# Euroopan unionin C 144/14.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 144 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta14. kesäkuu 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 144

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta14. kesäkuu 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2005/C 144/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2005/C 144/2 | Kehotus esittää huomautuksia luonnoksesta komission asetukseksi, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista vähämerkityksiseen tukeen (liikenne- ja kivihiilialaa koskevat muutokset) | 2 |
| 2005/C 144/3 | Ihmiskauppaa käsittelevän asiantuntijaryhmän uusi kokoonpano (Ihmiskauppaa käsittelevä asiantuntijaryhmä perustettiin 25 päivänä maaliskuuta 2003 annetulla komission päätöksellä 2003/209/EY) | 8 |
| 2005/C 144/4 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavia yksinomaisia lupia (ns. Permis d'Aquila ja Permis d'Arcachon Maritime) koskevista hakemuksista)
   (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 144/5 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 144/6 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 144/7 | Komission tutkimus sähkö- ja kaasumarkkinoiden aloilla | 13 |
| 2005/C 144/8 | Komission tutkimus vähittäispankkitoiminnan ja yritysvakuutustoiminnan aloilla | 13 |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2005/C 144/9 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista (KOM(2005) 88 lopull.) (CON/2005/16) | 14 |
| 2005/C 144/0 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta neuvoston asetukseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta (KOM(2005) 155 lopull.) (CON/2005/17) | 16 |
| 2005/C 144/1 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta neuvoston asetukseksi julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (KOM(2005) 154 lopull.) (CON/2005/18) | 17 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2005/C 144/1

Euron kurssi

1

2005/C 144/2

Kehotus esittää huomautuksia luonnoksesta komission asetukseksi, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista vähämerkityksiseen tukeen (liikenne- ja kivihiilialaa koskevat muutokset)

2

2005/C 144/3

Ihmiskauppaa käsittelevän asiantuntijaryhmän uusi kokoonpano (Ihmiskauppaa käsittelevä asiantuntijaryhmä perustettiin 25 päivänä maaliskuuta 2003 annetulla komission päätöksellä 2003/209/EY)

(Ihmiskauppaa käsittelevä asiantuntijaryhmä perustettiin 25 päivänä maaliskuuta 2003 annetulla komission päätöksellä 2003/209/EY)

8

2005/C 144/4

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavia yksinomaisia lupia (ns. Permis d'Aquila ja Permis d'Arcachon Maritime) koskevista hakemuksista)
   (
  1
  )

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavia yksinomaisia lupia (ns. Permis d'Aquila ja Permis d'Arcachon Maritime) koskevista hakemuksista)

1

9

2005/C 144/5

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest) — Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä (
  1
  )

1

11

2005/C 144/6

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

12

2005/C 144/7

Komission tutkimus sähkö- ja kaasumarkkinoiden aloilla

13

2005/C 144/8

Komission tutkimus vähittäispankkitoiminnan ja yritysvakuutustoiminnan aloilla

13

Euroopan keskuspankki

2005/C 144/9

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista (KOM(2005) 88 lopull.) (CON/2005/16)

14

2005/C 144/0

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta neuvoston asetukseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta (KOM(2005) 155 lopull.) (CON/2005/17)

16

2005/C 144/1

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta neuvoston asetukseksi julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (KOM(2005) 154 lopull.) (CON/2005/18)

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/1

---

Euron kurssi (1)

13. kesäkuuta 2005

(2005/C 144/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2062 |
| JPY | Japanin jeniä | 131,74 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4412 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,6683 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2665 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5379 |
| ISK | Islannin kruunua | 79,14 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8485 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,574 |
| CZK | Tšekin korunaa | 29,998 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 249,58 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6958 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,0372 |
| ROL | Romanian leuta | 36 160 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,43 |
| SKK | Slovakian korunaa | 38,645 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,6631 |
| AUD | Australian dollaria | 1,586 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5165 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,381 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7132 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0247 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 220,8 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 8,2891 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,9831 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,315 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 615,71 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,5846 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 66,552 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,339 |
| THB | Thaimaan bahtia | 49,345 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2062

JPY

Japanin jeniä

131,74

DKK

Tanskan kruunua

7,4412

GBP

Englannin puntaa

0,6683

SEK

Ruotsin kruunua

9,2665

CHF

Sveitsin frangia

1,5379

ISK

Islannin kruunua

79,14

NOK

Norjan kruunua

7,8485

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,574

CZK

Tšekin korunaa

29,998

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

249,58

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6958

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

4,0372

ROL

Romanian leuta

36 160

SIT

Slovenian tolaria

239,43

SKK

Slovakian korunaa

38,645

TRY

Turkin liiraa

1,6631

AUD

Australian dollaria

1,586

CAD

Kanadan dollaria

1,5165

HKD

Hongkongin dollaria

9,381

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7132

SGD

Singaporin dollaria

2,0247

KRW

Etelä-Korean wonia

1 220,8

ZAR

Etelä-Afrikan randia

8,2891

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,9831

HRK

Kroatian kunaa

7,315

IDR

Indonesian rupiaa

11 615,71

MYR

Malesian ringgitiä

4,5846

PHP

Filippiinien pesoa

66,552

RUB

Venäjän ruplaa

34,339

THB

Thaimaan bahtia

49,345

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/2

---

Kehotus esittää huomautuksia luonnoksesta komission asetukseksi, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista vähämerkityksiseen tukeen

(liikenne- ja kivihiilialaa koskevat muutokset)

(2005/C 144/02)

Huomautukset voi toimittaa kuukauden kuluessa tämän asetusluonnoksen julkaisemisesta osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Energian ja liikenteen pääosasto |
| Yksikkö A.4 |
| Toimisto DM 28 06/109 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Faksi (32 2) 296 41 04 |
| Sähköposti: TREN STATE-AID@cec.eu.int |

Euroopan komissio

Energian ja liikenteen pääosasto

Yksikkö A.4

Toimisto DM 28 06/109

B-1049 Bruxelles/Brussel

Faksi (32 2) 296 41 04

Sähköposti: TREN STATE-AID@cec.eu.int

Luonnos: Komission asetus perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 muuttamisesta

(Liikenne- ja kivihiilialaa koskevat muutokset)

PERUSTELUT

1.   JOHDANTO

1.1   Vähämerkityksistä tukea koskevan säännön yleinen oikeudellinen kehys

Komissiolle annetaan neuvoston asetuksella (EY) N:o 994/98 valtuudet vahvistaa asetuksella enimmäismäärä, jonka alittavien tukitoimenpiteiden ei katsota täyttävän kaikkia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia perusteita. Tässä perustamissopimuksen kohdassa mainituista neljästä perusteesta erityisesti kauppaan vaikuttavan kilpailun vääristymisen ei katsota täyttyvän. Tällaiseen julkiseen tukeen ei sovelleta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusmenettelyä.

Tämän valtuutuksen mukaisesti komissio antoi 12 päivänä tammikuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 69/2001 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen. Asetuksessa säädetään, että samalle yritykselle voidaan kolmen vuoden aikana myöntää tukea enintään 100 000 euroa. Enimmäismäärän alittavan tuen ei katsota kuuluvan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Asetuksessa säädetään myös, että vähämerkityksistä tukea koskeva sääntö ei rajoita yritysten oikeutta saada samaan hankkeeseen muuta komission hyväksymää tai ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuuluvaa valtiontukea. Tämän johdosta tuki saattaa kasautua huomattavasti.

1.2   Liikennealan tilanne

Asetusta laadittaessa sovittiin, että liikenneala ei kuulu myöskään EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 69/2001 soveltamisalaan, kuten se ei kalastus- ja maatalousalan tapaan kuulunut myöskään tätä asetusta edeltäneen oikeudellisen kehyksen (1) soveltamisalaan. Alan poikkeuksellinen asema johtuu erityisesti siitä, että alaan sovellettavien erityissääntöjen ja alan taloudellisten ominaispiirteiden vuoksi jopa hyvin vähäinen tuki saattaa vääristää kilpailua liikenteenharjoittajien välillä, ja voi näin ollen täyttää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteet.

