelen na herkapitalisering

14,4

9,3

De tabel omvat ABX Logistics GmbH, is geworden ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH na de fusie in 2004

| (41) | Hoewel de omzet van ABX-WW blijft stijgen tot in 2007, daalt de omzet van ABX-D gevoelig en bereikt die van ABX-NL een laagtepunt in 2005. |
| --- | --- |

(41)

Hoewel de omzet van ABX-WW blijft stijgen tot in 2007, daalt de omzet van ABX-D gevoelig en bereikt die van ABX-NL een laagtepunt in 2005.

| (42) | Uit de tabel blijkt dat het nettoresultaat van ABX-NL in 2006 en van ABX-D en ABX-WW in 2007 weer in evenwicht zal zijn. |
| --- | --- |

(42)

Uit de tabel blijkt dat het nettoresultaat van ABX-NL in 2006 en van ABX-D en ABX-WW in 2007 weer in evenwicht zal zijn.

| (43) | Het eigen vermogen van ABX-D en ABX-NL worden weer positief na een bijdrage van eigen middelen door de NMBS. |
| --- | --- |

(43)

Het eigen vermogen van ABX-D en ABX-NL worden weer positief na een bijdrage van eigen middelen door de NMBS.

| (44) | In de tweede tabel zijn de financiële belangen van de herstructurering weergegeven en zijn de bedragen uit de andere delen van het dossier samengevat:












  Miljoen euro |
| --- | --- |
| | ABX-WW | ABX-D | ABX-NL | ABX-F | Totale waarde min. | Totale waarde max. |
| MBO-scenario vanaf 2005 | Afstotingsscenario vanaf 2005 |
| A.   Subsidies van de NMBS aan ABX-D, -NL |
| Subsidie NMBS aangemeld op 17.2.03 + rente | | 53,4 | 10,6 | | | | |
| Aanvullende subsidie NMBS 14.1.2005 | | 100,0 | | | | | |
| Rente op reddingshulp | | 4,0 | | | | | |
| Totaal A. | | 157,4 | 10,6 | | | | 168,0 |
| B.   Kosten (in contanten) voor de NMBS ten gevolge van MBO/afstoting van ABX-F |
| Totaal B. Benodigde NMBS-bijdrage, afgerond | | | | 135 | 183 | 135,0 | 183,0 |
| C.   Kwijtschelding door NMBS van schulden ABX-F |
| Schuldkwijtschelding | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Totaal C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Totaal C.+B. | | | | 220,5 | 268,5 | 220,5 | 268,5 |
| D.   Subsidies van de NMBS voor de herstructurering van ABX-D,-NL,-F |
| Totaal A. | | 157,4 | 10,6 | | | 168,0 | 168,0 |
| Totaal B. | | | | 135,0 | 183,0 | 135,0 | 183,0 |
| Totaal C. | | | | 85,5 | 85,5 | 85,5 | 85,5 |
| Totaal D. = (Totaal C.+ Totaal B. afgerond + Totaal A.) | | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 388,5 | 436,5 |
| E.   „Parallelle” subsidies van de NMBS aan ABX (+ totaal .C.3.) |
| Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Ierland | [...] | | | | | | |
| Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Portugal | [...] | | | | | | |
| Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Singapore | [...] | | | | | | |
| Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX België | [...] | | | | | | |
| Totaal E | 12,1 | | | | | | |
| Totaal Grand E. = Totaal (E.+ Totaal Grand D.) | 12,1 | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 400,6 | 448,6 |
| F.   „Andere subsidies” |
| Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsinjectie in ABX-D | 55,0 | | | | | | |
| Door NMBS gedane kapitaalsverhoging in ABX-D | 17,4 | | | | | | |
| Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsverhoging in ABX-NL | 12,2 | | | | | | |
| Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsverhoging in ABX-F | 30,0 | | | | | | |
| Totaal F. | 114,6 | | | | | | |
| Totaal Grand F. = (Totaal F. + Totaal Grand E.) | 126,7 | 157,4 | 10,6 | 220,5 | 268,5 | 515,2 | 563,2 |
| G.   Door de NMBS tussen 1998 et 2001 gedane kosten voor de verwerving van ABX |
| Totaal G. | | | | | | 433,8 | 433,8 |

(44)

In de tweede tabel zijn de financiële belangen van de herstructurering weergegeven en zijn de bedragen uit de andere delen van het dossier samengevat:

Miljoen euro

ABX-WW

ABX-D

ABX-NL

ABX-F

Totale waarde min.

Totale waarde max.

MBO-scenario vanaf 2005

Afstotingsscenario vanaf 2005

Subsidies van de NMBS aan ABX-D, -NL

Subsidie NMBS aangemeld op 17.2.03 + rente

53,4

10,6

Aanvullende subsidie NMBS 14.1.2005

100,0

Rente op reddingshulp

4,0

Totaal A.

157,4

10,6

168,0

Kosten (in contanten) voor de NMBS ten gevolge van MBO/afstoting van ABX-F

Totaal B. Benodigde NMBS-bijdrage, afgerond

135

183

135,0

183,0

Kwijtschelding door NMBS van schulden ABX-F

Schuldkwijtschelding

85,5

85,5

85,5

85,5

Totaal C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Totaal C.+B.

220,5

268,5

220,5

268,5

Subsidies van de NMBS voor de herstructurering van ABX-D,-NL,-F

Totaal A.

157,4

10,6

168,0

168,0

Totaal B.

135,0

183,0

135,0

183,0

Totaal C.

85,5

85,5

85,5

85,5

Totaal D. = (Totaal C.+ Totaal B. afgerond + Totaal A.)

157,4

10,6

220,5

268,5

388,5

436,5

„Parallelle” subsidies van de NMBS aan ABX (+ totaal .C.3.)

Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Ierland

[...]

Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Portugal

[...]

Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Singapore

[...]

Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX België

[...]

Totaal E

12,1

Totaal Grand E. = Totaal (E.+ Totaal Grand D.)

12,1

157,4

10,6

220,5

268,5

400,6

448,6

„Andere subsidies”

Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsinjectie in ABX-D

55,0

Door NMBS gedane kapitaalsverhoging in ABX-D

17,4

Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsverhoging in ABX-NL

12,2

Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsverhoging in ABX-F

30,0

Totaal F.

114,6

Totaal Grand F. = (Totaal F. + Totaal Grand E.)

126,7

157,4

10,6

220,5

268,5

515,2

563,2

Door de NMBS tussen 1998 et 2001 gedane kosten voor de verwerving van ABX

Totaal G.

433,8

433,8

| (45) | In bovenstaande tabel is de totale financiering van het volledige ABX-dossier uiteengezet. In rubriek A zijn de bedragen vermeld die nodig zijn voor de herkapitalisering van ABX-D en –NL. In de rubrieken B en C zijn de bedragen vermeld die nodig zijn om het eigen vermogen van ABX-F op een niveau te brengen dat de MBO van het bedrijf mogelijk maakt, zoals gepland, of om een hypothetisch afstotingsscenario van de niet-internationale activiteiten van ABX-F te financieren. Vervolgens worden in rubriek D de subsidies opgeteld die de NMBS heeft verstrekt of nog zal verstrekken om de herstructurering van ABX-D, -NL en –F tot een goed einde te brengen (MBO of hypothetische gedeeltelijke afstoting van ABX-F). Rubriek E bevat de verschillende ’parallelle’ subsidies die de NMBS heeft verstrekt aan bepaalde entiteiten van de ABX-groep en die, volgens de Belgische autoriteiten, buiten de herstructurering vallen. Rubriek F bevat de bedragen van de ’andere subsidies’ die aan ABX-D, -NL en –F zijn uitbetaald. Rubriek G bevat de kosten die de NMBS tussen 1998 en 2001 heeft gemaakt om ABX te verwerven. Door de verschillende totalen op te tellen verkrijgt men het totaal van de sommen die de NMBS tussen 1998 en het einde van de herstructurering in ABX heeft geïnvesteerd en nog moet investeren (inclusief de verkoop van een gedeelte van ABX-F, maar zonder de door de NMBS verstrekte garanties en ’letters of comfort’). |
| --- | --- |

(45)

In bovenstaande tabel is de totale financiering van het volledige ABX-dossier uiteengezet. In rubriek A zijn de bedragen vermeld die nodig zijn voor de herkapitalisering van ABX-D en –NL. In de rubrieken B en C zijn de bedragen vermeld die nodig zijn om het eigen vermogen van ABX-F op een niveau te brengen dat de MBO van het bedrijf mogelijk maakt, zoals gepland, of om een hypothetisch afstotingsscenario van de niet-internationale activiteiten van ABX-F te financieren. Vervolgens worden in rubriek D de subsidies opgeteld die de NMBS heeft verstrekt of nog zal verstrekken om de herstructurering van ABX-D, -NL en –F tot een goed einde te brengen (MBO of hypothetische gedeeltelijke afstoting van ABX-F). Rubriek E bevat de verschillende ’parallelle’ subsidies die de NMBS heeft verstrekt aan bepaalde entiteiten van de ABX-groep en die, volgens de Belgische autoriteiten, buiten de herstructurering vallen. Rubriek F bevat de bedragen van de ’andere subsidies’ die aan ABX-D, -NL en –F zijn uitbetaald. Rubriek G bevat de kosten die de NMBS tussen 1998 en 2001 heeft gemaakt om ABX te verwerven. Door de verschillende totalen op te tellen verkrijgt men het totaal van de sommen die de NMBS tussen 1998 en het einde van de herstructurering in ABX heeft geïnvesteerd en nog moet investeren (inclusief de verkoop van een gedeelte van ABX-F, maar zonder de door de NMBS verstrekte garanties en ’letters of comfort’).

| (46) | Daaruit blijkt dat de NMBS voornemens is 157,4 miljoen euro te besteden aan de herstructurering van ABX-D en 10,6 miljoen euro aan die van ABX-NL. Samen met het benodigde bedrag voor de MBO in Frankrijk brengt dit de totale bijdrage op 388,5 miljoen euro. Door bij dit totaal ook nog de in 2003 aangemelde ’parallelle bedragen’ op te tellen, komt het bedrag op 400,6 miljoen euro. Door er de ’andere bedragen’ aan toe te voegen, komt het bedrag op 515,2 miljoen euro. |
| --- | --- |

(46)

Daaruit blijkt dat de NMBS voornemens is 157,4 miljoen euro te besteden aan de herstructurering van ABX-D en 10,6 miljoen euro aan die van ABX-NL. Samen met het benodigde bedrag voor de MBO in Frankrijk brengt dit de totale bijdrage op 388,5 miljoen euro. Door bij dit totaal ook nog de in 2003 aangemelde ’parallelle bedragen’ op te tellen, komt het bedrag op 400,6 miljoen euro. Door er de ’andere bedragen’ aan toe te voegen, komt het bedrag op 515,2 miljoen euro.

| (47) | Voeg daar nog de kosten van 433,8 miljoen euro aan toe die tussen 1998 en 2001 zijn gemaakt voor de verwerving van ABX en het totaal komt op 949 miljoen euro. |
| --- | --- |

(47)

Voeg daar nog de kosten van 433,8 miljoen euro aan toe die tussen 1998 en 2001 zijn gemaakt voor de verwerving van ABX en het totaal komt op 949 miljoen euro.

| (48) | Er zij overigens op gewezen dat in bovenstaande tabel het totaal van de kosten die de NMBS tussen 1998 en 2001 heeft gemaakt voor de verwerving van ABX 433,8 miljoen euro bedraagt, terwijl de Belgische autoriteiten bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure (27) in hun officiële informatie een bedrag van 672,4 miljoen euro hadden vermeld. |
| --- | --- |

(48)

Er zij overigens op gewezen dat in bovenstaande tabel het totaal van de kosten die de NMBS tussen 1998 en 2001 heeft gemaakt voor de verwerving van ABX 433,8 miljoen euro bedraagt, terwijl de Belgische autoriteiten bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure (27) in hun officiële informatie een bedrag van 672,4 miljoen euro hadden vermeld.

| (49) | Dit verschil valt hoofdzakelijk te verklaren door een aantal dubbele boekingen en doordat bepaalde bedragen nu in andere rubrieken van de tabel zijn opgenomen omdat ze geen verband houden met de verwerving. |
| --- | --- |

(49)

Dit verschil valt hoofdzakelijk te verklaren door een aantal dubbele boekingen en doordat bepaalde bedragen nu in andere rubrieken van de tabel zijn opgenomen omdat ze geen verband houden met de verwerving.

| (50) | Van het bedrag van 672,4 miljoen euro moeten de bedragen van 12,0, 85,5, 114,6, 12,1 en 14,4 miljoen euro worden afgetrokken, zoals hieronder uiteengezet, waardoor tussen 1998 en 2001 in totaal nog 433,8 miljoen euro zijn gebruikt voor de verwerving van ABX. |
| --- | --- |

(50)

Van het bedrag van 672,4 miljoen euro moeten de bedragen van 12,0, 85,5, 114,6, 12,1 en 14,4 miljoen euro worden afgetrokken, zoals hieronder uiteengezet, waardoor tussen 1998 en 2001 in totaal nog 433,8 miljoen euro zijn gebruikt voor de verwerving van ABX.

| (51) | Ten eerste moet volgens de Belgische autoriteiten een dubbele boeking ter waarde van 12 miljoen euro voor de verwerving van ABX-F worden afgetrokken, waardoor het totale door de NMBS in ABX LOGISTICS geïnvesteerde bedrag op 660,4 miljoen euro komt. |
| --- | --- |

(51)

Ten eerste moet volgens de Belgische autoriteiten een dubbele boeking ter waarde van 12 miljoen euro voor de verwerving van ABX-F worden afgetrokken, waardoor het totale door de NMBS in ABX LOGISTICS geïnvesteerde bedrag op 660,4 miljoen euro komt.

| (52) | In dit bedrag van 660,4 miljoen euro waren ook 85,5 miljoen euro aan schulden begrepen, die de NMBS heeft kwijtgescholden ten gunste van ABX-F (punt C van de tabel). Ook het bedrag van 114,6 miljoen euro moet worden afgetrokken omdat het in de rubriek ’andere subsidies’ (punt F) is opgenomen. Bij het inleiden van de procedure was oorspronkelijk een bedrag van 155 miljoen euro opgenomen. De Belgische autoriteiten hebben de Commissie echter meegedeeld dat enerzijds dit bedrag moet worden verminderd met 50 miljoen euro, omdat het identiek is aan het bedrag dat uit hoofde van de herstructurering in Duitsland is aangemeld, en dat anderzijds een kapitaalsverhoging van 17,4 miljoen euro moet worden ingehouden voor ABX-D. Bovendien moet de kapitaalsverhoging van 20 miljoen euro voor ABX-NL met 7,8 miljoen euro worden verminderd tot 12,2 miljoen euro, omdat dit bedrag al in de rubriek van kosten voor de verwerving van ABX-NL is geboekt. Het bedrag van 12,1 miljoen euro moet worden afgetrokken omdat het in de rubriek ’andere subsidies’ (punt F) is opgenomen. Het saldo, 14,4 miljoen euro, is niet in bovenstaande tabel opgenomen omdat het schulden betreft die, volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, niet worden kwijtgescholden en dus door ABX moeten worden terugbetaald. |
| --- | --- |