1.3   Kivihiilialan tilanne

Kivihiiliala on kuulunut EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan vasta EHTY- sopimuksen voimassaolon päättymisestä, eli 24 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen. Tästä päivästä alkaen kivihiilialaan on sovellettu erityissääntöjä (2), jotka estävät muiden poikkeusjärjestelyjen (3) soveltamisen.

2.   PERUSTELUT

2.1   Liikennealan tilanne

Vuonna 2001 valittua lähestymistapaa pidetään nyt vanhentuneena seuraavista syistä:

2.1.1   Taloudellinen yhteys

Ensinnäkin, liikennealan segmenttien vaiheittaisen (ja muihin talouden osa-alueisiin nähden myöhäisemmän) vapauttamisen ja joidenkin osa-alueiden rakenteellisten ongelmien vuoksi alkuvaiheessa voitiin soveltaa ainoastaan erityissääntöjä. Komissio katsoo kuitenkin, että taloudellinen tilanne on kehittynyt siten, että valtiontuen aiheuttaman voimakkaan kilpailun vääristymisen uhka ei ole enää niin suuri kuin aikaisemmin, koska liikennemarkkinoiden avautuminen on saatu onnistuneesti päätökseen ja markkinoiden rakenne on vakiintunut. Tämä on selvästi parantanut yritysten taloudellista vakavaraisuutta. Tästä syystä viranomaisilla ei ole enää niin suuria paineita auttaa vaikeuksissa olevia yrityksiä tai antaa niille kohtuuttomia etuja.

Vaikka liikenneala ei kuulukaan säännön soveltamisalaan, ei alaa ole kuitenkaan vapautettu ilmoitusmenettelystä. Näin ollen valtiontukimenettelyä sovelletaan kaikkeen annettuun tukeen. Lisäksi jäsenvaltiot hyödyntävät yhä enemmän monialaista tukea, mukaan luettuna vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, mikä vastaa kilpailupolitiikan vaatimusta, jonka mukaan tapauskohtaista tai alakohtaista tukea ei myönnetä. Missään valtiontukea koskevassa yleisessä kehyksessä, esimerkiksi tiedonannoissa (4) tai muissa poikkeuksia koskevissa asetuksissa kuin vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (5), ei ole liikennealaa koskevia poikkeuslausekkeita. Tilanteen parantamiseksi ja oikeusvarmuuden lisäämiseksi niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka haluavat soveltaa yleisiä järjestelmiä, olisi harkittava, miten valtiontukisääntöjen soveltaminen liikennealalla ja muille talouden aloille myönnetty poikkeus voidaan sovittaa yhteen.

On myös otettava huomioon, että komissiolle viime vuosina ilmoitettujen pienten tukimäärien, mukaan luettuna liikennemäärärahojen hyväksyminen vähämerkityksistä tukea koskevissa järjestelmissä (6), on pääosin ja ilman suurempia vaikeuksia katsottu olevan perustamissopimuksen määräysten mukaisia. Niiden tavoitteet ovat olleet yhteisön politiikkojen mukaisia: yhteisön vaatimuksia pidemmälle menevien kaluston nykyaikaistamista koskevien suunnitelmien soveltaminen (7), yhdistettyjen kuljetusten edistäminen ja ympäristösäännösten täytäntöönpano (8) sekä vähemmän pilaavien ajoneuvojen hankinta (9). Muita vastaavia tapauksia tutkitaan (10). Toisaalta komissio on aina katsonut, että maanteiden tavaraliikennettä harjoittavien yritysten (11) liikkuvan kaluston hankkiminen muista kuin ympäristönsuojelu- tai turvallisuussyistä ei ole perustamissopimuksen mukaista, koska tällainen tuki vaikuttaa kielteisesti yritysten väliseen kilpailuun.

2.1.2   Nykyisen järjestelmän vaikutukset

”RENOVE” -tuomioiden antamiseen saakka komissio katsoi, että poikkeusta on sovellettava koko liikennealaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26 päivänä syyskuuta 2002 (asia C-351/98 (12)) ja 13 päivänä helmikuuta 2003 (asia C-409/00 (13)) antamissa tieliikenteeseen liittyvissä ”RENOVE”-tuomioissa todetaan, että poikkeusta vähämerkityksistä tukea koskevasta säännöstä ei voida soveltaa ei-kaupalliseen liikenteeseen. Tämä on vastoin komission soveltamaa lähestymistapaa, jonka mukaan kuorma-autojen hankintaa varten myönnetyt tuet ovat vastoin perustamissopimuksen määräyksiä riippumatta siitä, kuinka kuljetustoiminta on järjestetty. Näin ollen kahta yritysmuotoa kohdellaan eri tavoin. Yritykset, joiden pääasiallinen toiminta on liikenteenharjoittaminen, eivät voi hyötyä kuin niistä tukijärjestelmistä, joiden tavoitteet on määritelty tarkkaan (alueelliset, ympäristöön liittyvät, pk-yrityksiin liittyvät, jne.) ja joita koskevat päätökset edellyttävät komission hyväksyntää, vaikka tuen määrä alittaisikin enimmäismäärän. Toisaalta sellaiset yritykset, jotka eivät suppeassa merkityksessä kuulu alaan, mutta harjoittavat kuitenkin kuljetustoimintaa omaan lukuunsa (14), voivat hyödyntää vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä rajoituksetta ja ilman komission ennakkohyväksyntää.

2.1.3   Irtaimen omaisuuden käsittely

Liikennealan yritysten irtaimen omaisuuden (ajoneuvojen, laivojen ja lentokoneiden hankinta) käsittelyn osalta on tarpeen arvioida samalle yritykselle myönnetyn enintään 100 000 euron tuen vaikutus kilpailuun kolmen vuoden välein. Kun otetaan huomioon lentokoneiden sekä meri- ja sisävesiliikenteeseen tarkoitettujen alusten hinta, vaikutusta näiden alojen rakenteeseen voidaan pitää merkityksettömänä. Sitä vastoin maantieliikenteen alalla kolmen vuoden aikana myönnettyä 100 000 euron tukimäärää voidaan pitää merkittävänä. Kun otetaan huomioon alan poikkeuksellinen rakenne, pienten liikenteenharjoittajien suuri määrä (erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa) (15) ja liikkuvan kaluston hinta (16), olisi katsottava, että tällaiset tukimäärät voivat vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua jäsenvaltioiden välillä. Jos tuetut investoinnit johtaisivat ajoneuvojen vaihtokustannusten merkittävään alenemiseen, tällaista tukea saatettaisiin pitää toimintatukena. Tämä voisi myös lisätä ajoneuvojen määrää, joka jo tiukasti kilpailluilla markkinoilla pienentäisi mahdollisesti voittomarginaalia edelleen. Tästä syystä pidetään suotavana säilyttää liikkuvan kaluston hankintaa (kuorma-auton osto) koskeva poikkeus tieliikennealalla.

Edelleen on kuitenkin olemassa riski, että tällainen poikkeus voi vääristää kilpailua näiden kahden liikennealan segmentin välillä, koska poikkeuksen johdosta kolmannen osapuolen hyväksi liikennettä harjoittavia ja omaan laskuun liikennettä harjoittavia (17) kohdellaan eri tavoin. Komissio selvittää tätä kehitystä ja sen vaikutuksia tiekuljetusten markkinoihin.

2.1.4   Komission resurssien käyttö

Lopuksi olisi muistutettava mieliin, että komission henkilöstöresurssit ovat valtiontukeen liittyvissä toimissa erittäin rajalliset. Tästä syystä yhteisön toimet olisikin keskitettävä sellaisiin tukiin, jotka määränsä ja soveltamisalansa johdosta todennäköisimmin aiheuttavat vakavia kilpailun vääristymiä. Näin olisi toimittava erityisesti siitä syystä, että jäsenvaltioiden valtiontuki-ilmoitusten lisääntyessä ja EU:n laajentuessa pian 25 jäsenvaltioin unioniksi komission on keskityttävä tapauksiin, jotka vaikuttavat haitallisimmin kilpailuun.

2.1.5   Päätelmät

Komissiolla on vuosien varrelta kokemusta useista valtiontukitapauksista, jotka koskevat liikennealaa ja vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamatta jättämistä. Tämän kokemuksen perusteella voidaan todeta, että liikkuvan kaluston hankkimista lukuun ottamatta kolmen vuoden aikana samalle kuljetusyritykselle myönnetty enintään 100 000 euron tuki ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun eikä vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua. Komissio ehdottaa näin ollen tilanteen korjaamista siten, että liikennealaa ei suljeta pois vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalasta tiettyjä tarkkaan määriteltyjä tilanteita lukuun ottamatta (katso kohta 2.1.3).