(52)

In dit bedrag van 660,4 miljoen euro waren ook 85,5 miljoen euro aan schulden begrepen, die de NMBS heeft kwijtgescholden ten gunste van ABX-F (punt C van de tabel). Ook het bedrag van 114,6 miljoen euro moet worden afgetrokken omdat het in de rubriek ’andere subsidies’ (punt F) is opgenomen. Bij het inleiden van de procedure was oorspronkelijk een bedrag van 155 miljoen euro opgenomen. De Belgische autoriteiten hebben de Commissie echter meegedeeld dat enerzijds dit bedrag moet worden verminderd met 50 miljoen euro, omdat het identiek is aan het bedrag dat uit hoofde van de herstructurering in Duitsland is aangemeld, en dat anderzijds een kapitaalsverhoging van 17,4 miljoen euro moet worden ingehouden voor ABX-D. Bovendien moet de kapitaalsverhoging van 20 miljoen euro voor ABX-NL met 7,8 miljoen euro worden verminderd tot 12,2 miljoen euro, omdat dit bedrag al in de rubriek van kosten voor de verwerving van ABX-NL is geboekt. Het bedrag van 12,1 miljoen euro moet worden afgetrokken omdat het in de rubriek ’andere subsidies’ (punt F) is opgenomen. Het saldo, 14,4 miljoen euro, is niet in bovenstaande tabel opgenomen omdat het schulden betreft die, volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, niet worden kwijtgescholden en dus door ABX moeten worden terugbetaald.

| (53) | Samenvattend: het verschil tussen 672,4 miljoen euro en 433,8 miljoen euro valt te verklaren door dubbele boekingen en doordat bedragen in andere rubrieken van bovenstaande tabel zijn opgenomen. |
| --- | --- |

(53)

Samenvattend: het verschil tussen 672,4 miljoen euro en 433,8 miljoen euro valt te verklaren door dubbele boekingen en doordat bedragen in andere rubrieken van bovenstaande tabel zijn opgenomen.

3.   AANVULLENDE TWIJFELS VAN DE COMMISSIE

| (54) | Bij dit besluit wordt het op 23.7.2003 ingestelde onderzoek uitgebreid naar de hierboven uiteengezette nieuwe elementen van het dossier, en met name naar de nieuwe bedragen die de NMBS wenst toe te kennen (of al heeft toegekend) aan ABX. De nieuwe twijfels van de Commissie vormen een aanvulling op die welke zij bij het inleiden van de procedure heeft geuit en welke voortvloeien uit de nieuwe elementen die haar begin 2005 ter kennis zijn gebracht. |
| --- | --- |

(54)

Bij dit besluit wordt het op 23.7.2003 ingestelde onderzoek uitgebreid naar de hierboven uiteengezette nieuwe elementen van het dossier, en met name naar de nieuwe bedragen die de NMBS wenst toe te kennen (of al heeft toegekend) aan ABX. De nieuwe twijfels van de Commissie vormen een aanvulling op die welke zij bij het inleiden van de procedure heeft geuit en welke voortvloeien uit de nieuwe elementen die haar begin 2005 ter kennis zijn gebracht.

3.1.   Twijfels of de aangemelde maatregelen ten gunste van ABX-D en –NL staatssteun betreffen

| (55) | De Commissie stelt vast dat het bedrag van de geplande financiële steun van de NMBS aan ABX-D en -NL, zoals vastgesteld in de kennisgeving van 17.2.2003, is gewijzigd. De Commissie is van mening dat de omstandigheden die haar er bij het inleiden van de procedure toe gebracht hebben twijfels te uiten over de afwezigheid van staatssteun, nog steeds van toepassing zijn. De Commissie herhaalt dan ook dat ze twijfels heeft over de nieuwe bedragen die de NMBS aan ABX-D en ABX-NL wil toekennen. |
| --- | --- |

(55)

De Commissie stelt vast dat het bedrag van de geplande financiële steun van de NMBS aan ABX-D en -NL, zoals vastgesteld in de kennisgeving van 17.2.2003, is gewijzigd. De Commissie is van mening dat de omstandigheden die haar er bij het inleiden van de procedure toe gebracht hebben twijfels te uiten over de afwezigheid van staatssteun, nog steeds van toepassing zijn. De Commissie herhaalt dan ook dat ze twijfels heeft over de nieuwe bedragen die de NMBS aan ABX-D en ABX-NL wil toekennen.

3.2.   Twijfels of de aangemelde maatregelen ten gunste van ABX-F staatssteun betreffen

| (56) | De Commissie vraagt zich af of de fondsen die door de NMBS aan ABX zijn verstrekt niet als overheidsmiddelen moeten worden beschouwd, om redenen die vergelijkbaar zijn met de redenen die bij het inleiden van de procedure zijn aangehaald. De Commissie betwijfelt ook of dit wel een verstandige investering is, gezien de moeilijkheden waarin ABX-F verkeert. Ten slotte herinnert zij eraan dat de maatregelen die oorspronkelijk niet alleen voor ABX D en -NL, maar ook voor ABX-F zijn aangemeld, tot doel hadden de ABX-groep weer rendabel te maken (28). De Commissie stelt vast dat dit ook het doel is van de financiële bijdrage in het kader van de MBO in Frankrijk; de steun die de NMBS verleent om de MBO mogelijk te maken, moet derhalve als herstructureringssteun voor de ABX-groep worden beschouwd. |
| --- | --- |

(56)

De Commissie vraagt zich af of de fondsen die door de NMBS aan ABX zijn verstrekt niet als overheidsmiddelen moeten worden beschouwd, om redenen die vergelijkbaar zijn met de redenen die bij het inleiden van de procedure zijn aangehaald. De Commissie betwijfelt ook of dit wel een verstandige investering is, gezien de moeilijkheden waarin ABX-F verkeert. Ten slotte herinnert zij eraan dat de maatregelen die oorspronkelijk niet alleen voor ABX D en -NL, maar ook voor ABX-F zijn aangemeld, tot doel hadden de ABX-groep weer rendabel te maken (28). De Commissie stelt vast dat dit ook het doel is van de financiële bijdrage in het kader van de MBO in Frankrijk; de steun die de NMBS verleent om de MBO mogelijk te maken, moet derhalve als herstructureringssteun voor de ABX-groep worden beschouwd.

| (57) | Gezien het voorgaande heeft de Commissie twijfels bij de interpretatie van de Belgische autoriteiten, die beweren dat de MBO van een gedeelte van ABX-F buiten de herstructurering van ABX valt, en bij de bewering dat de door de NMBS genomen beslissingen om de rendabiliteit van ABX-F en van de ABX-groep in het algemeen te herstellen niet zouden zijn toe te schrijven aan de staat. Aangezien de MBO reeds heeft plaatsgevonden, moet alle daarvoor verleende steun als onrechtmatig worden beschouwd, zonder dat daarmee uitspraak wordt gedaan over de verenigbaarheid van de steun. |
| --- | --- |

(57)

Gezien het voorgaande heeft de Commissie twijfels bij de interpretatie van de Belgische autoriteiten, die beweren dat de MBO van een gedeelte van ABX-F buiten de herstructurering van ABX valt, en bij de bewering dat de door de NMBS genomen beslissingen om de rendabiliteit van ABX-F en van de ABX-groep in het algemeen te herstellen niet zouden zijn toe te schrijven aan de staat. Aangezien de MBO reeds heeft plaatsgevonden, moet alle daarvoor verleende steun als onrechtmatig worden beschouwd, zonder dat daarmee uitspraak wordt gedaan over de verenigbaarheid van de steun.

| (58) | Om alle aanvullende twijfels over de te betalen verkoopprijs in het kader van de MBO van ABX-F weg te nemen, worden de Belgische autoriteiten verzocht om aan de hand van een onafhankelijk deskundigenonderzoek aan te geven uit welke elementen blijkt dat de verkoopprijs van de MBO inderdaad overeenstemt met de marktprijs. |
| --- | --- |

(58)

Om alle aanvullende twijfels over de te betalen verkoopprijs in het kader van de MBO van ABX-F weg te nemen, worden de Belgische autoriteiten verzocht om aan de hand van een onafhankelijk deskundigenonderzoek aan te geven uit welke elementen blijkt dat de verkoopprijs van de MBO inderdaad overeenstemt met de marktprijs.

| (59) | Om aan te tonen dat de verkoopprijs geen staatssteunmaatregel is, vergelijken de Belgische autoriteiten de kosten van de uitgevoerde MBO met de kosten die een minnelijke vereffening vereffening met zich mee zou hebben gebracht. Volgens de berekeningen van de Belgische autoriteiten zou dit scenario 48 miljoen euro meer hebben gekost dan de MBO. Bij deze berekening, die tot doel heeft aan te tonen dat het beginsel van een investeerder in een markteconomie (hierna ’BIM’ genoemd) is nageleefd, zijn de Belgische autoriteiten ervan uitgegaan dat de NMBS de verliezen moet dekken die tijdens de onderhandelingen over het sociaal plan door ABX Frankrijk worden geleden. Het zijn vooral deze door de NMBS te dekken verliezen die tot gevolg hebben dat het vereffeningsscenario duurder uitvalt dan de MBO [...]. |
| --- | --- |

(59)

Om aan te tonen dat de verkoopprijs geen staatssteunmaatregel is, vergelijken de Belgische autoriteiten de kosten van de uitgevoerde MBO met de kosten die een minnelijke vereffening vereffening met zich mee zou hebben gebracht. Volgens de berekeningen van de Belgische autoriteiten zou dit scenario 48 miljoen euro meer hebben gekost dan de MBO. Bij deze berekening, die tot doel heeft aan te tonen dat het beginsel van een investeerder in een markteconomie (hierna ’BIM’ genoemd) is nageleefd, zijn de Belgische autoriteiten ervan uitgegaan dat de NMBS de verliezen moet dekken die tijdens de onderhandelingen over het sociaal plan door ABX Frankrijk worden geleden. Het zijn vooral deze door de NMBS te dekken verliezen die tot gevolg hebben dat het vereffeningsscenario duurder uitvalt dan de MBO [...].

| (60) | De Commissie merkt op dat de vergelijking van de MBO met een hypothetische ’minnelijke vereffening vereffening’ niet noodzakelijk de juiste vergelijking is in deze context. Als een particuliere investeerder zich in een dergelijke situatie bevond, zou hij de goedkoopste oplossing zoeken en de mogelijkheid van een gedwongen vereffening niet uitsluiten. Het is immers mogelijk dat dit vanuit economisch oogpunt de interessantste oplossing is. |
| --- | --- |

(60)

De Commissie merkt op dat de vergelijking van de MBO met een hypothetische ’minnelijke vereffening vereffening’ niet noodzakelijk de juiste vergelijking is in deze context. Als een particuliere investeerder zich in een dergelijke situatie bevond, zou hij de goedkoopste oplossing zoeken en de mogelijkheid van een gedwongen vereffening niet uitsluiten. Het is immers mogelijk dat dit vanuit economisch oogpunt de interessantste oplossing is.

| (61) | De Commissie herinnert er ook aan dat een vennootschap als ABX-Frankrijk in principe gebruik maakt van zijn eigen vermogen om zijn verplichtingen na te komen. De aansprakelijkheid van de aandeelhouders voor de verplichtingen van de vennootschap is normaal beperkt tot het eigen vermogen van de vennootschap. De aandeelhouders kunnen er niet toe worden verplicht hun eigen patrimonium te gebruiken om deze verplichtingen na te komen. Bepaalde nationale wetgevingen verlenen derden alleen in uitzonderlijke gevallen en onder zeer strikte voorwaarden de mogelijkheid om de naleving van deze verplichtingen op de aandeelhouders te verhalen. |
| --- | --- |

(61)

De Commissie herinnert er ook aan dat een vennootschap als ABX-Frankrijk in principe gebruik maakt van zijn eigen vermogen om zijn verplichtingen na te komen. De aansprakelijkheid van de aandeelhouders voor de verplichtingen van de vennootschap is normaal beperkt tot het eigen vermogen van de vennootschap. De aandeelhouders kunnen er niet toe worden verplicht hun eigen patrimonium te gebruiken om deze verplichtingen na te komen. Bepaalde nationale wetgevingen verlenen derden alleen in uitzonderlijke gevallen en onder zeer strikte voorwaarden de mogelijkheid om de naleving van deze verplichtingen op de aandeelhouders te verhalen.

| (62) | De Commissie twijfelt aan [...] als zou de NMBS [...] juridisch aansprakelijk kunnen worden gesteld voor het dekken van de verliezen in kwestie. [...]. Maar [...] bevat dit dossier geen enkele aanwijzing dat de moedermaatschappij [...] beheersfouten heeft begaan. Volgens het Franse nationale recht moet deze tweede voorwaarde zijn vervuld om de juridische aansprakelijkheid van de moedermaatschappij te kunnen inroepen. |
| --- | --- |

(62)

De Commissie twijfelt aan [...] als zou de NMBS [...] juridisch aansprakelijk kunnen worden gesteld voor het dekken van de verliezen in kwestie. [...]. Maar [...] bevat dit dossier geen enkele aanwijzing dat de moedermaatschappij [...] beheersfouten heeft begaan. Volgens het Franse nationale recht moet deze tweede voorwaarde zijn vervuld om de juridische aansprakelijkheid van de moedermaatschappij te kunnen inroepen.

| (63) | Zelfs in het weinig waarschijnlijke geval dat alle voorwaarden die in de Franse wetgeving zijn gesteld om de aansprakelijkheid [...] te kunnen inroepen, zouden zijn vervuld, dient de steun die door de NMBS aan het Franse ABX-filiaal is verstrekt, als staatssteun te worden beschouwd. In dat geval moeten we er immers van uitgaan dat het overheidsbedrijf zich impliciet, door zijn handelingen, garant heeft gesteld voor zijn filiaal, en dit wordt in principe als een voordeel in de zin van artikel 87, lid 1, van het Verdrag beschouwd. |
| --- | --- |

(63)

Zelfs in het weinig waarschijnlijke geval dat alle voorwaarden die in de Franse wetgeving zijn gesteld om de aansprakelijkheid [...] te kunnen inroepen, zouden zijn vervuld, dient de steun die door de NMBS aan het Franse ABX-filiaal is verstrekt, als staatssteun te worden beschouwd. In dat geval moeten we er immers van uitgaan dat het overheidsbedrijf zich impliciet, door zijn handelingen, garant heeft gesteld voor zijn filiaal, en dit wordt in principe als een voordeel in de zin van artikel 87, lid 1, van het Verdrag beschouwd.

| (64) | Op basis van de elementen waarover de Commissie beschikt, is zij in dit stadium van oordeel dat de maatregelen in het kader van de MBO van ABX-Frankrijk staatssteun kunnen betreffen. In het kader van de onderhavige procedure moet daarom worden nagegaan of deze maatregelen verenigbaar zijn. |
| --- | --- |

(64)

Op basis van de elementen waarover de Commissie beschikt, is zij in dit stadium van oordeel dat de maatregelen in het kader van de MBO van ABX-Frankrijk staatssteun kunnen betreffen. In het kader van de onderhavige procedure moet daarom worden nagegaan of deze maatregelen verenigbaar zijn.

3.3.   Twijfels over de gevolgen van de privatisering van ABX-WW

| (65) | In het geval van privatisering van de holding ABX-WW worden de Belgische autoriteiten eveneens verzocht de nodige informatie te verstrekken waaruit blijkt dat deze privatisering tegen marktprijs plaatsvindt en, behalve de bij de inleiding en de onderhavige uitbreiding van de procedure vastgestelde steunmaatregelen, geen extra staatssteun met zich meebrengt. Deze informatie is noodzakelijk om alle eventuele twijfels van de Commissie te kunnen wegnemen. |
| --- | --- |

(65)

In het geval van privatisering van de holding ABX-WW worden de Belgische autoriteiten eveneens verzocht de nodige informatie te verstrekken waaruit blijkt dat deze privatisering tegen marktprijs plaatsvindt en, behalve de bij de inleiding en de onderhavige uitbreiding van de procedure vastgestelde steunmaatregelen, geen extra staatssteun met zich meebrengt. Deze informatie is noodzakelijk om alle eventuele twijfels van de Commissie te kunnen wegnemen.

3.4.   Twijfels of er in de andere delen van het dossier sprake is van staatssteun

| (66) | Wat de andere delen van het dossier betreft, waarvoor de bedragen zijn herzien en die volgens de Belgische autoriteiten niet onder het ’herstructureringsplan’ vallen, blijft de Commissie bij het standpunt dat zij bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure heeft ingenomen. |
| --- | --- |

(66)

Wat de andere delen van het dossier betreft, waarvoor de bedragen zijn herzien en die volgens de Belgische autoriteiten niet onder het ’herstructureringsplan’ vallen, blijft de Commissie bij het standpunt dat zij bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure heeft ingenomen.

3.5.   Verenigbaarheid van de steun

3.5.1.   Twijfels over de verenigbaarheid van de veronderstelde steun voor de herstructurering van ABX-D en -NL

| (67) | De twijfels die de Commissie bij het inleiden van de procedure had over de verenigbaarheid van de steun, gelden ook voor de nieuwe steunbedragen voor de herstructurering van ABX-D en –NL. |
| --- | --- |

(67)

De twijfels die de Commissie bij het inleiden van de procedure had over de verenigbaarheid van de steun, gelden ook voor de nieuwe steunbedragen voor de herstructurering van ABX-D en –NL.

3.5.2.   Verenigbaarheid van de MBO

| (68) | Zoals hierboven uiteengezet, heeft de Commissie aangegeven dat de maatregelen ten gunste van ABX-F als herstructureringssteun kunnen worden beschouwd. De Commissie moet in dat geval nagaan of de criteria voor de goedkeuring van herstructureringssteun in acht zijn genomen. Zij beschikt nog niet over voldoende elementen om na te gaan of de duurzame rendabiliteit van de verkochte entiteit met een minimum aan steun, die zo weinig mogelijk concurrentieverstoring veroorzaakt, kan worden gegarandeerd. |
| --- | --- |

(68)

Zoals hierboven uiteengezet, heeft de Commissie aangegeven dat de maatregelen ten gunste van ABX-F als herstructureringssteun kunnen worden beschouwd. De Commissie moet in dat geval nagaan of de criteria voor de goedkeuring van herstructureringssteun in acht zijn genomen. Zij beschikt nog niet over voldoende elementen om na te gaan of de duurzame rendabiliteit van de verkochte entiteit met een minimum aan steun, die zo weinig mogelijk concurrentieverstoring veroorzaakt, kan worden gegarandeerd.

| (69) | Als de MBO niet onder het herstructureringsplan zou vallen, heeft de Commissie twijfels over de verenigbaarheid van de geplande steun. Wanneer buiten een herstructureringsplan om staatssteun wordt verleend aan een onderneming in financiële moeilijkheden, met het doel deze onderneming op de markt te houden, lijkt het om operationele steun te gaan. In leden 2 en 3 van artikel 87 van het Verdrag is geen uitzondering op lid 1 van dat zelfde artikel opgenomen voor dit type steun, die buiten een herstructureringsplan om wordt verleend. Aangezien de steun niet in het kader van een herstructureringsplan wordt verleend, betwijfelt de Commissie of de MBO verenigbaar is met de staatssteunregels. |
| --- | --- |

(69)

Als de MBO niet onder het herstructureringsplan zou vallen, heeft de Commissie twijfels over de verenigbaarheid van de geplande steun. Wanneer buiten een herstructureringsplan om staatssteun wordt verleend aan een onderneming in financiële moeilijkheden, met het doel deze onderneming op de markt te houden, lijkt het om operationele steun te gaan. In leden 2 en 3 van artikel 87 van het Verdrag is geen uitzondering op lid 1 van dat zelfde artikel opgenomen voor dit type steun, die buiten een herstructureringsplan om wordt verleend. Aangezien de steun niet in het kader van een herstructureringsplan wordt verleend, betwijfelt de Commissie of de MBO verenigbaar is met de staatssteunregels.

3.5.3.   Twijfels over de verenigbaarheid van de veronderstelde steun die in het kader van de andere delen van dit dossier wordt verleend

| (70) | Zoals reeds aangegeven bij het inleiden van de procedure drukt de Commissie haar twijfel uit over de herziene steunbedragen die in het kader van de andere delen van het dossier worden uitgekeerd. |
| --- | --- |

(70)

Zoals reeds aangegeven bij het inleiden van de procedure drukt de Commissie haar twijfel uit over de herziene steunbedragen die in het kader van de andere delen van het dossier worden uitgekeerd.

4.   CONCLUSIE

| (71) | Gezien de bovenstaande conclusies betwijfelt de Commissie of de nieuwe maatregelen verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt. Zij breidt het formele onderzoek dan ook uit naar de nieuwe maatregelen die in dit besluit zijn beschreven, teneinde na te gaan of ze verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

(71)

Gezien de bovenstaande conclusies betwijfelt de Commissie of de nieuwe maatregelen verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt. Zij breidt het formele onderzoek dan ook uit naar de nieuwe maatregelen die in dit besluit zijn beschreven, teneinde na te gaan of ze verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt.

| (72) | Naar aanleiding van de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie België om in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de ontvangst van dit besluit opmerkingen te maken en alle informatie in te dienen die nuttig is voor de beoordeling van de steunmaatregel. België wordt verzocht om informatie te verstrekken die de door de Commissie geuite twijfels kan wegnemen. De Commissie verzoekt de Belgische autoriteiten onverwijld een afschrift van deze brief aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen. |
| --- | --- |

(72)

Naar aanleiding van de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie België om in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de ontvangst van dit besluit opmerkingen te maken en alle informatie in te dienen die nuttig is voor de beoordeling van de steunmaatregel. België wordt verzocht om informatie te verstrekken die de door de Commissie geuite twijfels kan wegnemen. De Commissie verzoekt de Belgische autoriteiten onverwijld een afschrift van deze brief aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.

| (73) | De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad waarin bepaald is dat iedere onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

(73)

De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad waarin bepaald is dat iedere onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| (74) | De Commissie wijst België erop dat zij derde belanghebbenden van de brief in kennis zal stellen via een bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Tevens zal zij belanghebbenden in de EVA-landen die partij zijn bij de EER-overeenkomst van de brief in kennis stellen via een bekendmaking in de EER-bijlage bij het Publicatieblad van de Europese Unie en zal zij een kopie van de brief doen toekomen aan de toezichthoudende autoriteit van de EVA. Alle belanghebbenden zullen worden uitgenodigd hun opmerkingen kenbaar te maken binnen een maand vanaf de datum van de bekendmaking.” |
| --- | --- |

(74)

De Commissie wijst België erop dat zij derde belanghebbenden van de brief in kennis zal stellen via een bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Tevens zal zij belanghebbenden in de EVA-landen die partij zijn bij de EER-overeenkomst van de brief in kennis stellen via een bekendmaking in de EER-bijlage bij het Publicatieblad van de Europese Unie en zal zij een kopie van de brief doen toekomen aan de toezichthoudende autoriteit van de EVA. Alle belanghebbenden zullen worden uitgenodigd hun opmerkingen kenbaar te maken binnen een maand vanaf de datum van de bekendmaking.”

---

(1)  Ceci afin de créer un groupe cohérent et autonome (i.), de faciliter la création de synergies entre les entités du groupe (ii.), et de permettre l'ouverture du capital à un investisseur industriel ou financier externe (iii.).

1

(2)  Il s'agissait de la vente de 3 filiales (Rheinkraft, Safety First et Worldpack) représentant 98,5 M€ de chiffre d'affaires (CA), de la fermeture de sites : 7 agences et 3 entrepôts en Allemagne, 4 agences en France et 2 agences au Pays-Bas, et d'opérations de sale & rent-back de bâtiments et d'autres actifs immobilisés.

2

(3)  Ces mesures devaient principalement être effectuées par le biais d'une amélioration de la productivité (avec réduction de personnel correspondante de ~690 ETP pour les 3 pays en restructuration, en ce compris l'impact des fermetures d'agences) (i), par une réduction des coûts (2) et par une renégociation des contrats de bail (3).

3

(4)  Montant qui fut entre temps révisé à 12,1 M€, voir le chapitre ’l'enjeu financier en chiffres’.

4

(5)  Les parties figurant entre crochets et marques d'un astérisque se réfèrent à des secrets commerciaux ou à des informations confidentielles qui ont été supprimés.

5

(6)  Montant qui est entre temps révisé à 114,6 M€, voir l'annexe 1 : ’l'enjeu financier en chiffres’.

6

(7)  Montant qui est entre temps révisé à 433,8 M€, voir l'annexe 1 : ’l'enjeu financier en chiffres’.

7

(8)  Montant qui fut entre temps révisé à 12,1 M€, voir l'annexe 1 : ’l'enjeu financier en chiffres’.

8

(9)  Le RES concerne les activités ’Road domestic’ (messagerie domestique routière) et ’Contract Logisitics’ subsistant en France après le transfert, fin 2004, des activités internationales d'ABX-F vers le groupe ABX Logisitics (Worldwide) SA.

9

(10)  Pour quelques activités qui ne seront pas reprises, un plan social est en cours d'élaboration.

10

(11)  Selon les autorités belges, une telle liquidation à l'amiable est régie, dans le silence des statuts, par les articles L.237-1 à L.237-13 du Code de commerce français.

11

(12)  [...]*.

12

(13)  Il s'agit des considérants (9) tableau no 1 et (38) de l'ouverture de la procédure. Suite à cette ouverture de procédure, les autorités belges ont d'ailleurs rectifié le chiffre de 672,4 M€ pour raison de double comptage et ont indiqué que toute autre indication n'était pas correcte, notamment celle du considérant (39) de l'ouverture de procédure, qui fait référence à une somme de 1,4 milliards €.

13

o

(14)  Il est rappelé que la restructuration d'ABX en France, en Allemangne et aux Pays Bas a été notifiée, dans le contexte de la restructuration de l'entièreté du groupe ABX. La restructuration de ces entités, devenait impérative, notamment en vue de rétablir la situation financière de l'ensemble du groupe.

14

(15)  Met het doel i) een coherente en autonome groep te creëren, ii) samenwerkingsverbanden tussen de entiteiten van de groep te vergemakkelijken en iii) het kapitaal open te stellen voor een industriële investeerder of externe financier.

15

(16)  Het betreft de verkoop van 3 filialen (Rheinkraft, Safety First en Worldpack) met een gezamenlijke omzet van 98,5 miljoen euro, de sluiting van 7 agentschappen en drie pakhuizen in Duitsland, 4 agentschappen in Frankrijk en 2 agentschappen in Nederland, en de ’sale & rent back’ van gebouwen en andere onroerende activa.

16

(17)  Dit moet met name worden bereikt door i) een verbetering van de productiviteit (gepaard gaande met een personeelsinkrimping met 690 voltijdsequivalenten voor de 3 landen in herstructurering, inclusief de gevolgen van de sluiting van agentschappen), ii) een kostenvermindering en iii) een herziening van de huurovereenkomsten.

17

(18)  Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 12,1 miljoen euro (zie hoofdstuk ’Totale financiële belangen in dit dossier’).

18

(19)  Op bepaalde plaatsen in deze tekst werden bedrijfsgeheimen of vertrouwelijke informatie weggelaten; de weggelaten gedeelten zijn aangegeven met vierkante haken en een asterisk.

19

(20)  Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 114,6 miljoen euro (zie bijlage 1 ’Financiële belangen in cijfers’).

20

(21)  Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 433,8 miljoen euro (zie bijlage 1 ’Financiële belangen in cijfers’).

21

(22)  Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 12,1 miljoen euro (zie bijlage 1 ’Financiële belangen in cijfers’).

22

(23)  Deze overname heeft betrekking op de ’Road domestic’-activiteiten (binnenlandse wegkoerierdienst) en op ’Contract Logistics’, een entiteit die na de overheveling zal blijven bestaan in Frankrijk.

23

(24)  Voor enkele activiteiten die niet worden overgenomen, wordt een sociaal plan opgesteld.