2.2   Kivihiilialan tilanne

Kivihiiliala on kuulunut EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan EHTY-sopimuksen voimassaolon päättymisestä, eli vasta 24 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen. Tästä päivästä alkaen kivihiilialaan on sovellettu erityissääntöjä (18), jotka estävät muiden poikkeusjärjestelyjen (19) soveltamisen. Näiden sääntöjen mukaan ”komission oikeutta hyväksyä tukia on käytettävä hallitusten suunnittelemia toimenpiteitä koskevien tarkkojen ja täydellisten tietojen perusteella” ja ... ”jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle koosteena kaikki tiedot toimenpiteistä, joita ne ehdottavat toteuttavansa suoraan tai epäsuorasti kivihiiliteollisuuden hyväksi....” Näiden sääntöjen perusteella kaikki tuki voi mahdollisesti olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista tukea. Vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä ei kuitenkaan voida soveltaa.

---

(1)  Komission tiedonannossa vähämerkityksisestä tuesta (EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9) ja komission tiedonannossa pienten ja keskisuurten yritysten valtion tukia koskevista yhteisön suuntaviivoista (EYVL C 213, 23.7.1996, s. 4) ei myöskään käsitellä liikennealaa.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1407/2002 kivihiiliteollisuuden valtiontuesta (EYVL L 205, 2.8.2002, s. 1).

(3)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 artiklan 1 kohta.

(4)  Esimerkiksi alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9) ja yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3).

(5)  Komission asetus (EY) N:o 68/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20); komission asetus (EY) N:o 70/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33); komission asetus (EY) N:o 2204/2002, annettu 12 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen (EYVL L 337, 13.12.2002, s. 3) ja neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

(6)  Esimerkiksi valtiontukea N 600/B/2001 ”tuki työllisyyden edistämiseksi liikenteen alalla” (Espanja) koskeva 16 päivänä lokakuuta 2002 tehty komission päätös.

(7)  Esimerkiksi valtiontukea N 409/2001 ”Lorenz” (ARTE/PYME-ohjelma, Espanja) koskeva 9 päivänä kesäkuuta 2001 tehty komission päätös.

(8)  Esimerkiksi valtiontukea N 353/2001 ”ADEME:n (Ranskan ympäristö- ja energianhallintavirasto) tukijärjestelmä liikenteen alalla” (Ranska) koskeva 5 päivänä maaliskuuta 2003 tehty komission päätös.

(9)  Esimerkiksi valtiontukea N 100/2001 ”tuki tavarankuljetusyrityksille” (Tanska) koskeva 22 päivänä toukokuuta 2002 tehty komission päätös.

(10)  Esimerkiksi valtiontuki N 202/2003 ”korkeiden sairauslomamaksujen korvaaminen pienille työnantajille” (Ruotsi).

(11)  Komission ns. ”RENOVE”-päätökset: 1 päivänä heinäkuuta 1998 tehty komission päätös 98/693/EY (valtiontuki C 20/1996, vuosia 1994—1996 koskeva järjestelmä) ja komission päätös 2001/605/EY (valtiontuki C 65/1998, järjestelmän soveltamisen jatkaminen vuonna 1997); ”verohyvityksiä” koskevat komission päätökset: 9 päivänä kesäkuuta 1993 tehty komission päätös 93/496/ETY (valtiontuki C 32/92, järjestelmä vuonna 1992) ja 22 päivänä lokakuuta 1996 tehty komission päätös 96/3078/EY (valtiontuki C 45/95, vuosia 1993–1994 koskeva järjestelmä).

(12)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös asiassa C-351/98 (Renove I), Espanja v. komissio, annettu 26 päivänä syyskuuta 2002, Kok. 2002 I-08031.

(13)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätös asiassa C-409/00 (Renove II), Espanja v. komissio, annettu 13 päivänä helmikuuta 2003, Kok. 2003 I-1487.

(14)  Näissä tapauksissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti, että vaikka omaan lukuunsa kuljetuksia harjoittava ala ei kuulu vähämerkityksistä tukea koskevissa säännöksissä tarkoitettuun liikennealaan, kyseinen ala kilpailee suoraan ammattimaisten kuljetusyritysten kanssa vähämerkityksistä tukea koskevan enimmäismäärän ylittävän tuen osalta. Tuomioistuin on kuitenkin todennut, että ”komissio ei siis voi kieltäytyä soveltamasta vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä tukiin, jotka on myönnetty sellaisille yrityksille, jotka kuuluvat alalle, jolla tämän säännön soveltaminen ei ole erilaisten sovellettavien säännösten nojalla poissuljettua”.

(15)  Merkittävät tieliikennesegmentit koostuvat suuresta määrästä pieniä yrityksiä. Näille mikroyrityksille vahvistetun enimmäismäärän alittava tuki saattaa merkitä suhteellisesti huomattavaa panostusta niiden toimintaan. Vuonna 2000 tavaraliikenneyrityksiä oli Espanjassa 130 141, Italiassa 112 173, Saksassa 32 885, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 36 819 ja Alankomaissa 10 290 (lähde: Eurostat). Yritysten vuoden 2000 keskimääräisen liikevaihdon analyysi paljastaa, että keskimääräinen liikevaihto oli hyvin alhainen Espanjassa ja Italiassa. Tämä johtuu pienten yritysten suuresta määrästä. Keskimääräinen liikevaihto oli Espanjassa 160 000 euroa, Italiassa 280 000 euroa, Alankomaissa 1 350 000 euroa ja Saksassa 710 000 euroa. Olisi huomioitava, että kyseessä on keskimääräinen liikevaihto (suuret yrityksen ja pk-yritykset yhdessä). Alan tarkempi analyysi osoittaisi epäilemättä, että (hyvin monien) perheyritysten liikevaihto on merkittävästi alle kansallisen keskiarvon. Yritysten palveluksessa olevan henkilöstön määrä kuvastaa myös tavarankuljetusyritysten kokoa. EU:n tasolla työntekijöitä on keskimäärin 5—6. Työntekijöiden määrä laskee alle kolmeen Italiassa ja Espanjassa. Koska nämä ovat keskimääräisiä lukuja, voidaan päätellä, että useissa yrityksissä on vain yksi palkattu työntekijä.

(16)  40 000 tonnin kuorma-auto maksaa 90 000—120 000 euroa.

(17)  Koska yritysten väliset suhteet tällä alalla ovat erittäin häilyviä, on todennäköistä, että markkinoiden rakenteet reagoisivat tällaiseen taloudelliseen tukeen nopeasti yleisen edun vastaisesti.

(18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1407/2002 kivihiiliteollisuuden valtiontuesta (EYVL L 205, 2.8.2002, s. 1).

(19)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 artiklan 1 kohta.