24

(25)  Aangezien er in de statuten niets over een minnelijke vereffening vereffening wordt gezegd, wordt een dergelijke vereffening volgens de Belgische autoriteiten geregeld door de artikelen L.237-1 tot en met L.237-13 van de Franse handelswetgeving.

25

(26)  [...]*

26

(27)  Het betreft de paragraven (9) tabel 1 en (38) van de opening van de procedure. Na deze opening hebben de Belgische autoriteiten overigens het cijfer 672,4 miljoen euro gerectificeerd vanwege een dubbeltelling en aangegeven dat iedere andere indicatie niet correct was, met name in paragraaf (39) van de opening van de procedure, die refereert aan een bedrag van 1,4 miljard euro.

27

(28)  Er wordt aan herinnerd dat de herstructurering van ABX in Frankrijk, Duitsland en Nederland is aangemeld in het kader van de herstructurering van de volledige ABX-groep. De herstructurering van deze entiteiten was noodzakelijk om de financiële situatie van de groep in zijn geheel te verbeteren.

28

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/29

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2005/C 142/03)

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Ranska

Tuen numero: N 71/2005

Nimike: Tuet kesän 2003 poikkeuksellisen kuivuuden vahingoittamien niittyjen elvytykseen

Tarkoitus: Ostaa siemeniä vahingoittuneiden niittyjen elvyttämiseksi seuraavissa departementeissa: Aude, Haute-Garonne ja Haut-Rhin

Talousarvio: 459 000 euroa näille kolmelle departementille

Tuen intensiteetti tai määrä: Enintään 80 prosenttia siementen hinnasta

Kesto: Yksi vuosi

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Ranska

Tuen numero: N 87a/2005

Nimike: Tuet viininviljelyn aineellisiin yhteisinvestointeihin

Tarkoitus: Viininviljelyalan kehittäminen Loire-Atlantique -departementissa

Oikeusperusta: Articles L 1511-1 et suivants du Code général des collectivités territoriales

Talousarvio: Kokonaismäärä: 300 000 euroa

Tuen intensiteetti tai määrä: 40 prosenttia

Kesto: Kolme vuotta

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Alankomaat (Friesland)

Tuen numero: N 98/2005

Nimike: Maatilojen siirtojen edistämiseen tarkoitettu rahasto

Tarkoitus: Siirroista aiheutuvien lisäkustannusten korvaaminen

Oikeusperusta: Provinciale verordening

Talousarvio: 680 670 euroa

Tuen intensiteetti tai määrä: Enintään 40 prosenttia, mutta 50 prosenttia epäsuotuisilla alueilla, jotka on määritelty maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen 17 artiklassa

Kesto: 2005—2008

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Espanja (Kantabria)

Tuen numero: N 119/2005

Nimike: Tuet teurastuslinjalla BSE-taudin kantajaksi todettua ruhoa välittömästi edeltävän ruhon ja sitä välittömästi seuraavien ruhojen hävittämiseen Kantabriassa

Tarkoitus: Ruhojen omistajille myönnettävä korvaus tappioista, jotka aiheutuvat teurastuslinjalla sellaista ruhoa välittömästi edeltävästä ruhosta ja kahdesta sellaista ruhoa välittömästi seuraavasta ruhosta, joka on BSE-pikatestissä diagnosoitu positiiviseksi.

Oikeusperusta: Orden 41/2004 de 27 de septiembre por la que se establece un régimen de ayudas por la destrucción de la canal inmediatamente anterior y las dos inmediatamente posteriores a la que dé positivo en las pruebas de diagnostico rápido de Encefalopatioa Espongiforme Bovina en la misma cadena de sacrificio.

Talousarvio: 25 000 euroa vuodessa, kokonaisbudjetti 150 000 euroa

Tuen intensiteetti tai määrä: Vaihtelee lihalaadun mukaan

Kesto: Määrittelemätön

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Suomi

Tuen numero: N 133/2005

Nimike: Tuki vuoden 2004 epäsuotuisten sääolojen aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maatalousyrityksille

Tarkoitus: Ilmatieteen laitoksen laatimien raporttien mukaan poikkeuksellisille sääoloille kesällä 2004 Suomessa olivat tyypillisiä suuret sademäärät, joista suuri osa saatiin paikallisia tulvia aiheuttaneina rankkasateina.

Tukea voitaisiin myöntää satovahingoista ja tulvavahingoista.

Satovahinkojen osalta korvausta voidaan maksaa tapauksissa, joissa epäsuotuisista sääoloista johtuvaksi osoitettu vahinko on enemmän kuin 30 prosenttia tietyn kasvilajin normisadosta sillä normisatoalueella, jolla tila sijaitsee. Korvauksen enimmäismäärä on 90 prosenttia vahingosta, joka ylitti 30 prosenttia normisadon arvosta.

Tulvien aiheuttamista vahingoista korvattaisiin tilojen tuotantorakennuksille, kasvaville tai korjuuvaiheessa oleville puutarhakasveille, kasvaville puille sekä korjatuille pelto- ja puutarhakasveille aiheutuneita vahinkoja. Rakennuksille ja rakennelmille aiheutuneista vahingoista maksettavan korvauksen määrä on 80 prosenttia tukikelpoisista vahingoista ja viljelykasveille ja puille aiheutuneista vahingoista 60 prosenttia niiden markkina-arvosta.

Oikeusperusta: Toimenpide perustuu lakiin satovahinkojen korvaamisesta (1214/2000) ja lakiin tulvavahinkojen korvaamisesta (284/1983, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 1310/1990 ja 92/1995)

Åtgärden baseras på lagen om ersättande av skördeskador (1214/2000) och lagen om ersättande av skador som förorsakats av exceptionella översvämningar (284/1983, ändrad genom lagarna 1310/1990 och 92/1995).

Talousarvio: Noin 19,61 miljoonaa euroa

Tuen intensiteetti tai määrä: Katso kohta ”Tarkoitus”

Kesto: Kertatuki

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Saksa

Tuen numero: N 314/04

Nimike: Maatalousalan markkinointisopimus Hessenissä

Tarkoitus: Menekinedistämisen ja mainonnan laatujärjestelmää tulisi laajentaa niin että se sisältäisi riistan (N 260/A/02)

Oikeusperusta: Hessischer Agrarmarketing-Vertrag

Talousarvio: 1 549 000 euroa vuodessa

Tuen intensiteetti tai määrä: 50 prosenttia mainontaan, 100 prosenttia messuihin ja näyttelyihin osallistumiseen, 100 prosenttia koulutukseen ja konsultointiin

Kesto: 31. joulukuuta 2008 saakka

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Saksa

Tuen numero: N 339/2004

Nimike: Korvaus Natura 2000 -verkon metsäalueille

Tarkoitus: Schleswig-Holsteinin viranomaiset aikovat tehdä metsänomistajien kanssa pitkäaikaisia julkisoikeudellisia sopimuksia, joilla edistetään Natura 2000 -alueiden säilyttämistä ja kehittämistä. Schleswig-Holsteinin viranomaiset maksaisivat korvauksia näistä sopimuksista johtuvista kustannuksista ja tulonmenetyksistä. Lehtipuiden ja havupuiden kasvatuksen keskimääräinen tuloero voitaisiin osittain korvata 1 700 euron kertasuorituksella. Korvauksia voitaisiin maksaa ainoastaan todellisista kustannuksista ja tulonmenetyksistä, kun metsänomistaja sitoutuu olemaan kaatamatta vanhoja puita sahatavaraksi lajien suojelun kannalta tärkeiltä alueilta tai kaatamaan kasvuympäristölle ei-tyypilliset havupuut ennen kuin ne saavuttavat normaalin kaatoiän taikka luomaan biotooppeja ja kosteikkoalueita.

Oikeusperusta: § 33 Bundesnaturschutzgesetz oder § 20d Landesnaturschutzgesetz in Verbindung mit §§ 121 bis 129 des Landesverwaltungsgesetz

Talousarvio: Noin 100 000 euroa vuodessa

Tuen intensiteetti tai määrä: Vaihtelee

Kesto: 10 vuotta laskettuna siitä päivästä, jona komissio hyväksyy tuen

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Italia

Tuen numero: N 598/2004

Nimike: Tuen N 758/2002 muuttaminen

Tarkoitus: Jatkaa tuen kestoa ja lisätä määrärahoja

Oikeusperusta: Decreto Ministeriale 7 novembre 2002  ”Modalità operative del fondo riassicurativo”  nonché decreto ministeriale 7 febbraio 2003

Talousarvio: 80 miljoonaa euroa

Tuen intensiteetti tai määrä: 50 prosenttia tai 80 prosenttia vakuutusmaksuista

Kesto: Vuoteen 2008

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/32

---

Kaasumaisia polttoaineita käyttäviä laitteita koskevien jäsenmaiden lakien lähentämisestä 29 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/396/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(2005/C 142/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)

| ESO:n viitenumero  (1) | Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa
  Huomautus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Saniteettikäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet, jotka on varustettu atmosfääripolttimella. | — | |
| EN 26:1997/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (18.7.2001) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-1: Turvallisuusvaatimukset — Yleistä | — | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (30.9.1999) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (29.2.2004) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-2: Turvallisuusvaatimukset — Kiertoilmauunit ja/tai grillit | — | |
| CEN | EN 30-1-3:2003
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-3: Turvallisuusvaatimukset — Keraamisella paistolevyllä varustetut laitteet | — | |
| EN 30-1-3:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-4: Turvallisuusvaatimukset — Yhdellä tai useammalla polttimella varustetut laitteet, joissa on automaattinen liekinvalvontalaite | — | |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaiteet — Osa 2-1: Energian käyttötehokkuus — Yleistä | — | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (10.12.2004) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 2-2: Energian käyttötehokkuus — Kiertoilmauunit ja/tai grillit | — | |
| CEN | EN 88:1991
  Kaasulaitteiden paineensäätimet tulopaine enintään 200 mbar | — | |
| EN 88:1991/A1:1996 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 89:1999
  Sairaalakäytöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet | — | |
| EN 89:1999/A1:1999 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (17.10.2000) |
| EN 89:1999/A2:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (18.7.2001) |
| CEN | EN 125:1991
  Liekinvalvontalaitteet kaasun käyttölaitteille — Lämpösähköiset liekinvalvontalaitteet | — | |
| EN 125:1991/A1:1996 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 126:2004
  Kaasulaitteiden monitoimiset säätö-, ohjaus ja turvalaitteet | EN 126:1995 | Voimassaolo lakkaa
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 161:2001
  Automaattiset sulkuventtiilit kaasupolttimille ja kaasulaitteille | EN 161:1991 | Voimassaolo lakkaa
  (31.5.2002) |
| CEN | EN 203-1:1992
  Kaasukäyttöiset suurkeittiölaitteet — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset | — | |
| EN 203-1:1992/A1:1995 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.1996) |
| EN 203-1:1992/A2:1999 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (17.10.2000) |
| EN 203-1:1992/AC:1993 | | |
| CEN | EN 203-2:1995
  Kaasukäyttöiset suurkeittiölaitteet — Osa 2: Energian käyttötehokkuus | — | |
| CEN | EN 257:1992
  Kaasulaitteiden mekaaniset termostaatit | — | |
| EN 257:1992/A1:1996 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 297:1994
  Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Tyypin B11 ja B11BS atmosfääripolttimilla varustetut kattilat — Nimellinen polttoaineteho enintään 70 kW | — | |
| EN 297:1994/A3:1996 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (24.2.1998) |
| EN 297:1994/A5:1998 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.12.1998) |
| EN 297:1994/A2:1996 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (29.10.2002) |
| EN 297:1994/A6:2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (23.12.2003) |
| EN 297:1994/A4:2004 | Huomautus 3 | Tämän tiedonannon julkaisupäivämäärä |
| CEN | EN 298:2003
  Poltinautomatiikat puhaltimilla varustetuille tai ilman niitä oleville kaasupolttimille ja kaasulaitteille | EN 298:1993 | 30.9.2006 |
| CEN | EN 303-3:1998
  Lämmityskattilat — Osa 3: Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Kattilan ja puhallinpolttimen muodostama kokoonpano | — | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | Huomautus 3 | Tämän tiedonannon julkaisupäivämäärä |
| CEN | EN 377:1993
  Palavia kaasuja käyttäviin laitteisiin ja niiden oheislaitteisiin soveltuvat voiteluaineet pois lukien teollisuuskäyttöön tarkoitetut laitteet | — | |
| EN 377:1993/A1:1996 | Huomautus 3 | Tämän tiedonannon julkaisupäivämäärä |
| CEN | EN 416-1:1999
  Yhdellä polttimella varustetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset | — | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (18.7.2001) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2002) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 419-1:1999
  Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset hehkuvat säteilylämmittimet — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset | — | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (18.7.2001) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2002) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (9.9.2003) |
| CEN | EN 437:2003
  Testikaasut — Testipaineet — Laiteluokat | EN 437:1993 | Voimassaolo lakkaa
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 449:2002
  Erityiset nestekaasulaitteet — Rakennemääräykset — Kotitalouskäyttöön tarkoitetut sisätilalämmittimet, joita ei yhdistetä savukaasuhormiin (mukaan lukien lämmittimet, joissa on diffuusiokatalyyttipoltin) | EN 449:1996 | Voimassaolo lakkaa
  (2.7.2003) |
| CEN | EN 461:1999
  Erityiset nestekaasulaitteet — Vaatimukset muuhun kuin kotitalous- käyttöön tarkoitetuille sisätilalämmittimille, joiden nimellinen lämmönsyöttö on enintään 10 kW ja joita ei yhdistetä savukaasuhormiin | — | |
| EN 461:1999/A1:2004 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 483:1999
  Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Tyypin C kattilat — Nimellinen polttoaineteho enintään 70 kW | — | |
| EN 483:1999/A2:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2002) |
| CEN | EN 484:1997
  Erityiset nestekaasulaitteet — Ulkona käytettävät erilliset paistolevyt mukaan lukien laitteet, joiden yhteydessä on grilli | — | |
| CEN | EN 497:1997
  Erityiset nestekaasulaitteet — Ulkona käytettävät monitoimikeittimet | — | |
| CEN | EN 498:1997
  Erityiset nestekaasulaitteet — Ulkona käytettävät grillit | — | |
| CEN | EN 509:1999
  Kaasukäyttöiset koristetakat | — | |
| EN 509:1999/A1:2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.12.2003) |
| EN 509:1999/A2:2004 | Huomautus 3 | 30.6.2005 |
| CEN | EN 521:1998
  Erityiset nestekaasulaitteet — Vaatimukset kaasun höyrynpaineella toimiville kannettaville kaasulaitteille | — | |
| CEN | EN 525:1997
  Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut suoralämmitteiset kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden polttoaineteho on enintään 300 kW | — | |
| CEN | EN 549:1994
  Kaasulaitteiden ja -laitteistojen tiivisteissä ja kalvoissa käytettävät kumimateriaalit | EN 279:1991
  EN 291:1992 | Voimassaolo lakkaa
  (31.12.1995) |
| CEN | EN 613:2000
  Lämmittimet — Kaasukäyttöiset huonetilojen konvektiolämmittimet | — | |
| EN 613:2000/A1:2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 621:1998
  Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden nettolämmönsyöttö on enintään 300 kW — Laitteessa ei ole palamisilma- tai savukaasupuhallinta | — | |
| EN 621:1998/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 624:2000
  Erityiset nestekaasulaitteet — Suljetun järjestelmän mukaiset sisälämmittimet ajoneuvoihin ja veneisiin | — | |
| CEN | EN 625:1995
  Kaasukäyttöiset atmosfääripolttimilla varustetut keskuslämmityskattilat — Erityisvaatimukset yhdistetyille lämmitys- ja lämminvesikattiloille Nimellistecho enintään 70 kW | — | |
| CEN | EN 656:1999
  Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Tyypin B kattilat — Nimellinen polttoaineteho yli 70 kW, mutta enintään 300 kW | — | |
| CEN | EN 676:2003
  Automaattiset puhallinpolttimet kaasumaisille polttoaineille | EN 676:1996 | Voimassaolo lakkaa
  (8.4.2004) |
| CEN | EN 677:1998
  Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Erityisvaatimukset kondenssikattiloille — Nimellinen polttoaineteho enintään 70 kW | — | |
| CEN | EN 732:1998
  Erityiset nestekaasulaitteet — Vaatimukset absorptioperiaatteella toimiville jäähdytyslaitteille | — | |
| CEN | EN 751-1:1996
  Metallisille kierreliitoksille tarkoitetut tiivisteaineet, jotka joutuvat kosketuksiin 1., 2. ja 3. kaasuryhmän kassujen ja kuuman veden kanssa — Osa 1: Anaerobiset saumausaineet | — | |
| CEN | EN 751-2:1996
  Metallisille kierreliitoksille tarkoitetut tiivisteaineet, jotka joutuvat kosketuksiin 1., 2. ja 3. kaasuryhmän kassujen ja kuuman veden kanssa — Osa 2: Kovettumattomat saumausaineet | — | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Metallisille kierreliitoksille tarkoitetut tiivisteaineet, jotka joutuvat kosketuksiin 1., 2. ja 3. kaasuryhmän kassujen ja kuuman veden kanssa — Osa 3: Sintraamattomat PTFE-teipit | — | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 1: Järjestelmä D — Turvallisuusvaatimukset | — | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.8.2001) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2002) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 2: Järjestelmä E — Turvallisuusvaatimukset | — | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.8.2001) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2002) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 3: Järjestelmä F — Turvallisuusvaatimukset | — | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.8.2001) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2002) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 4: Järjestelmä H — Turvallisuusvaatimukset | — | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.8.2001) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2002) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 778:1998
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden nettolämmönsyöttö on enintään 70 kW — Laitetta ei ole varustettu palamisilma- tai savukaasupuhaltimella | — | |
| EN 778:1998/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1020:1997
  Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden nettolämmönsyöttö on enintään 300 kW — Laite varustettu palamisilma- ja/tai savukaasupuhaltimella | — | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1106:2001
  Kaasultaitteiden käsikäyttöiset venttiilit | — | |
| CEN | EN 1196:1998
  Kaasukäyttöiset ilmalämmittimet — Lisävaatimukset kondensaatio-järjestelmällä varustetuille laitteille | — | |
| CEN | EN 1266:2002
  Erilliset kaasukäyttöiset konvektiolämmittimet — Laite varustettu palamisilma- ja/tai savukaasupuhaltimella | — | |
| CEN | EN 1319:1998
  Kaasua käyttävät puhaltimella varustetut lämmön — virtaukseen perustuvat ilmanlämmittimet, joissa on puhaltimella varustetut polttimet ja joiden nettopolttoaineteho ei ylitä 70 kW | — | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (17.10.2000) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut suoralämmitteiset kaasukäyttöiset rumpukuivaimet, joita ei yhdistetä kiinteään savukaasuhormiin ja joiden nimellinen lämmön syöttö on enintään 6 kW — Osa 1: Turvallisuusmääräykset | — | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Kotitalouskäyttöön tarkoitetut suoralämmitteiset kaasukäyttöiset rumpukuivaimet, joita ei yhdistetä kiinteään savukaasuhormiin ja joiden nimellinen lämmön syöttö on enintään 6 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus | — | |
| CEN | EN 1596:1998
  Erityiset nestekaasulaitteet — Kannettavat ja siirrettävät suoralämmitteiset muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut ilmanlämmittimet, jotka on varustettu puhaltimella | — | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 1643:2000
  Tiiviydentestausjärjestelmät kaasupolttimien ja kaasulaitteiden yhteydessä käytettäville automaattisille sulkuventtiileille | — | |
| CEN | EN 1854:1997
  paineenvalvontalaitteet kaasupolttimille ja kaasulaitteille | — | |
| EN 1854:1997/A1:1998 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.5.1999) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  Kaasu-ilmasuhteen säätölaitteet kaasupolttimille ja kaasulaitteille — Osa 1: Pneumaattiset laitteet | — | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  Kaasu-ilmasuhteen säätölaitteet kaasupolttimille ja –laitteille — Osa 2: Sähkölaitteet | — | |
| CEN | EN 12078:1998
  Nollapainesäätimet kaasupolttimille ja kaasulaitteille | — | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Kaasulämmitteiset pesukoneet, joiden lämmönsyöttö on enintään 20 kW — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset | — | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Kaasulämmitteiset pesukoneet, joiden lämmönsyöttö on enintään 20 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus | — | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Kaasukayttöiset absorptio ja adsorptio ilmastointilaitteet ja/tai lämpöpumppulaitteistot, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset | — | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Kaasukäyttöiset absorptio ja absorptio ilmastointilaitteet ja/tai lämpöpumppulaitteistot, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus | — | |
| CEN | EN 12669:2000
  Kasvihuoneiden ja muiden kuin kotitaloustilojen lisälämmitykseen tarkoitetut kaasukäyttöiset kuumailmapuhaltimet. | — | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Kaasukäyttöiset rumpukuivaimet tyyppiä B, joiden polttoaineteho on enintään 20 kW — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset | — | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Kaasukäyttöiset rumpukuivaimet tyyppiä B, polttoaineteho on enintään 20 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus | — | |
| CEN | EN 12864:2001
  Vakiopaineella toimivat pienpainesäätimet sekä niiden varolaitteet butaanille, propaanille ja niiden seoksille, Suurin ulostulopaine enintään 200 mbar ja suurin kapasiteetti enintään 4 kg/h | — | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 13278:2003
  Edestä avoimet erilliset kaasukäyttöiset sisätilalämmittimet | — | |
| CEN | EN 13611:2000
  Turva- ja säätölaitteet kaasupolttimille ja kaasulaitteille. Yleiset vaatimukset | — | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | Huomautus 3 | 30.6.2005 |
| CEN | EN 13786:2004
  Automaattiset vaihtoventtiilit sekä niiden varalaitteet butaanille, propaanille ja niiden seoksille, suurin ulostulopaine enintään 4 bar ja suurin kapasiteetti enintään 100 kg/h | — | |

ESO:n viitenumero  (1)

Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa

Huomautus 1

CEN

EN 26:1997

Saniteettikäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet, jotka on varustettu atmosfääripolttimella.

—

EN 26:1997/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(18.7.2001)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-1: Turvallisuusvaatimukset — Yleistä

—

EN 30-1-1:1998/A1:1999

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(30.9.1999)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(29.2.2004)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-2: Turvallisuusvaatimukset — Kiertoilmauunit ja/tai grillit

—

CEN

EN 30-1-3:2003

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-3: Turvallisuusvaatimukset — Keraamisella paistolevyllä varustetut laitteet

—

EN 30-1-3:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-4:2002

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 1-4: Turvallisuusvaatimukset — Yhdellä tai useammalla polttimella varustetut laitteet, joissa on automaattinen liekinvalvontalaite

—

CEN

EN 30-2-1:1998

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaiteet — Osa 2-1: Energian käyttötehokkuus — Yleistä

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(10.12.2004)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset keittolaitteet — Osa 2-2: Energian käyttötehokkuus — Kiertoilmauunit ja/tai grillit

—

CEN

EN 88:1991

Kaasulaitteiden paineensäätimet tulopaine enintään 200 mbar

—

EN 88:1991/A1:1996

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(17.7.1997)

CEN

EN 89:1999

Sairaalakäytöön tarkoitetut kaasukäyttöiset vedenlämmittimet

—

EN 89:1999/A1:1999

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(17.10.2000)

EN 89:1999/A2:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(18.7.2001)

CEN

EN 125:1991

Liekinvalvontalaitteet kaasun käyttölaitteille — Lämpösähköiset liekinvalvontalaitteet

—

EN 125:1991/A1:1996

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(17.7.1997)

CEN

EN 126:2004

Kaasulaitteiden monitoimiset säätö-, ohjaus ja turvalaitteet

EN 126:1995

Voimassaolo lakkaa

(10.12.2004)

CEN

EN 161:2001

Automaattiset sulkuventtiilit kaasupolttimille ja kaasulaitteille

EN 161:1991

Voimassaolo lakkaa

(31.5.2002)

CEN

EN 203-1:1992

Kaasukäyttöiset suurkeittiölaitteet — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset

—

EN 203-1:1992/A1:1995

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.1996)

EN 203-1:1992/A2:1999

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(17.10.2000)

EN 203-1:1992/AC:1993

CEN

EN 203-2:1995

Kaasukäyttöiset suurkeittiölaitteet — Osa 2: Energian käyttötehokkuus

—

CEN

EN 257:1992

Kaasulaitteiden mekaaniset termostaatit

—

EN 257:1992/A1:1996

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(17.7.1997)

CEN

EN 297:1994

Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Tyypin B11 ja B11BS atmosfääripolttimilla varustetut kattilat — Nimellinen polttoaineteho enintään 70 kW

—

EN 297:1994/A3:1996

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(24.2.1998)

EN 297:1994/A5:1998

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.12.1998)

EN 297:1994/A2:1996

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(29.10.2002)

EN 297:1994/A6:2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(23.12.2003)

EN 297:1994/A4:2004

Huomautus 3

Tämän tiedonannon julkaisupäivämäärä

CEN

EN 298:2003

Poltinautomatiikat puhaltimilla varustetuille tai ilman niitä oleville kaasupolttimille ja kaasulaitteille

EN 298:1993

30.9.2006

CEN

EN 303-3:1998

Lämmityskattilat — Osa 3: Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Kattilan ja puhallinpolttimen muodostama kokoonpano

—

EN 303-3:1998/A2:2004

Huomautus 3

Tämän tiedonannon julkaisupäivämäärä

CEN

EN 377:1993

Palavia kaasuja käyttäviin laitteisiin ja niiden oheislaitteisiin soveltuvat voiteluaineet pois lukien teollisuuskäyttöön tarkoitetut laitteet

—

EN 377:1993/A1:1996

Huomautus 3

Tämän tiedonannon julkaisupäivämäärä

CEN

EN 416-1:1999

Yhdellä polttimella varustetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset

—

EN 416-1:1999/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(18.7.2001)

EN 416-1:1999/A2:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2002)

EN 416-1:1999/A3:2002

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.10.2002)

CEN

EN 419-1:1999

Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset hehkuvat säteilylämmittimet — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset

—

EN 419-1:1999/A1:2000

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(18.7.2001)

EN 419-1:1999/A2:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2002)

EN 419-1:1999/A3:2002

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(9.9.2003)

CEN

EN 437:2003

Testikaasut — Testipaineet — Laiteluokat

EN 437:1993

Voimassaolo lakkaa

(23.12.2003)

CEN

EN 449:2002

Erityiset nestekaasulaitteet — Rakennemääräykset — Kotitalouskäyttöön tarkoitetut sisätilalämmittimet, joita ei yhdistetä savukaasuhormiin (mukaan lukien lämmittimet, joissa on diffuusiokatalyyttipoltin)

EN 449:1996

Voimassaolo lakkaa

(2.7.2003)

CEN

EN 461:1999

Erityiset nestekaasulaitteet — Vaatimukset muuhun kuin kotitalous- käyttöön tarkoitetuille sisätilalämmittimille, joiden nimellinen lämmönsyöttö on enintään 10 kW ja joita ei yhdistetä savukaasuhormiin

—

EN 461:1999/A1:2004

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(10.12.2004)

CEN

EN 483:1999

Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Tyypin C kattilat — Nimellinen polttoaineteho enintään 70 kW

—

EN 483:1999/A2:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2002)

CEN

EN 484:1997

Erityiset nestekaasulaitteet — Ulkona käytettävät erilliset paistolevyt mukaan lukien laitteet, joiden yhteydessä on grilli

—

CEN

EN 497:1997

Erityiset nestekaasulaitteet — Ulkona käytettävät monitoimikeittimet

—

CEN

EN 498:1997

Erityiset nestekaasulaitteet — Ulkona käytettävät grillit

—

CEN

EN 509:1999

Kaasukäyttöiset koristetakat

—

EN 509:1999/A1:2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.12.2003)

EN 509:1999/A2:2004

Huomautus 3

30.6.2005

CEN

EN 521:1998

Erityiset nestekaasulaitteet — Vaatimukset kaasun höyrynpaineella toimiville kannettaville kaasulaitteille

—

CEN

EN 525:1997

Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut suoralämmitteiset kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden polttoaineteho on enintään 300 kW

—

CEN

EN 549:1994

Kaasulaitteiden ja -laitteistojen tiivisteissä ja kalvoissa käytettävät kumimateriaalit

EN 279:1991

EN 291:1992

Voimassaolo lakkaa

(31.12.1995)

CEN

EN 613:2000

Lämmittimet — Kaasukäyttöiset huonetilojen konvektiolämmittimet

—

EN 613:2000/A1:2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(23.12.2003)

CEN

EN 621:1998

Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden nettolämmönsyöttö on enintään 300 kW — Laitteessa ei ole palamisilma- tai savukaasupuhallinta

—

EN 621:1998/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2002)

CEN

EN 624:2000

Erityiset nestekaasulaitteet — Suljetun järjestelmän mukaiset sisälämmittimet ajoneuvoihin ja veneisiin