---

Luonnos

Komission asetus perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (1), ja erityisesti sen 2 artiklan,

on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen,

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissiolle annetaan neuvoston asetuksella (EY) N:o 994/98 valtuudet säätää asetuksella enimmäismäärästä, jonka alittavien tukitoimenpiteiden ei katsota täyttävän kaikkia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia perusteita, eikä niihin näin ollen sovelleta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusmenettelyä. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle annetaan neuvoston asetuksella (EY) N:o 994/98 valtuudet säätää asetuksella enimmäismäärästä, jonka alittavien tukitoimenpiteiden ei katsota täyttävän kaikkia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisia perusteita, eikä niihin näin ollen sovelleta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusmenettelyä.

| (2) | Komissio on soveltanut perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa useissa päätöksissä ja tarkentanut erityisesti tuen käsitettä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio on viimeksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 69/2001 (2) ilmaissut kantansa vähämerkityksisen tuen enimmäismäärään, jonka alittavan tuen osalta 87 artiklan 1 kohtaa ei sovellettaisi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on soveltanut perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa useissa päätöksissä ja tarkentanut erityisesti tuen käsitettä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio on viimeksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 69/2001 (2) ilmaissut kantansa vähämerkityksisen tuen enimmäismäärään, jonka alittavan tuen osalta 87 artiklan 1 kohtaa ei sovellettaisi.

| (3) | Ottaen huomioon maatalouden, kalastuksen ja vesiviljelyn sekä liikenteen aloilla sovellettavat erityissäännöt ja riski, että jo pienetkin tukimäärät täyttävät perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteet kyseisillä aloilla, komissio jätti tällöin nämä alat komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 soveltamisalan ulkopuolelle. Liikennealan segmenttien vaiheittaisen (ja muihin talouden osa-alueisiin nähden myöhäisemmän) vapauttamisen ja joidenkin osa-alueiden rakenteellisten ongelmien vuoksi alkuvaiheessa voitiin soveltaa ainoastaan erityissääntöjä. |
| --- | --- |

(3)

Ottaen huomioon maatalouden, kalastuksen ja vesiviljelyn sekä liikenteen aloilla sovellettavat erityissäännöt ja riski, että jo pienetkin tukimäärät täyttävät perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteet kyseisillä aloilla, komissio jätti tällöin nämä alat komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 soveltamisalan ulkopuolelle. Liikennealan segmenttien vaiheittaisen (ja muihin talouden osa-alueisiin nähden myöhäisemmän) vapauttamisen ja joidenkin osa-alueiden rakenteellisten ongelmien vuoksi alkuvaiheessa voitiin soveltaa ainoastaan erityissääntöjä.

| (4) | Lisäksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26 päivänä syyskuuta 2002 asiassa C-351/98 (3) ja 13 päivänä helmikuuta 2003 asiassa C-409/00 (4) antamissa tieliikennettä koskevissa ns. ”Renove I ja II” -tuomioissa todetaan, että vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä sovelletaan omaan lukuunsa tavarakuljetuksia harjoittaville yrityksille annettavaan tukeen. Tuomioistuin (5) katsoo päätöksessään, että ”vaikka kuljetusala on ... suljettu nimenomaisesti vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalan ulkopuolelle, kyseistä poikkeusta on kuitenkin tulkittava tiukasti. Sitä ei näin ollen voida ulottaa koskemaan muita kuin ammattimaisia kuljetusyrityksiä.” Lisäksi tuomioistuin (6) katsoo päätöksessään, että ”komissio ei siis voi kieltäytyä soveltamasta vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä tukiin, jotka on myönnetty sellaisille yrityksille, jotka kuuluvat alalle, jolla tämän säännön soveltaminen ei ole erilaisten sovellettavien säännösten nojalla poissuljettua”.”RENOVE” -tuomioiden antamiseen saakka komissio katsoi, että poikkeusta on sovellettava koko liikennealaan. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26 päivänä syyskuuta 2002 asiassa C-351/98 (3) ja 13 päivänä helmikuuta 2003 asiassa C-409/00 (4) antamissa tieliikennettä koskevissa ns. ”Renove I ja II” -tuomioissa todetaan, että vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä sovelletaan omaan lukuunsa tavarakuljetuksia harjoittaville yrityksille annettavaan tukeen. Tuomioistuin (5) katsoo päätöksessään, että ”vaikka kuljetusala on ... suljettu nimenomaisesti vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamisalan ulkopuolelle, kyseistä poikkeusta on kuitenkin tulkittava tiukasti. Sitä ei näin ollen voida ulottaa koskemaan muita kuin ammattimaisia kuljetusyrityksiä.” Lisäksi tuomioistuin (6) katsoo päätöksessään, että ”komissio ei siis voi kieltäytyä soveltamasta vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä tukiin, jotka on myönnetty sellaisille yrityksille, jotka kuuluvat alalle, jolla tämän säännön soveltaminen ei ole erilaisten sovellettavien säännösten nojalla poissuljettua”.”RENOVE” -tuomioiden antamiseen saakka komissio katsoi, että poikkeusta on sovellettava koko liikennealaan.

| (5) | Kun otetaan huomioon liikennemarkkinoiden vapautumisen jälkeen toteutunut liikennemarkkinoiden rakenneuudistus, vähämerkityksisen tuen aiheuttaman kilpailun yhteisen edun vastaisen vääristymisen uhka ei ole tällä hetkellä välitön. On kuitenkin tarpeen lisätä avoimuutta ja vahvistaa tasa-arvoista kohtelua kaikilla talouden osa-alueilla, liikenneala mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(5)

Kun otetaan huomioon liikennemarkkinoiden vapautumisen jälkeen toteutunut liikennemarkkinoiden rakenneuudistus, vähämerkityksisen tuen aiheuttaman kilpailun yhteisen edun vastaisen vääristymisen uhka ei ole tällä hetkellä välitön. On kuitenkin tarpeen lisätä avoimuutta ja vahvistaa tasa-arvoista kohtelua kaikilla talouden osa-alueilla, liikenneala mukaan luettuna.

| (6) | Lisäksi komissio katsoo, että jäsenvaltiot ottavat yleensä käyttöön yleisiä tukijärjestelmiä, joita sovelletaan kaikkiin talouden aloihin, myös liikennealaan, ja jotka jäävät enimmäismäärän alapuolelle. Koska liikenneala on jätetty voimassa olevan vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, kaikista näistä järjestelmistä on ilmoitettava komissiolle, mikä heikentää säännön tehokkuutta huomattavasti. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi komissio katsoo, että jäsenvaltiot ottavat yleensä käyttöön yleisiä tukijärjestelmiä, joita sovelletaan kaikkiin talouden aloihin, myös liikennealaan, ja jotka jäävät enimmäismäärän alapuolelle. Koska liikenneala on jätetty voimassa olevan vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, kaikista näistä järjestelmistä on ilmoitettava komissiolle, mikä heikentää säännön tehokkuutta huomattavasti.

| (7) | Komissiolla on vuosien varrelta kokemusta useista valtiontukitapauksista, jotka koskevat liikennealaa ja vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamatta jättämistä. Tämän kokemuksen perusteella voidaan todeta, että liikkuvan kaluston hankkimista lukuun ottamatta kolmen vuoden aikana samalle liikenteenharjoittajalle myönnetty enintään 100 000 euron tuki ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun eikä vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(7)

Komissiolla on vuosien varrelta kokemusta useista valtiontukitapauksista, jotka koskevat liikennealaa ja vähämerkityksistä tukea koskevan säännön soveltamatta jättämistä. Tämän kokemuksen perusteella voidaan todeta, että liikkuvan kaluston hankkimista lukuun ottamatta kolmen vuoden aikana samalle liikenteenharjoittajalle myönnetty enintään 100 000 euron tuki ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun eikä vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua.

| (8) | Kun otetaan huomioon tieliikennealan poikkeuksellinen rakenne, pienten kuljetusyritysten suuri määrä (erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa) ja liikkuvan kaluston hinta, joka on lähellä vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää, olisi katsottava, että tällaiset tuet voivat vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua jäsenvaltioiden välillä yhteisen edun vastaisesti. Tästä syystä pidetään suotavana säilyttää liikkuvan kaluston hankintaa koskeva poikkeus tiekuljetusten alalla. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon tieliikennealan poikkeuksellinen rakenne, pienten kuljetusyritysten suuri määrä (erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa) ja liikkuvan kaluston hinta, joka on lähellä vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää, olisi katsottava, että tällaiset tuet voivat vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua jäsenvaltioiden välillä yhteisen edun vastaisesti. Tästä syystä pidetään suotavana säilyttää liikkuvan kaluston hankintaa koskeva poikkeus tiekuljetusten alalla.

| (9) | Kivihiiliala on kuulunut EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan EHTY-sopimuksen voimassaolon päättymisestä, eli vasta 24 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen. Tästä päivästä alkaen kivialaan on sovellettu erityissääntöjä (7), jotka estävät muiden poikkeusjärjestelyjen (8) soveltamisen. Näiden sääntöjen mukaan ”komission oikeutta hyväksyä tukia on käytettävä hallitusten suunnittelemia toimenpiteitä koskevien tarkkojen ja täydellisten tietojen perusteella. ... jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle koosteena kaikki tiedot toimenpiteistä, joita ne ehdottavat toteuttavansa suoraan tai epäsuorasti kivihiiliteollisuuden hyväksi...” Kaikki tuki voi siis täyttää 87 artiklan 1 kohdan edellytykset. Vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä ei näin ollen voida soveltaa. |
| --- | --- |