—

CEN

EN 625:1995

Kaasukäyttöiset atmosfääripolttimilla varustetut keskuslämmityskattilat — Erityisvaatimukset yhdistetyille lämmitys- ja lämminvesikattiloille Nimellistecho enintään 70 kW

—

CEN

EN 656:1999

Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Tyypin B kattilat — Nimellinen polttoaineteho yli 70 kW, mutta enintään 300 kW

—

CEN

EN 676:2003

Automaattiset puhallinpolttimet kaasumaisille polttoaineille

EN 676:1996

Voimassaolo lakkaa

(8.4.2004)

CEN

EN 677:1998

Kaasua käyttävät keskuslämmityskattilat — Erityisvaatimukset kondenssikattiloille — Nimellinen polttoaineteho enintään 70 kW

—

CEN

EN 732:1998

Erityiset nestekaasulaitteet — Vaatimukset absorptioperiaatteella toimiville jäähdytyslaitteille

—

CEN

EN 751-1:1996

Metallisille kierreliitoksille tarkoitetut tiivisteaineet, jotka joutuvat kosketuksiin 1., 2. ja 3. kaasuryhmän kassujen ja kuuman veden kanssa — Osa 1: Anaerobiset saumausaineet

—

CEN

EN 751-2:1996

Metallisille kierreliitoksille tarkoitetut tiivisteaineet, jotka joutuvat kosketuksiin 1., 2. ja 3. kaasuryhmän kassujen ja kuuman veden kanssa — Osa 2: Kovettumattomat saumausaineet

—

CEN

EN 751-3:1996

Metallisille kierreliitoksille tarkoitetut tiivisteaineet, jotka joutuvat kosketuksiin 1., 2. ja 3. kaasuryhmän kassujen ja kuuman veden kanssa — Osa 3: Sintraamattomat PTFE-teipit

—

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 1: Järjestelmä D — Turvallisuusvaatimukset

—

EN 777-1:1999/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.8.2001)

EN 777-1:1999/A2:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2002)

EN 777-1:1999/A3:2002

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.10.2002)

CEN

EN 777-2:1999

Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 2: Järjestelmä E — Turvallisuusvaatimukset

—

EN 777-2:1999/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.8.2001)

EN 777-2:1999/A2:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2002)

EN 777-2:1999/A3:2002

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.10.2002)

CEN

EN 777-3:1999

Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 3: Järjestelmä F — Turvallisuusvaatimukset

—

EN 777-3:1999/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.8.2001)

EN 777-3:1999/A2:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2002)

EN 777-3:1999/A3:2002

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.10.2002)

CEN

EN 777-4:1999

Teolliseen käyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset säteilyputkilämmittimet — Osa 4: Järjestelmä H — Turvallisuusvaatimukset

—

EN 777-4:1999/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.8.2001)

EN 777-4:1999/A2:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2002)

EN 777-4:1999/A3:2002

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.10.2002)

CEN

EN 778:1998

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden nettolämmönsyöttö on enintään 70 kW — Laitetta ei ole varustettu palamisilma- tai savukaasupuhaltimella

—

EN 778:1998/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2002)

CEN

EN 1020:1997

Muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut kaasukäyttöiset kiertoilmalämmittimet, joiden nettolämmönsyöttö on enintään 300 kW — Laite varustettu palamisilma- ja/tai savukaasupuhaltimella

—

EN 1020:1997/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2002)

CEN

EN 1106:2001

Kaasultaitteiden käsikäyttöiset venttiilit

—

CEN

EN 1196:1998

Kaasukäyttöiset ilmalämmittimet — Lisävaatimukset kondensaatio-järjestelmällä varustetuille laitteille

—

CEN

EN 1266:2002

Erilliset kaasukäyttöiset konvektiolämmittimet — Laite varustettu palamisilma- ja/tai savukaasupuhaltimella

—

CEN

EN 1319:1998

Kaasua käyttävät puhaltimella varustetut lämmön — virtaukseen perustuvat ilmanlämmittimet, joissa on puhaltimella varustetut polttimet ja joiden nettopolttoaineteho ei ylitä 70 kW

—

EN 1319:1998/A2:1999

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(17.10.2000)

EN 1319:1998/A1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2002)

CEN

EN 1458-1:1999

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut suoralämmitteiset kaasukäyttöiset rumpukuivaimet, joita ei yhdistetä kiinteään savukaasuhormiin ja joiden nimellinen lämmön syöttö on enintään 6 kW — Osa 1: Turvallisuusmääräykset

—

CEN

EN 1458-2:1999

Kotitalouskäyttöön tarkoitetut suoralämmitteiset kaasukäyttöiset rumpukuivaimet, joita ei yhdistetä kiinteään savukaasuhormiin ja joiden nimellinen lämmön syöttö on enintään 6 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus

—

CEN

EN 1596:1998

Erityiset nestekaasulaitteet — Kannettavat ja siirrettävät suoralämmitteiset muuhun kuin kotitalouskäyttöön tarkoitetut ilmanlämmittimet, jotka on varustettu puhaltimella

—

EN 1596:1998/A1:2004

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(10.12.2004)

CEN

EN 1643:2000

Tiiviydentestausjärjestelmät kaasupolttimien ja kaasulaitteiden yhteydessä käytettäville automaattisille sulkuventtiileille

—

CEN

EN 1854:1997

paineenvalvontalaitteet kaasupolttimille ja kaasulaitteille

—

EN 1854:1997/A1:1998

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.5.1999)

CEN

EN 12067-1:1998

Kaasu-ilmasuhteen säätölaitteet kaasupolttimille ja kaasulaitteille — Osa 1: Pneumaattiset laitteet

—

EN 12067-1:1998/A1:2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(23.12.2003)

CEN

EN 12067-2:2004

Kaasu-ilmasuhteen säätölaitteet kaasupolttimille ja –laitteille — Osa 2: Sähkölaitteet

—

CEN

EN 12078:1998

Nollapainesäätimet kaasupolttimille ja kaasulaitteille

—

CEN

EN 12244-1:1998

Kaasulämmitteiset pesukoneet, joiden lämmönsyöttö on enintään 20 kW — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset

—

CEN

EN 12244-2:1998

Kaasulämmitteiset pesukoneet, joiden lämmönsyöttö on enintään 20 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus

—

CEN

EN 12309-1:1999

Kaasukayttöiset absorptio ja adsorptio ilmastointilaitteet ja/tai lämpöpumppulaitteistot, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset

—

CEN

EN 12309-2:2000

Kaasukäyttöiset absorptio ja absorptio ilmastointilaitteet ja/tai lämpöpumppulaitteistot, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus

—

CEN

EN 12669:2000

Kasvihuoneiden ja muiden kuin kotitaloustilojen lisälämmitykseen tarkoitetut kaasukäyttöiset kuumailmapuhaltimet.

—

CEN

EN 12752-1:1999

Kaasukäyttöiset rumpukuivaimet tyyppiä B, joiden polttoaineteho on enintään 20 kW — Osa 1: Turvallisuusvaatimukset

—

CEN

EN 12752-2:1999

Kaasukäyttöiset rumpukuivaimet tyyppiä B, polttoaineteho on enintään 20 kW — Osa 2: Energian käyttötehokkuus

—

CEN

EN 12864:2001

Vakiopaineella toimivat pienpainesäätimet sekä niiden varolaitteet butaanille, propaanille ja niiden seoksille, Suurin ulostulopaine enintään 200 mbar ja suurin kapasiteetti enintään 4 kg/h

—

EN 12864:2001/A1:2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(10.12.2004)

CEN

EN 13278:2003

Edestä avoimet erilliset kaasukäyttöiset sisätilalämmittimet

—

CEN

EN 13611:2000

Turva- ja säätölaitteet kaasupolttimille ja kaasulaitteille. Yleiset vaatimukset

—

EN 13611:2000/A1:2004

Huomautus 3

30.6.2005

CEN

EN 13786:2004

Automaattiset vaihtoventtiilit sekä niiden varalaitteet butaanille, propaanille ja niiden seoksille, suurin ulostulopaine enintään 4 bar ja suurin kapasiteetti enintään 100 kg/h

—

| Huomautus 1 | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 2.1 | Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.1

Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.2 | Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.2

Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.3 | Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus direktiivin olennaisten vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

Huomautus 2.3

Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus direktiivin olennaisten vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan.

| Huomautus 3 | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta. |
| --- | --- |

Huomautus 3

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta.

HUOM:

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä.

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä.

| — | Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta. |
| --- | --- |

—

Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta.

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista saa Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)

ESO: Eurooppalaiset standardointielimet:

CEN:

CENELEC:

ETSI:

(2)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/41

---

30. toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen ilmoitus hiilivetyjen etsimistä koskevasta lupahakemuksesta

(2005/C 142/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

ITALIAN TASAVALTA

SISILIAN HALLINTOALUE

TEOLLISUUSVIRASTO (ASSESSORATO INDUSTRIA)

KAIVOSALAN ALUEHALLINNON OSASTO (DIPARTIMENTO CORPO REGIONALE DELLE MINIERE)

HIilivedyistä ja geotermiikasta vastaava toimisto (Ufficio regionale per gli indocarburi e la geotermia)

Yritys Edison Gas S.p.A., jonka päätoimipaikan osoite on Foro Buonaparte 31, Milano (veronumero 10578610155), on 3. heinäkuuta 2000 direktiivin 94/22/EY täytäntöönpanemiseksi annetun Sisilian hallintoaluetta koskevan lain (L.R.S.) nro 14 nojalla hakenut 21. marraskuuta 2003 teollisuusvirastolta (Via Ugo La Malfa 87/89, 90146 Palermo), joka on kaivannaisteollisuuden lupien myöntämisestä Sisilian hallintoalueella vastaava toimivaltainen viranomainen, lupaa etsiä nestemäisiä ja kaasumaisia hiilivetyjä nk. Castronuovon alueelle. Kyseinen 749,78 km2:n alue sijaitsee seuraavien kuntien alueella: Alessandria della Rocca, Bivona, Burgio, Cammarata, Casteltermini, Lucca Sicula, S. Biagio Platani ja Santo Stefano Quisquinia (Agrigenton provinssi); Campofelice di Fitalia, Castronuovo di Sicilia, Corleone, Chiusa Sclafani, Godrano, Lercara Friddi, Mezzojuso, Palazzo Adriano, Prizzi, Roccapalumba ja Vicari (Palermon provinssi).

Hakemuksessa mainittu alue rajoittuu seuraavia kulmapisteitä A, B, C, D, E, F, G ja H yhdistäviin suoriin:

| A) | 1211 metrin korkeudessa Pizzo di Casan huipulla sijaitseva trigonometrinen piste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste G, |
| --- | --- |

A)

1211 metrin korkeudessa Pizzo di Casan huipulla sijaitseva trigonometrinen piste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste G,

| B) | Regalgioffolista etelään sijaitsevasta geodeettisestä pisteestä nro 538 sata metriä pohjoiseen Roccapalumban ja Caccamon välisellä tiellä sijaitseva kulmapiste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste F, |
| --- | --- |

B)

Regalgioffolista etelään sijaitsevasta geodeettisestä pisteestä nro 538 sata metriä pohjoiseen Roccapalumban ja Caccamon välisellä tiellä sijaitseva kulmapiste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste F,

| C) | Cozzo della Issalla 559 metrin korkeudessa Contrada S. Nicolassa 1 820 metriä Cammaratan rautatieasemasta länsiluoteeseen sijaitseva piste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste E, |
| --- | --- |

C)

Cozzo della Issalla 559 metrin korkeudessa Contrada S. Nicolassa 1 820 metriä Cammaratan rautatieasemasta länsiluoteeseen sijaitseva piste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste E,

| D) | 1578 metrin korkeudessa S. Giovanni Genimin ja Cammaratan taajamista länsilounaaseen sijaitseva Monte Cammaratan trigonometrinen piste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste D, |
| --- | --- |

D)

1578 metrin korkeudessa S. Giovanni Genimin ja Cammaratan taajamista länsilounaaseen sijaitseva Monte Cammaratan trigonometrinen piste, joka on sama kuin ”Montemaggiore Belsiton” lupa-alueen piste D,

| E) | 636 metrin korkeudessa S. Biagio Platanin taajamasta koilliseen sijaitseva Cozzo Della Muliceddan trigonometrinen piste, joka on sama kuin ”Castelterminin” lupa-alueen piste L, |
| --- | --- |

E)

636 metrin korkeudessa S. Biagio Platanin taajamasta koilliseen sijaitseva Cozzo Della Muliceddan trigonometrinen piste, joka on sama kuin ”Castelterminin” lupa-alueen piste L,

| F) | päätieltä 386 (S.S. 386) lähellä Calamonacin taajamaa Bivonaan johtavan maantien 12 km:n kilometripylvään kohdalla sijaitseva piste, |
| --- | --- |

F)

päätieltä 386 (S.S. 386) lähellä Calamonacin taajamaa Bivonaan johtavan maantien 12 km:n kilometripylvään kohdalla sijaitseva piste,

| G) | 500 metriä Villafranca Siculan ja Lucca Siculan tienristeyksestä pohjoiskoilliseen sijaitseva piste viimeksi mainittuun kohteeseen johtavalla tiellä, |
| --- | --- |

G)

500 metriä Villafranca Siculan ja Lucca Siculan tienristeyksestä pohjoiskoilliseen sijaitseva piste viimeksi mainittuun kohteeseen johtavalla tiellä,

| H) | 1197 korkeudessa M. Colomballa sijaitseva trigonometrinen piste. |
| --- | --- |

H)

1197 korkeudessa M. Colomballa sijaitseva trigonometrinen piste.

Maantieteelliset koordinaatit

| Kulmapiste | Itäistä pituutta (M. Mario) | Pohjoista leveyttä |
| --- | --- | --- |
| A | 00° 59' 34" | 37° 50' 32,50" |
| B | 01° 11' 08" | 37° 49' 09" |
| C | 01° 12' 06" | 37° 39' 27" |
| D | 01° 09' 20" | 37° 37' 08" |
| E | 01° 05' 47" | 37° 31' 23" |
| F | 00° 55' 39" | 37° 34' 14" |
| G | 00° 50' 30,10" | 37° 34' 45,40" |
| H | 00° 54' 03" | 37° 42' 34" |

Kulmapiste

Itäistä pituutta (M. Mario)

Pohjoista leveyttä

A

00° 59' 34"

37° 50' 32,50"

B

01° 11' 08"

37° 49' 09"

C

01° 12' 06"

37° 39' 27"

D

01° 09' 20"

37° 37' 08"

E

01° 05' 47"

37° 31' 23"

F

00° 55' 39"

37° 34' 14"

G

00° 50' 30,10"

37° 34' 45,40"

H

00° 54' 03"

37° 42' 34"

Samaa aluetta koskevia lupahakemuksia voidaan jättää 90 päivän ajan siitä, kun tämä ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän jälkeen saatuja hakemuksia ei oteta huomioon. Luvasta päätetään kuuden kuukauden kuluessa lupahakemusten viimeisestä jättöpäivästä.

Direktiivin 94/22/EY 5 artiklan 1 kohtaan viitaten ilmoitetaan lisäksi, että hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien ensisijaiset myöntämisperusteet on julkaistu 19. joulukuuta 1998 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 396, jolloin viitataan direktiivin 94/22/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä 25. marraskuuta 1996 annettuun tasavallan presidentin asetukseen nro 625 (julkaistu 14. joulukuuta 1996 Italian tasavallan virallisessa lehdessä Gazzeta ufficiale della Repubblica Italiana nro 293). Tarkemmat myöntämisperusteet määritetään edellä mainitussa 3. heinäkuuta 2000 annetussa Sisilian hallintoalueen laissa (L.R.S.) nro 14 (julkaistu 7. heinäkuuta 2000 Sisilian hallintoalueen virallisessa lehdessä Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana nro 32).

Toiminnan harjoittamista ja päättämistä koskevat ehdot ja vaatimukset vahvistetaan edellä mainitussa 3. heinäkuuta 2000 annetussa Sisilian hallintoalueen laissa (L.R.S.) nro 14 ja teollisuusviraston 30. lokakuuta 2003 antaman asetuksen yhteydessä vahvistetuissa vakiosäännöissä (Disciplinare Tipo), jotka on julkaistu 14. marraskuuta 2003 Sisilian hallintoalueen virallisessa lehdessä Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana nro 49.

Hakemukseen liittyvät asiakirjat ovat nähtävinä kaivosalan aluehallintoon kuuluvassa hiivedyistä ja geotermiikasta vastaavassa toimistossa (Via C. Camillini 87, 90145 Palermo).

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/43

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 14 artiklan 2 kohdan mukainen Italian tasavallan hallituksen ilmoitus

(2005/C 142/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Kaikki asiaa koskevat tiedot saa Sisilian aluehallinnon teollisuusvirastolta (teollisuusosaston kaivannais- ja energiavaroista vastaava jaosto II) seuraavasta osoitteesta:

| ASSESSORATO INDUSTRIA |
| --- |
| Via U. La Malfa 87/89 — I-90146 PALERMO |
| Dipartimento Industria |
| Servizio II — Ricorse Minerarie ed Energetiche |
| Via U. La Malfa 87/89 — I-90146 PALERMO |
| Puhelin 091-7070646; 091-7070605; faksi 091-7070699, sähköposti: f.marceno@regione.sicilia.it |

ASSESSORATO INDUSTRIA

Via U. La Malfa 87/89 — I-90146 PALERMO

Dipartimento Industria

Servizio II — Ricorse Minerarie ed Energetiche

Via U. La Malfa 87/89 — I-90146 PALERMO

Puhelin 091-7070646; 091-7070605; faksi 091-7070699, sähköposti: f.marceno@regione.sicilia.it

Teollisuusvirasto on direktiivin 94/22/EY 10 artiklassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen, joka vastaa nestemäisten ja kaasumaisten hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen, tuotantoon, kuljetukseen ja varastointiin tarkoitettujen lupien myöntämisestä Sisilian hallintoalueella.

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/44

---

Jäsenvaltion toimittama tiivistelmä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

(2005/C 142/07)

Tuen numero: XA 10/05

Jäsenvaltio: Alankomaat

Alue: Gelderland

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: GLTO-yhdistys (maatalousyrittäjien edunvalvonta/De Dageraad -yhdistys (maidontuottajien osuuskunta)

Oikeusperusta: Subsidieregeling Europese programma's Gelderland (SEpG) artikel 3.1.

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 100 000 euroa kahden vuoden aikana

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 prosenttia kaikista tukikelpoisista kustannuksista tai 100 000 euroa (asetuksen 1/2004 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti)

Täytäntöönpanopäivä:

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31.8.2006 asti

Tuen tarkoitus: edistää luonnonmukaisesti tuotetun juuston (jolla on korkea CLA-pitoisuus) tuotantoa ja kaupan pitämistä laadukkaana maataloustuotteena. De Dageraad -yhdistykseen kuuluvat luonnonmukaisen maidon tuottajat (15 EKO- ja DEMETER-sertifoitua tuottajaa) vaikuttavat yhteistyössä maidonjalostajan Aurora BV:n ja tutkimuslaitos LBI:n kanssa lopputuotteena saatavan juuston toteennäytettyjen terveysvaikutusten lisäämiseen mukauttamalla ruokintaa, viljelemällä tiettyjä kasveja ja pitämällä karjaa mahdollisimman paljon laitumella. Toimiin sisältyy markkinatutkimus sellaisen juuston mahdollisuuksista markkinoilla, jolla on toteennäytettyjä terveysvaikutuksia, tällaisen juuston ideointi ja suunnittelu ja ja sen erityisluonteen todistaminen. Tässä yhteydessä viitataan asetuksen 1/2004 13 artiklaan.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Tukea myönnetään luonnonmukaisen juuston tuotantoon, jalostukseen ja kaupan pitämiseen. Tuki koskee maidontuotannon alaa.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Provincie Gelderland |
| --- |
| EU Programmasecretariaat |
| Postbus 9090 |
| 6800 GX Arnhem |
| Tel: (+31) (0) 26 — 359 9716 |

Provincie Gelderland

EU Programmasecretariaat

Postbus 9090

6800 GX Arnhem

Tel: (+31) (0) 26 — 359 9716

Verkkosivusto: http://gelderland.nl/EUP

Tuen numero: XA 18/05

Jäsenvaltio: Ranska

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Tuen myöntäminen palkkioihin ja maksuihin, jotka liittyvät vakuutussopimuksiin eräiden sääilmiöiden riskin varalta

Oikeusperusta: Article L 361.8 du livre III (nouveau) du code rural

Article L 122.7 du code des assurances

Décret no 2005-234 du 14 mars 2005 fixant pour 2005 les modalités d'application de l'article L 361-8 du livre III nouveau) du code rural en vue de favoriser le développement de l'assurance contre certains risques agricoles

Tukijärjestelmän vuosikustannukset: 20 miljoonaa euroa vuonna 2005 Fonds national de garantie des calamités agricoles (FNGCA) -rahastosta

Tuen enimmäisintensiteetti: Valtiontuki kattaa vakuutuksenottajalta perittävät palkkiot tai maksut (joista on vähennetty verot) osittain, ja valtiontuen osuus vaihtelee sopimuksen mukaan seuraavasti:

| a) | 7,5 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan puiden ja pensaiden hedelmäsato ainoastaan raekuurojen riskin varalta, sekä sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan lehtivihannesten tai vihanneshedelmien sato ainoastaan raekuurojen riskin varalta, jolloin vakuutukset kattavat myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen L 122.7 §:n mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

7,5 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan puiden ja pensaiden hedelmäsato ainoastaan raekuurojen riskin varalta, sekä sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan lehtivihannesten tai vihanneshedelmien sato ainoastaan raekuurojen riskin varalta, jolloin vakuutukset kattavat myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen L 122.7 §:n mukaisesti;

| b) | 25 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan puiden ja pensaiden hedelmäsato ainoastaan raekuurojen ja hallan riskin varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen 122.7 §:n mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

25 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan puiden ja pensaiden hedelmäsato ainoastaan raekuurojen ja hallan riskin varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen 122.7 §:n mukaisesti;

| c) | 10 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan viinirypälesato ainoastaan raekuurojen ja hallan riskin varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen 122.7 §:n mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

10 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan viinirypälesato ainoastaan raekuurojen ja hallan riskin varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen 122.7 §:n mukaisesti;

| d) | 10 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan yksivuotisten vilja-, öljy- tai valkuaiskasvien sato useiden sääoloihin liittyvien riskien, kuten raekuurojen, hallan, tulvien tai liian suuren sademäärän varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen 122.7 §:n mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

10 prosenttia sopimuksista, joilla vakuutetaan yksinomaan yksivuotisten vilja-, öljy- tai valkuaiskasvien sato useiden sääoloihin liittyvien riskien, kuten raekuurojen, hallan, tulvien tai liian suuren sademäärän varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussäädöksen 122.7 §:n mukaisesti;

| e) | 35 prosenttia vakuutuksenottajalta peritystä palkkion tai maksun määrästä (josta on vähennetty verot), joka liittyy sopimusten tukikelpoisiin osuuksiin, joilla vakuutetaan yksi tai useampia satotyyppejä useiden sääoloihin liittyvien riskien, kuten kuivuuden, raekuurojen, hallan, tulvien tai liian suuren sademäärän varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussääntöjen 122.7 §:n mukaisesti; näiden sopimusten tapauksessa tukikelpoisuusehtona on se, että sato on oikeutettu tukeen tilan koko viljelyalalla. Tukikelpoisen vakuutuksen kiinteä omavastuu on 20 tai 25 prosenttia tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

e)

35 prosenttia vakuutuksenottajalta peritystä palkkion tai maksun määrästä (josta on vähennetty verot), joka liittyy sopimusten tukikelpoisiin osuuksiin, joilla vakuutetaan yksi tai useampia satotyyppejä useiden sääoloihin liittyvien riskien, kuten kuivuuden, raekuurojen, hallan, tulvien tai liian suuren sademäärän varalta, jolloin vakuutus kattaa myös tuuleen liittyvän riskin vakuutussääntöjen 122.7 §:n mukaisesti; näiden sopimusten tapauksessa tukikelpoisuusehtona on se, että sato on oikeutettu tukeen tilan koko viljelyalalla. Tukikelpoisen vakuutuksen kiinteä omavastuu on 20 tai 25 prosenttia tapauksen mukaan.

| — | 10 % a alakohdan mukaisille sopimuksille, |
| --- | --- |

—

10 % a alakohdan mukaisille sopimuksille,

| — | 34 % b alakohdan mukaisille sopimuksille, |
| --- | --- |

—

34 % b alakohdan mukaisille sopimuksille,

| — | 14 % c ja d alakohdan mukaisille sopimuksille, |
| --- | --- |

—

14 % c ja d alakohdan mukaisille sopimuksille,

| — | 40 % e alakohdan mukaisille sopimuksille. |
| --- | --- |

—

40 % e alakohdan mukaisille sopimuksille.

Jos paikallisviranomaiset myöntävät avustuksia kyseisiä vakuutussopimuksia varten, jäsenvaltion ja paikallisviranomaisten maksamien tukien kokonaismäärä ei missään tapauksessa saa ylittää 50:tä prosenttia vakuutuksenottajan maksaman palkkion tai maksun määrästä, josta on vähennetty verot.

Täytäntöönpanoajankohta: 2005

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Yksi vuosi

Tuen tarkoitus: Maataloudessa aiheutuviin riskeihin kohdistuvan vakuustoiminnan edistäminen.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Puiden ja pensaiden hedelmäsato, lehtivihannesten ja vihanneshedelmien sato, viinirypälesato, yksivuotisten vilja-, öljy- ja valkuaiskasvien sato

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:: Ministère de l'agriculture, de l'alimentation, de la pêche et des affaires rurales Direction des affaires financières. Bureau du crédit et de l'assurance. 78 rue de Varenne. F-75349 Paris 07 SP.

WWW-sivut: www.legifrance.gouv.fr

kohta: ”droit français”, ”les autres textes législatifs et réglementaires”

kohta: ”JO no 64 du 17 mars 2005 page 4542 texte no 17 décret no 2005-234 du 14 mars 2005 fixant pour 2005 les modalités d'application de l'article L. 361-8 du livre II (nouveau) du code rural en vue de favoriser le développement de l'assurance contre certains risques agricoles”

Tuen numero: XA No 20/05

Jäsenvaltio: Italia

Alue: Mantovan provinssi

Tukijärjestelmän nimike: Maatalouden energiansäästöohjelmien toteuttamiseen myönnettävä tuki

Oikeusperusta:

| — | Delibera di Giunta Provinciale N. 68 del 11.3.2004: ”Approvazione del progetto Fo.R.Agri (Fonti Rinnovabili in Agricoltura)”; |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Provinciale N. 68 del 11.3.2004: ”Approvazione del progetto Fo.R.Agri (Fonti Rinnovabili in Agricoltura)”;

| — | Delibera di Giunta Provinciale N. 408 del 9.12.2004: ”Accordo volontario territoriale per la promozione del solare termico; |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Provinciale N. 408 del 9.12.2004: ”Accordo volontario territoriale per la promozione del solare termico;

| — | Delibera di Giunta Provinciale N. 409 del 9.12.2004:” Approvazione dello schema di primo Accordo Quadro di Sviluppo Territoriale (AQST) tra Regione Lombardia e provincia di Mantova ”Progetto Fo.R.Agri. Fonti Rinnovabili in Agricoltura in Provincia di Mantova”; |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Provinciale N. 409 del 9.12.2004:” Approvazione dello schema di primo Accordo Quadro di Sviluppo Territoriale (AQST) tra Regione Lombardia e provincia di Mantova ”Progetto Fo.R.Agri. Fonti Rinnovabili in Agricoltura in Provincia di Mantova”;

| — | Delibera di Giunta Regionale N. 19389 del 16.12.2004: ”Legge Regionale 14 marzo 2003, n.2. Approvazione dello schema di Accordo Quadro di Sviluppo Territoriale (AQST) Progetto Fo.R.Agri. Fonti Rinnovabili in Agricoltura in Provincia di Mantova”; |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Regionale N. 19389 del 16.12.2004: ”Legge Regionale 14 marzo 2003, n.2. Approvazione dello schema di Accordo Quadro di Sviluppo Territoriale (AQST) Progetto Fo.R.Agri. Fonti Rinnovabili in Agricoltura in Provincia di Mantova”;

| — | Regolamento (CE) N. 1/2004 della Commissione del 23 dicembre 2003 relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli. |
| --- | --- |

—

Regolamento (CE) N. 1/2004 della Commissione del 23 dicembre 2003 relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli.

| — | Deliberazione di Giunta Provinciale n. 87 del 31.3.2005: ”Specifica dgp n. 408 del 9.12.2004 inerente l'attuazione dell'accordo volontario per la promozione del solare termico”. |
| --- | --- |

—

Deliberazione di Giunta Provinciale n. 87 del 31.3.2005: ”Specifica dgp n. 408 del 9.12.2004 inerente l'attuazione dell'accordo volontario per la promozione del solare termico”.