(9)

Kivihiiliala on kuulunut EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan EHTY-sopimuksen voimassaolon päättymisestä, eli vasta 24 päivästä heinäkuuta 2002 alkaen. Tästä päivästä alkaen kivialaan on sovellettu erityissääntöjä (7), jotka estävät muiden poikkeusjärjestelyjen (8) soveltamisen. Näiden sääntöjen mukaan ”komission oikeutta hyväksyä tukia on käytettävä hallitusten suunnittelemia toimenpiteitä koskevien tarkkojen ja täydellisten tietojen perusteella. ... jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle koosteena kaikki tiedot toimenpiteistä, joita ne ehdottavat toteuttavansa suoraan tai epäsuorasti kivihiiliteollisuuden hyväksi...” Kaikki tuki voi siis täyttää 87 artiklan 1 kohdan edellytykset. Vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä ei näin ollen voida soveltaa.

| (10) | Oikeusvarmuuden vuoksi on asianmukaista selventää asetuksen vaikutuksia ennen asetuksen voimaantuloa myönnettyyn tukeen. |
| --- | --- |

(10)

Oikeusvarmuuden vuoksi on asianmukaista selventää asetuksen vaikutuksia ennen asetuksen voimaantuloa myönnettyyn tukeen.

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan komission asetus (EY) N:o 69/2001 seuraavasti:

| 1. | Poistetaan 1 artiklan a alakohdasta ilmaus ”liikenteen alaa” ja korvataan se ilmauksella ”kivihiilialaa, kuten se on määritelty kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1407/2002 (9)”. |
| --- | --- |

1.

Poistetaan 1 artiklan a alakohdasta ilmaus ”liikenteen alaa” ja korvataan se ilmauksella ”kivihiilialaa, kuten se on määritelty kivihiiliteollisuuden valtiontuesta 23 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1407/2002 (9)”.

| 2. | Lisätään 1 artiklaan d alakohta seuraavasti ”d) tukea kuljetusyrityksille liikkuvan kaluston hankkimista varten”.
  Lisätään 4 artiklaan seuraava kohta 1 kohdan jälkeen: ”2. Tätä asetusta sovelletaan myös ennen sen voimaantuloa myönnettyyn tukeen, jos kyseinen tuki täyttää kaikki tämän asetuksen 1 ja 2 artiklassa vahvistetut edellytykset. Komissio tutkii asianmukaisten suuntaviivojen, ohjeiden, tiedonantojen ja lausuntojen mukaisesti kaikki tuet, jotka eivät täytä näitä edellytyksiä.”
  Asetuksen 4 artiklan 2 kohdasta tulee 3 kohta. |
| --- | --- |

2.

Lisätään 1 artiklaan d alakohta seuraavasti ”d) tukea kuljetusyrityksille liikkuvan kaluston hankkimista varten”.

Lisätään 4 artiklaan seuraava kohta 1 kohdan jälkeen: ”2. Tätä asetusta sovelletaan myös ennen sen voimaantuloa myönnettyyn tukeen, jos kyseinen tuki täyttää kaikki tämän asetuksen 1 ja 2 artiklassa vahvistetut edellytykset. Komissio tutkii asianmukaisten suuntaviivojen, ohjeiden, tiedonantojen ja lausuntojen mukaisesti kaikki tuet, jotka eivät täytä näitä edellytyksiä.”

Asetuksen 4 artiklan 2 kohdasta tulee 3 kohta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

(1)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

(2)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

(3)  Kok. 2002 I-08031.

(4)  Kok. 2003 I-1487.

(5)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-409/00 (Renove II), annettu 13 päivänä helmikuuta 2003, Kok. 2003 I-1487.

(6)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-351/98 (Renove I), annettu 26 päivänä helmikuuta 2002, Kok. 2003 I-08031.

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1407/2002 kivihiiliteollisuuden valtiontuesta (EYVL L 205, 2.8.2002, s. 1.)

(8)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1407/2002 3 artiklan 1 kohta.

(9)  EYVL L 205, 2.8.2002, s. 1.

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/8

---

Ihmiskauppaa käsittelevän asiantuntijaryhmän uusi kokoonpano

(2005/C 144/03)

(Ihmiskauppaa käsittelevä asiantuntijaryhmä perustettiin 25 päivänä maaliskuuta 2003 annetulla komission päätöksellä 2003/209/EY (1))

Komissio on 7 päivänä kesäkuuta 2005 tekemällään päätöksellä nimennyt uudelleen ihmiskauppaa käsittelevän asiantuntijaryhmän jäsenet 1. päivästä maaliskuuta 2005 yhden vuoden ajaksi. He ovat

| | Jean-Michel Colombani |
| --- | --- |

Jean-Michel Colombani

| | Pippo Costella |
| --- | --- |

Pippo Costella

| | Mary Cunneen |
| --- | --- |

Mary Cunneen

| | Brice de Ruyver |
| --- | --- |

Brice de Ruyver

| | José Garcia Magariños |
| --- | --- |

José Garcia Magariños

| | Marco Gramegna |
| --- | --- |

Marco Gramegna

| | Krzysztof Karsznicki |
| --- | --- |

Krzysztof Karsznicki

| | Plamen Kolarski |
| --- | --- |

Plamen Kolarski

| | Martina Liebsch |
| --- | --- |

Martina Liebsch

| | Michel Marcus |
| --- | --- |

Michel Marcus

| | Isabella Orfano |
| --- | --- |

Isabella Orfano

| | Nell Rasmussen |
| --- | --- |

Nell Rasmussen

| | Elisabetta Rosi |
| --- | --- |

Elisabetta Rosi

| | Éva Rózsa |
| --- | --- |

Éva Rózsa

| | Henrik Sjölinder |
| --- | --- |

Henrik Sjölinder

| | Hana Snajdrova |
| --- | --- |

Hana Snajdrova

| | Gerda Theuermann |
| --- | --- |

Gerda Theuermann

| | Marina Tzvetkova |
| --- | --- |

Marina Tzvetkova

| | Bärbel Uhl |
| --- | --- |

Bärbel Uhl

| | Marjan Wijers |
| --- | --- |

Marjan Wijers

---

(1)  EUVL L 79, 26.3.2003, s. 25.

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/9

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY (1) mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavia yksinomaisia lupia (ns. Permis d'Aquila ja Permis d'Arcachon Maritime) koskevista hakemuksista)

(2005/C 144/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Vermilion Rep SAS -yhtiö ja Vermilion Exploration SAS -yhtiö, joiden rekisteröity toimipaikka on Route de Pontenx, Parentis-en-Born, F-40161 (Ranska), ovat hakeneet 18. joulukuuta 2004 päivätyllä hakemuksella viideksi vuodeksi yksinomaista lupaa nestemäisten ja kaasumaisten hiilivetyjen etsintään (ns. Permis d'Aquila -lupa) pinta-alaltaan 709 km2:n suuruisella alueella, joka sijaitsee osaksi Gironden departementin alueella ja osaksi meren pohjassa tämän departementin edustalla sijaitsevalla merialueella.

Island Oil and Gas plc -yhtiö, jonka rekisteröity toimipaikka on ”Curdarragh” Annamult, Bennettsbridge, County Kilkenny (Irlanti), on hakenut 4. maaliskuuta 2005 päivätyllä hakemuksella viideksi vuodeksi yksinomaista lupaa nestemäisten ja kaasumaisten hiilivetyjen etsintään (ns. Permis d'Arcachon Maritime -lupa) pinta-alaltaan noin 638 km2:n suuruisella alueella, joka sijaitsee meren pohjassa Gironden departementin edustalla sijaitsevalla merialueella. Lupahakemus on osittain päällekkäinen permis d' Aquila -lupaa koskevan hakemuksen kanssa.