Tukijärjestelmän vuosittaiset menot: Alkuperäiseksi talousarvioksi arvioidaan 100 000 euroa vuonna 2005, ja se voidaan uusia vuosiksi 2006 ja 2007.

Tuen enimmäisintensiteetti: Tuen enimmäismäärä tukikelpoista kustannuserää kohti on 5 000 euroa.

Täytäntöönpanoajankohta: Vuodesta 2005 alkaen ja joka tapauksessa 10 työpäivän kuluttua tämän lomakkeen lähettämisestä asetuksen (EY) N:o 1/2004 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Tukijärjestelmän kesto: 31.12.2007 asti

Tuen tarkoitus: Tukialoitteen tarkoituksena on myöntää investointitukea tuotantoa harjoittaville maatalousyrityksille 23. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan mukaisesti. Tavoitteena on alentaa tilan energiantarpeeseen liittyviä tuotantokustannuksia ja edistää ympäristöystävällisempien menetelmien käyttöönottoa.

Tukikelpoiset kustannukset

Tukea myönnetään seuraavanlaisiin toimenpiteisiin:

Aurinkolämpöpaneelien asentaminen energiankulutuksen vähentämiseksi

Aloitteen täytäntöönpanoa varten 31.12.2005 alueen talousarviossa varatut määrärahat ovat:

alamomentti 40588 — pääomatuki 100 000 euroa

Mahdollinen investointi, laskettuna keskimääräiseksi tuen osuudeksi 25 %:

100 000 €/25 % = investointi 400 000 €

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Tuesta pääsevät osallisiksi yksittäiset maatalousyritykset ja niiden ryhmittymät, joilla on alv-tunnus ja jotka on merkitty kauppakamarin yritysrekisterin maatila- ja viljelijäosastoon, sekä prefektuurin rekisterin III osastoon merkityt maatalousosuuskunnat.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Provincia di Mantova |
| --- |
| Area Sviluppo Socio Economico |
| Settore Attività Produttive |
| Servizio ”Osservatorio Tematico sull'Innovazione e Sostenibilità in Agricoltura” |
| Via P. Amedeo, 30 |
| I-46100 Mantova |

Provincia di Mantova

Area Sviluppo Socio Economico

Settore Attività Produttive

Servizio ”Osservatorio Tematico sull'Innovazione e Sostenibilità in Agricoltura”

Via P. Amedeo, 30

I-46100 Mantova

Internet-osoite: http://www.provincia.mantova.it/foragri/progetto.htm

Tuen numero: XA 24/05

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Freistaat Sachsen

Tukijärjestelmän nimike: Täydentävät säännökset pk-yritysten tukemista koskeviin Sachsenin talous- ja työministeriön suuntaviivoihin — yritysten tehokkuuden parantaminen:

Tukijärjestelmä täydentää edellä mainittuja kohtia pk-yritysten tukemista koskevissa Sachsenin talous- ja työministeriön suuntaviivoissa yritysten tehokkuuden parantamiseksi. Suuntaviivat annettiin 14. maaliskuuta 2001 (SächsABl., s. 464), ja niitä muutettiin 10. joulukuuta 2002 annetulla hallinnollisella määräyksellä (SächsABl. 2003, s. 74).

Oikeusperusta: §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 10. April 2001 (SächsGVBl. 01/5, s. 153)

Tukijärjestelmän vuosittaiset menot: 300 000 €

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 %

Täytäntöönpanoajankohta:

Tukijärjestelmän kesto: 31.12.2006 asti

Tuen tarkoitus: Pk-yritysten tukeminen parantamalla niiden tehokkuutta ja helpottamalla ulkopuolisten palvelujen käyttöä

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Maataloustuotteiden jalostaminen ja kaupan pitäminen, lukuun ottamatta kalastus- ja vesiviljelytuotteita

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Sächsische Aufbaubank |
| --- |
| Förderbank — |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Sächsische Aufbaubank

Förderbank —

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

Internet-osoite: http://www.sachsen.de/de/wu/smwa/wirtschaft/mitthand/mittelstand/foerderung/

Tuen numero: XA 25/05

Jäsenvaltio: Tšekki

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Tuki maatalouden alan neuvontapalveluille: yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamista (erityisesti täydentäviin ehtoihin liittyviä vaatimuksia) koskeva alueellinen tiedonlevitys Tšekin maatalouden ja maaseudun kehittämisen aluetiedotuskeskusten (KIS) välityksellä

Oikeusperusta: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Vuodeksi 2005 varatut vuosittaiset kokonaismäärärahat ovat 6,5 miljoonaa Tšekin kruunua.

Vuodeksi 2006 varatut vuosittaiset kokonaismäärärahat ovat 8,0 miljoonaa Tšekin kruunua.

Tuen enimmäisintensiteetti: Enimmillään 600 000 Tšekin kruunua/vuosi yksittäiselle maatalouden ja maaseudun kehittämisen aluetiedotuskeskukselle, joka tarjoaa palvelujaan tuen lopulliselle saajalle eli teknistä tukea saavalle henkilölle.

Täytäntöönpanopäivä:

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31.12.2006 asti

Tuen tarkoitus: Valtuutettujen neuvontaelinten maatalouden toimijoille tarjoamien neuvontapalvelujen informaatiotuki, yhteistä maatalouspolitiikkaa ja hyvien maatalouskäytäntöjen vaatimuksia koskeva alueellinen tiedonlevitys, informaatio maaseudun kehittämisohjelmista ja kuluttajansuojasta (elintarvikkeiden turvallisuus).

Tuki on sopusoinnussa yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kanssa (II osasto, 3 luku, 13 artikla ja seuraavat artiklat).

Joulukuun 23. päivänä 2003 annetun komission asetuksen (ES) N:o 1/2004 puitteissa sovelletaan 14 artiklaa (”Teknisen tuen antaminen maatalousalalla”).

Informaatiota annetaan maksutta ja eri kanavien kautta, erityisesti sähköisen viestintävälineiden avulla (Internet, sähköposti, SMS) sekä myös paperimuodossa (kirjeet, tiedotteet yms.) ja henkilökohtaisesti (seminaareissa ja neuvonnan yhteydessä), syrjimättömästi kaikille alueen kohderyhmille maatalouden ja maaseudun kehittämisen ongelmiin liittyen.

Tukikelpoisia kustannuksia ovat

tietopalvelujen järjestämiseen liittyvät tosiasialliset kustannukset

matkakulut

maksut palveluista, jotka eivät saa olla jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakuluihin.

Alat, joita tuki koskee: Maataloustuotteiden tuottaminen, jalostaminen ja kaupan pitäminen.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| Tšekki |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

117 05 Praha 1

Tšekki

Verkkosivusto: www.mze.cz/Dotace a programy/ Národní podpory/ Zásady poskytování dotací pro rok 2005 — Národní podpory

Lisätietoja: Tšekin maatalousministeriö ilmoittaa, että komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 ehdot täyttyvät eli tuki suunnataan pienille ja keskisuurille yrityksille ja että tuen yläraja (100 000 euroa/saaja/3 vuotta) ei ylity.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen aluetiedotuskeskukset valitaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti syrjimättömästi ja niille suoritetaan korvaus markkinaperiaatteiden mukaisesti. Tiedot valintamenettelyn käynnistämisestä, valintaperusteet ja hankekuvaus on julkaistu Tšekin maatalousministeriön Internet-sivuilla.

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/48

---

Luettelo aluksista, joilta evättiin pääsy yhteisön satamiin 1. syyskuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 välisenä aikana satamavaltioiden suorittamasta alusten valvonnasta 19. kesäkuuta 1995 annetun direktiivin 95/21/EY (1) 7 b artiklan mukaisesti

(2005/C 142/08)

Satamavaltioiden suorittamasta alusten valvonnasta annetun direktiivin 95/21/EY 7 b artiklan 1 kohdan mukaisesti useaan kertaan pysäytetyiltä aluksilta evätään pääsy jäsenvaltioiden satamiin (2).

Direktiivin 7 b artiklan 3 kohdassa säädetään, että komissio julkaisee kuuden kuukauden välein tiedot aluksista, joilta on evätty pääsy yhteisön satamiin.

Oheisessa taulukossa luetellaan alukset, joilta evättiin pääsy yhteisön satamiin 1. syyskuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 välisenä aikana.

| Aluksen nimi | IMO-numero | Alustyyppi | Lippu |
| --- | --- | --- | --- |
| AIN OUSSERA (3) | 8220321 | Irtolastialus | Algeria (Erittäin suuri turvallisuusriski) |
| HOGGAR | 7046821 | Matkustaja-alus | Algeria (Erittäin suuri turvallisuusriski) |
| HERMES | 7420326 | Öljysäiliöalus | St. Vincent & Grenadines (Suuri turvallisuusriski) |
| LONG GUAN | 7625720 | Irtolastialus | St. Vincent & Grenadines (Suuri turvallisuusriski) |
| ANDREAS K (3) | 7632436 | Irtolastialus | Panama (Keskisuuri turvallisuusriski) |
| GOLDEN S | 7000243 | Kemikaalisäiliöalus | Turkki (Erittäin suuri turvallisuusriski) |
| MEDITERRANEAN STAR | 7320370 | Kemikaalisäiliöalus | Panama (Keskisuuri turvallisuusriski) |
| BALABAN I | 7507148 | Irtolastialus | Turkki (Erittäin suuri turvallisuusriski) |

Aluksen nimi

IMO-numero

Alustyyppi

Lippu

AIN OUSSERA (3)

8220321

Irtolastialus

Algeria (Erittäin suuri turvallisuusriski)

HOGGAR

7046821

Matkustaja-alus

Algeria (Erittäin suuri turvallisuusriski)

HERMES

7420326

Öljysäiliöalus

St. Vincent & Grenadines (Suuri turvallisuusriski)

LONG GUAN

7625720

Irtolastialus

St. Vincent & Grenadines (Suuri turvallisuusriski)

ANDREAS K (3)

7632436

Irtolastialus

Panama (Keskisuuri turvallisuusriski)

GOLDEN S

7000243

Kemikaalisäiliöalus

Turkki (Erittäin suuri turvallisuusriski)

MEDITERRANEAN STAR

7320370

Kemikaalisäiliöalus

Panama (Keskisuuri turvallisuusriski)

BALABAN I

7507148

Irtolastialus

Turkki (Erittäin suuri turvallisuusriski)

---

(1)  Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 19 päivänä joulukuuta 2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/106/EY (EYVL L 19, 22.1.2002, s. 17).

(2)  Direktiivin 7 b artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:

”Jäsenvaltion on varmistettava, että alukselta, joka kuuluu johonkin liitteessä XI olevassa A osassa mainituista luokista, evätään pääsy sen satamiin, 11 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja tilanteita lukuun ottamatta:

jos:

| — | kyseisen aluksen lippuvaltio esiintyy MOU:n vuosikatsauksessa julkaistavalla mustalla listalla, ja |
| --- | --- |

—

kyseisen aluksen lippuvaltio esiintyy MOU:n vuosikatsauksessa julkaistavalla mustalla listalla, ja

| — | alus on edellisten 24 kuukauden aikana pysäytetty useammin kuin kaksi kertaa MOU:n allekirjoittajavaltion satamaan; |
| --- | --- |

—

alus on edellisten 24 kuukauden aikana pysäytetty useammin kuin kaksi kertaa MOU:n allekirjoittajavaltion satamaan;

tai

| — | jos aluksen lippuvaltio on luokiteltu MOU:n vuosikatsauksessa julkaistavalla mustalla listalla ’erittäin suuren turvallisuusriskin’ tai ’suuren turvallisuusriskin’ valtioksi, ja |
| --- | --- |

—

jos aluksen lippuvaltio on luokiteltu MOU:n vuosikatsauksessa julkaistavalla mustalla listalla ’erittäin suuren turvallisuusriskin’ tai ’suuren turvallisuusriskin’ valtioksi, ja

| — | alus on edellisten 36 kuukauden aikana pysäytetty useammin kuin kerran MOU:n allekirjoittajavaltion satamaan. |
| --- | --- |

—

alus on edellisten 36 kuukauden aikana pysäytetty useammin kuin kerran MOU:n allekirjoittajavaltion satamaan.

Pääsyn epäämistä sovelletaan välittömästi sen jälkeen, kun alukselle on annettu lupa poistua satamasta, jossa se on pysäytetty joko toisen tai kolmannen kerran.”

(3)  Alukset, joiden pääsyn epäämismääräys kumottiin myöhemmin direktiivin 95/21/EY liitteessä XI olevassa B osassa säädettyjen menettelyjen mukaisesti.

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/49

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3849 — IPR/Mitsui/Calpine UK)

Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä

(2005/C 142/09)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 3. kesäkuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys IPM Eagle LLP (”Eagle”, Iso-Britannia), joka on yritysten International Power plc (”IPR”, Iso-Britannia) ja Mitsui & Co., Ltd. (”Mitsui”, Japani) yhteisessä määräysvallassa, hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan yrityksissä Saltend Cogeneration Company Limited ja Calpine UK Operations Limited (”Kohdeyritykset”, Iso-Britannia) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 3. kesäkuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys IPM Eagle LLP (”Eagle”, Iso-Britannia), joka on yritysten International Power plc (”IPR”, Iso-Britannia) ja Mitsui & Co., Ltd. (”Mitsui”, Japani) yhteisessä määräysvallassa, hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan yrityksissä Saltend Cogeneration Company Limited ja Calpine UK Operations Limited (”Kohdeyritykset”, Iso-Britannia) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Eagle: sähkön tuotanto; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Eagle: sähkön tuotanto;

| — | Target Companies: sähkön tuotanto Isossa Britanniassa. |
| --- | --- |

—

Target Companies: sähkön tuotanto Isossa Britanniassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3849 — IPR/Mitsui/Calpine UK, seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3849 — IPR/Mitsui/Calpine UK, seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/50

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3800 — BC Partners/Dometic)

(2005/C 142/10)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 1. kesäkuuta 2005 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot. |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot.

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3800. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3800. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 11.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 142/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 142/50

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.3788 — Nordic Capital/Outokumpu Copper Products)

(2005/C 142/11)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 30. toukokuuta 2005 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot. |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/ ). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot.

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3788. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex -sivustossa asiakirjanumerolla 32005M3788. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---