Edellä mainittuja lupia on haettu alueelle, joka jää seuraavien maantieteellisten pisteiden kautta kulkevan linjan sisäpuolelle, kun nollapituuspiirinä on Pariisin pituuspiiri (myös Greenwichin meridiaaniin perustuvat koordinaatit on annettu):

| PISTEET | PITUUS | LEVEYS |
| --- | --- | --- |
| A | 4,30° L (1°31'56'' L) | 49,90° P (44°54'40'' P) |
| B | 3,90° L (1°10'20'' L) | 49,90° P (44°54'40'' P) |
| C | 3,90° L (1°10'20'' L) | 49,80° P (44°49'16'' P) |
| D | 4,00° L (1°15'44'' L) | 49,80° P (44°49'16'' P) |
| E | 4,00° L (1°15'44'' L) | 49,59° P (44°37'55'' P) |
| F | 4,01° L (1°16'17'' L) | 49,59° P (44°37'55'' P) |
| G | 4,01° L (1°16'17'' L) | 49,56° P (44°36'18'' P) |
| H | 4,00° L (1o15'44'' L) | 49,56° P (44°36'18'' P) |
| I | 4,00° L (1°15'44'' L) | 49,50° P (44°33'04'' P) |
| J | 4,10° L (1°21'08'' L) | 49,50° P (44°33'04'' P) |
| K | 4,10° L (1°21'08'' L) | 49,60° P (44°38'28'' P) |
| L | 4,20° L (1°26'32'' L) | 49,60° P (44°38'28'' P) |
| M | 4,20° L (1°26'32'' L) | 49,70° P (44°43'52'' P) |
| N | 4,30° L (1°31'56'' L) | 49,70° P (44°43'52'' P) |

PISTEET

PITUUS

LEVEYS

A

4,30° L (1°31'56'' L)

49,90° P (44°54'40'' P)

B

3,90° L (1°10'20'' L)

49,90° P (44°54'40'' P)

C

3,90° L (1°10'20'' L)

49,80° P (44°49'16'' P)

D

4,00° L (1°15'44'' L)

49,80° P (44°49'16'' P)

E

4,00° L (1°15'44'' L)

49,59° P (44°37'55'' P)

F

4,01° L (1°16'17'' L)

49,59° P (44°37'55'' P)

G

4,01° L (1°16'17'' L)

49,56° P (44°36'18'' P)

H

4,00° L (1o15'44'' L)

49,56° P (44°36'18'' P)

I

4,00° L (1°15'44'' L)

49,50° P (44°33'04'' P)

J

4,10° L (1°21'08'' L)

49,50° P (44°33'04'' P)

K

4,10° L (1°21'08'' L)

49,60° P (44°38'28'' P)

L

4,20° L (1°26'32'' L)

49,60° P (44°38'28'' P)

M

4,20° L (1°26'32'' L)

49,70° P (44°43'52'' P)

N

4,30° L (1°31'56'' L)

49,70° P (44°43'52'' P)

Kiinnostuneet yritykset voivat lähettää yhdeksänkymmenen päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta kilpailevan hakemuksensa noudattaen menettelyä, joka on selostettu
  Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 374 (30.12.1994, s. 11) julkaistussa ilmoituksessa hiilivetyjen etsimislupien hankkimisesta Ranskassa ja josta säädetään etsimisluvista 19 päivänä huhtikuuta 1995 annetussa Ranskan asetuksessa 95-427 (Journal officiel de la République française, 22.4.1995).

Lisätietoja saa seuraavasta osoitteesta: Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, Boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, (puhelin (33) 144 97 23 02, faksi (33) 144 97 05 70).

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/11

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest)

Asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä

(2005/C 144/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sijoitusrahastot, jotka ovat yrityksen MatlinPatterson L.P. (”MatlinPatterson”, USA) määräysvallassa, hankkivat neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan osiin yrityksessä Matussière & Forest S.A. (yhdessä ”Matussière Assets”, Ranska), ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sijoitusrahastot, jotka ovat yrityksen MatlinPatterson L.P. (”MatlinPatterson”, USA) määräysvallassa, hankkivat neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan osiin yrityksessä Matussière & Forest S.A. (yhdessä ”Matussière Assets”, Ranska), ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | MattlinPatterson: sijoitusryhmä, joka sijoittaa rahoitusvaikeuksissa oleviin yrityksiin tarkoituksenaan ohjata yrityksen uudelleen-organisointia |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

MattlinPatterson: sijoitusryhmä, joka sijoittaa rahoitusvaikeuksissa oleviin yrityksiin tarkoituksenaan ohjata yrityksen uudelleen-organisointia

| — | Matussière Assets: julkaisupaperin valmistus ja myynti |
| --- | --- |

—

Matussière Assets: julkaisupaperin valmistus ja myynti

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että asiaan sovelletaan mahdollisesti yksinkertaistettua menettelyä yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla annetun komission tiedonannon mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest, seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3832 — MatlinPatterson L.P./Matussière & Forest, seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/12

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2005/C 144/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla tanskalainen yritys Carlsberg A/S (’Carlsberg’) ja tanskalainen yritys Dansk Landbrugs Grovvareselskab a.m.b.a. (’DLG’) hankkivat neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ostamalla osakkeita nykyisin DLG:n määräysvaltaan kuuluvasta Tanskaan sijoittautuneesta yrityksestä Sejet Planteforaedling I/S (’Sejet’). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 6. kesäkuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla tanskalainen yritys Carlsberg A/S (’Carlsberg’) ja tanskalainen yritys Dansk Landbrugs Grovvareselskab a.m.b.a. (’DLG’) hankkivat neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ostamalla osakkeita nykyisin DLG:n määräysvaltaan kuuluvasta Tanskaan sijoittautuneesta yrityksestä Sejet Planteforaedling I/S (’Sejet’).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Carlsberg: oluen ja virvoitusjuomien tuotanto, myynti, markkinointi ja jakelu; |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Carlsberg: oluen ja virvoitusjuomien tuotanto, myynti, markkinointi ja jakelu;

| — | DLG: rehuteollisuusyritys, jonka pääasiallisena toimintana on rehun, viljan siementen, lannoitteiden ja kasvinsuojelutuotteiden tarjoaminen tanskalaisille maanviljelijöille; |
| --- | --- |

—

DLG: rehuteollisuusyritys, jonka pääasiallisena toimintana on rehun, viljan siementen, lannoitteiden ja kasvinsuojelutuotteiden tarjoaminen tanskalaisille maanviljelijöille;

| — | Sejet: tuotantolaitos, jossa jalostetaan, tutkitaan ja kehitetään eri vehnä-, ohra-, kaura-, ruis-, ruisvehnä-, rapsi- ja maissilajikkeita maatalouskäyttöön. |
| --- | --- |

—

Sejet: tuotantolaitos, jossa jalostetaan, tutkitaan ja kehitetään eri vehnä-, ohra-, kaura-, ruis-, ruisvehnä-, rapsi- ja maissilajikkeita maatalouskäyttöön.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaan annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaan annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.3763 — Carlsberg/DLG/Sejet JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/13

---

Komission tutkimus sähkö- ja kaasumarkkinoiden aloilla

(2005/C 144/07)

Komissio päätti 13. kesäkuuta 2005 aloittaa asetuksen (EY) N:o 1/2003 17 artiklan mukaisen tutkimuksen [asiat COMP/39172 ja COMP/39173] sähkö- ja kaasumarkkinoiden aloilla. Neuvoa-antava komitea antoi asiasta myönteisen lausunnon. Päätöksen teksti julkaistaan tiedoksi kilpailun pääosaston virallisilla verkkosivuilla.

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/13

---

Komission tutkimus vähittäispankkitoiminnan ja yritysvakuutustoiminnan aloilla

(2005/C 144/08)

Komissio päätti 13. kesäkuuta 2005 aloittaa asetuksen (EY) N:o 1/2003 17 artiklan mukaisen tutkimuksen [asiat COMP/39190 ja COMP/39191] vähittäispankkitoiminnan ja yritysvakuutustoiminnan aloilla. Neuvoa-antava komitea antoi asiasta myönteisen lausunnon. Päätöksen teksti julkaistaan tiedoksi kilpailun pääosaston virallisilla verkkosivuilla.

---

Euroopan keskuspankki

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/14

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2005,

Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista (KOM(2005) 88 lopull.)

(CON/2005/16)

(2005/C 144/09)

| 1. | Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 6 päivänä huhtikuuta 2005 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista (jäljempänä ’ehdotettu asetus’). |
| --- | --- |

1.

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 6 päivänä huhtikuuta 2005 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevista yhteisön tilastoista (jäljempänä ’ehdotettu asetus’).

| 2. | EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

| 3. | Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus perustaa yhteinen järjestelmä ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä laatimista varten. Tässä järjestelmässä jäsenvaltiot antavat yhtäältä tiedot tietoja keräävään maahan sijoittautuneista ulkomaisista osakkuus- ja tytäryhtiöistä, joihin ulkomaalaisella institutionaalisella yksiköllä on määräysvaltaa. Ehdotetun asetuksen liitteessä I vahvistetaan yhteinen moduuli tällaisista ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevista tilastoista. Toisaalta sellaisia ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevien tietojen raportointi, jotka ovat sijoittautuneet tietoja keräävään maan ulkopuolelle, mutta joihin tietoja keräävään maahan sijoittautuneella institutionaalisella yksiköllä on määräysvaltaa, on tällä hetkellä vapaaehtoista. Tietyt jäsenvaltiot järjestävät tällaisten tietojen keräämisestä pilottitutkimuksia viimeistään kolmen vuoden kuluessa ehdotetun asetuksen voimaantulosta. Ehdotetun asetuksen liitteessä II vahvistetaan yhteinen moduuli tällaisista kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevista tilastoista. |
| --- | --- |

3.

Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus perustaa yhteinen järjestelmä ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden rakennetta ja toimintaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmällistä laatimista varten. Tässä järjestelmässä jäsenvaltiot antavat yhtäältä tiedot tietoja keräävään maahan sijoittautuneista ulkomaisista osakkuus- ja tytäryhtiöistä, joihin ulkomaalaisella institutionaalisella yksiköllä on määräysvaltaa. Ehdotetun asetuksen liitteessä I vahvistetaan yhteinen moduuli tällaisista ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevista tilastoista. Toisaalta sellaisia ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevien tietojen raportointi, jotka ovat sijoittautuneet tietoja keräävään maan ulkopuolelle, mutta joihin tietoja keräävään maahan sijoittautuneella institutionaalisella yksiköllä on määräysvaltaa, on tällä hetkellä vapaaehtoista. Tietyt jäsenvaltiot järjestävät tällaisten tietojen keräämisestä pilottitutkimuksia viimeistään kolmen vuoden kuluessa ehdotetun asetuksen voimaantulosta. Ehdotetun asetuksen liitteessä II vahvistetaan yhteinen moduuli tällaisista kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevista tilastoista.

| 4. | EKP suhtautuu myönteisesti ehdotettuun asetukseen. Ehdotetussa asetuksessa määritellään yhteinen järjestelmä ja siksi sillä edistetään todennäköisesti ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevien tietojen vertailukelpoisuutta EU:ssa. Näin ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevia tietoja voidaan aggregoida paremmin EU:n ja/tai euroalueen tasolla ja ne ovat kaikille käyttäjille luotettavampia. Ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevia tietoja keräävät tällä hetkellä jäsenvaltioiden kansalliset tilastolaitokset (yleensä ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevia tilastoja) ja keskuspankit (yleensä kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevia tilastoja). Keräämismenetelmät ovat sopusoinnussa ehdotetun asetuksen kanssa, ja tällaiset tiedot ovat myös todennäköisesti EKP:lle avuksi suurten yritysten ja niiden euroalueella ja sen ulkopuolella sijaitsevien ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden toimintaan liittyvän taloudellisen kehityksen arvioinnissa. Näitä tietoja pidetään erityisen hyödyllisinä euroalueen kaupan ja hinnoittelukäyttäytymisen kehityssuunnan tutkimiseksi sekä sen ymmärtämiseksi, miten ulkomaiset suorat sijoitukset vaikuttavat esimerkiksi kilpailukykyyn tai työllisyyteen. |
| --- | --- |

4.

EKP suhtautuu myönteisesti ehdotettuun asetukseen. Ehdotetussa asetuksessa määritellään yhteinen järjestelmä ja siksi sillä edistetään todennäköisesti ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevien tietojen vertailukelpoisuutta EU:ssa. Näin ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevia tietoja voidaan aggregoida paremmin EU:n ja/tai euroalueen tasolla ja ne ovat kaikille käyttäjille luotettavampia. Ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä koskevia tietoja keräävät tällä hetkellä jäsenvaltioiden kansalliset tilastolaitokset (yleensä ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevia tilastoja) ja keskuspankit (yleensä kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevia tilastoja). Keräämismenetelmät ovat sopusoinnussa ehdotetun asetuksen kanssa, ja tällaiset tiedot ovat myös todennäköisesti EKP:lle avuksi suurten yritysten ja niiden euroalueella ja sen ulkopuolella sijaitsevien ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden toimintaan liittyvän taloudellisen kehityksen arvioinnissa. Näitä tietoja pidetään erityisen hyödyllisinä euroalueen kaupan ja hinnoittelukäyttäytymisen kehityssuunnan tutkimiseksi sekä sen ymmärtämiseksi, miten ulkomaiset suorat sijoitukset vaikuttavat esimerkiksi kilpailukykyyn tai työllisyyteen.

| 5. | Tässä yhteydessä EKP haluaisi esittää ehdotetun asetuksen tiettyjä säännöksiä koskevat huomionsa. EKP toteaa, että kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöitä liiketoimintaa koskevien tilastojen toimittaminen ei ole ehdotetun asetuksen mukaan heti pakollista. Tietyissä jäsenvaltioissa suoritettavien pilottitutkimusten tulosten arviointi tulee olemaan mahdollista vasta kolmen vuoden kuluttua. EKP pitää valitettavana sitä, että vaikka maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista 12 päivänä tammikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 (1) liitteessä I olevan 2 jakson mukaan maksutasetilastojen tietovirroissa on erilliset luokat tavaroille ja palveluille, tavaroita ja palveluita ei ehdotetussa asetuksessa ole tällä tavoin eroteltu eri luokiksi. Mikäli näitä tietoja ei erotella, ne eivät ole analyyseja tehtäessä yhtä hyödyllisiä ja niitä on lisäksi vaikeampi verrata tietoihin, jotka julkaistaan maissa, jotka ovat euroalueen tärkeimpiä vastapuolia. |
| --- | --- |

5.

Tässä yhteydessä EKP haluaisi esittää ehdotetun asetuksen tiettyjä säännöksiä koskevat huomionsa. EKP toteaa, että kotimaisten yritysten ulkomailla sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöitä liiketoimintaa koskevien tilastojen toimittaminen ei ole ehdotetun asetuksen mukaan heti pakollista. Tietyissä jäsenvaltioissa suoritettavien pilottitutkimusten tulosten arviointi tulee olemaan mahdollista vasta kolmen vuoden kuluttua. EKP pitää valitettavana sitä, että vaikka maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista 12 päivänä tammikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005 (1) liitteessä I olevan 2 jakson mukaan maksutasetilastojen tietovirroissa on erilliset luokat tavaroille ja palveluille, tavaroita ja palveluita ei ehdotetussa asetuksessa ole tällä tavoin eroteltu eri luokiksi. Mikäli näitä tietoja ei erotella, ne eivät ole analyyseja tehtäessä yhtä hyödyllisiä ja niitä on lisäksi vaikeampi verrata tietoihin, jotka julkaistaan maissa, jotka ovat euroalueen tärkeimpiä vastapuolia.

| 6. | Toinen ongelma on ehdotetun asetuksen liitteessä I olevassa 5 jaksossa vahvistettu velvollisuus toimittaa ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevat tilastot 20 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. Tämä on todennäköisesti pisin mahdollinen määräaika, jolla voidaan varmistaa taloudellisen kehityksen säännöllinen arviointi, mukaan lukien (useasti toistuvat) muutokset suurten yritysten rakenteessa sekä niiden osakkuus- ja tytäryhtiöiden määrässä, koossa sekä toimialassa. EKP rohkaisee siksi parlamenttia ja neuvostoa harkitsemaan, pilottitutkimusten arvioinnin jälkeen, mahdollisuutta lyhentää ehdotettua määräaikaa keskipitkällä aikavälillä ainakin aggregoitujen tietojen (esim. ehdotetussa asetuksessa tarkoitettu ”taso 1”) osalta. Näin määräaika vastaisi paremmin asetuksessa (EY) N:o 184/2005 vahvistettua yhdeksän kuukauden määräaikaa, joka koskee ulkomaisia suoria sijoituksia koskevien aggregoitujen tietojen toimittamista. |
| --- | --- |

6.

Toinen ongelma on ehdotetun asetuksen liitteessä I olevassa 5 jaksossa vahvistettu velvollisuus toimittaa ulkomaisten yritysten kyseisessä maassa sijaitsevien osakkuus- ja tytäryhtiöiden liiketoimintaa koskevat tilastot 20 kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. Tämä on todennäköisesti pisin mahdollinen määräaika, jolla voidaan varmistaa taloudellisen kehityksen säännöllinen arviointi, mukaan lukien (useasti toistuvat) muutokset suurten yritysten rakenteessa sekä niiden osakkuus- ja tytäryhtiöiden määrässä, koossa sekä toimialassa. EKP rohkaisee siksi parlamenttia ja neuvostoa harkitsemaan, pilottitutkimusten arvioinnin jälkeen, mahdollisuutta lyhentää ehdotettua määräaikaa keskipitkällä aikavälillä ainakin aggregoitujen tietojen (esim. ehdotetussa asetuksessa tarkoitettu ”taso 1”) osalta. Näin määräaika vastaisi paremmin asetuksessa (EY) N:o 184/2005 vahvistettua yhdeksän kuukauden määräaikaa, joka koskee ulkomaisia suoria sijoituksia koskevien aggregoitujen tietojen toimittamista.

| 7. | Ehdotetun asetuksen liitteitä I-III koskevan tarkemman arvion tuloksena EKP panee merkille, että asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevaan 6 jaksoon, jonka otsikko on ”Maantieteellisen luokittelun tasot”, sisältyy koko EU:n kattavien muiden kohtien lisäksi kohta ”U4 Muut kuin euroalueen maat”. EKP katsoo, että euroalueen aggregaatin laatimista varten olisi hyvä sisällyttää maantieteellisen luokittelun lisätasona vastaava kohta ”Muut kuin euroalueen maat” ehdotetun asetuksen liitteeseen III otsikon ”Taso 1” alle. Lopuksi EKP toteaa, että perusteluissa käytetään ilmaisua ”EU15” (sekä vaihtoehtoisesti ilmaisua ”EU15:n jäsenvaltiot”). EKP ehdottaa, että näiden ilmaisujen sijasta käytettäisiin ilmaisuja ”EU25” ja ”EU25:n jäsenvaltiot”. |
| --- | --- |

7.

Ehdotetun asetuksen liitteitä I-III koskevan tarkemman arvion tuloksena EKP panee merkille, että asetuksen (EY) N:o 184/2005 liitteessä I olevaan 6 jaksoon, jonka otsikko on ”Maantieteellisen luokittelun tasot”, sisältyy koko EU:n kattavien muiden kohtien lisäksi kohta ”U4 Muut kuin euroalueen maat”. EKP katsoo, että euroalueen aggregaatin laatimista varten olisi hyvä sisällyttää maantieteellisen luokittelun lisätasona vastaava kohta ”Muut kuin euroalueen maat” ehdotetun asetuksen liitteeseen III otsikon ”Taso 1” alle. Lopuksi EKP toteaa, että perusteluissa käytetään ilmaisua ”EU15” (sekä vaihtoehtoisesti ilmaisua ”EU15:n jäsenvaltiot”). EKP ehdottaa, että näiden ilmaisujen sijasta käytettäisiin ilmaisuja ”EU25” ja ”EU25:n jäsenvaltiot”.

Tehty Frankfurt am Mainissa 31 päivänä toukokuuta 2005.

Jean-Claude TRICHET

EKP:n puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 35, 8.2.2005, s. 23.

1

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/16

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005,

Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta neuvoston asetukseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta (KOM(2005) 155 lopull.)

(CON/2005/17)

(2005/C 144/10)

| 1. | Euroopan keskuspankki vastaanotti 3 päivänä toukokuuta 2005 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta (jäljempänä ’ehdotettu asetus’). |
| --- | --- |

1.

Euroopan keskuspankki vastaanotti 3 päivänä toukokuuta 2005 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta (jäljempänä ’ehdotettu asetus’).

| 2. | EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 14 kohdan toiseen alakohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 14 kohdan toiseen alakohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

| 3. | Terveellä finanssipolitiikalla on ensiarvoisen tärkeä merkitys talous- ja rahaliiton (EMU) onnistumiselle. Se on edellytyksenä vakaalle makrotaloudelle, kasvulle ja sisäiselle yhtenäisyydelle euroalueella. Perustamissopimukseen sekä vakaus- ja kasvusopimukseen kirjatulla finanssipoliittisella säännöstöllä luodaan perusta EMU:lle, minkä vuoksi se on avainasemassa julkisen talouden kurinalaisuutta koskevien odotusten vakiinnuttamisessa. Tämän sääntöihin perustuvan järjestelmän, jolla on tarkoitus varmistaa kestävä julkinen talous antamalla automaattisten vakauttajien osaltaan tasoittaa tuotannon vaihteluita, on pysyttävä selkeänä, yksinkertaisena ja täytäntöönpanokelpoisena. Samalla kun noudatetaan näitä periaatteita, helpotetaan myös avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumista järjestelmää sovellettaessa. |
| --- | --- |

3.

Terveellä finanssipolitiikalla on ensiarvoisen tärkeä merkitys talous- ja rahaliiton (EMU) onnistumiselle. Se on edellytyksenä vakaalle makrotaloudelle, kasvulle ja sisäiselle yhtenäisyydelle euroalueella. Perustamissopimukseen sekä vakaus- ja kasvusopimukseen kirjatulla finanssipoliittisella säännöstöllä luodaan perusta EMU:lle, minkä vuoksi se on avainasemassa julkisen talouden kurinalaisuutta koskevien odotusten vakiinnuttamisessa. Tämän sääntöihin perustuvan järjestelmän, jolla on tarkoitus varmistaa kestävä julkinen talous antamalla automaattisten vakauttajien osaltaan tasoittaa tuotannon vaihteluita, on pysyttävä selkeänä, yksinkertaisena ja täytäntöönpanokelpoisena. Samalla kun noudatetaan näitä periaatteita, helpotetaan myös avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumista järjestelmää sovellettaessa.

| 4. | Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus ottaa huomioon ne vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat muutokset, joista sovittiin 20 päivänä maaliskuuta 2005 pidetyssä neuvoston (Ecofin) kokouksessa. Ehdotettu asetus koskee liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoa. Ehdotetulla asetuksella pyritään varmistamaan terve finanssipolitiikka luomalla julkisen talouden kurinalaisuutta tukevia kannustimia. Vaikka EKP ei katso tarpeelliseksi lausua ehdotetun asetuksen yksittäisistä säännöksistä, se muistuttaa, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tulee olla tiukat aikarajat säilyttäen sekä uskottava että tehokas toimiakseen suojana kestämätöntä julkista taloutta vastaan. Tätä taustaa vasten EKP kannattaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) mahdollisimman vähäistä muuttamista. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tinkimätön ja johdonmukainen soveltaminen edistäisi kurinalaisen finanssipolitiikan noudattamista. |
| --- | --- |

4.

Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus ottaa huomioon ne vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat muutokset, joista sovittiin 20 päivänä maaliskuuta 2005 pidetyssä neuvoston (Ecofin) kokouksessa. Ehdotettu asetus koskee liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoa. Ehdotetulla asetuksella pyritään varmistamaan terve finanssipolitiikka luomalla julkisen talouden kurinalaisuutta tukevia kannustimia. Vaikka EKP ei katso tarpeelliseksi lausua ehdotetun asetuksen yksittäisistä säännöksistä, se muistuttaa, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tulee olla tiukat aikarajat säilyttäen sekä uskottava että tehokas toimiakseen suojana kestämätöntä julkista taloutta vastaan. Tätä taustaa vasten EKP kannattaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) mahdollisimman vähäistä muuttamista. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tinkimätön ja johdonmukainen soveltaminen edistäisi kurinalaisen finanssipolitiikan noudattamista.

Annettu Frankfurt am Mainissa 3 päivänä kesäkuuta 2005.

Jean-Claude TRICHET

EKP:n puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

---

| 14.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 144/17

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005,

Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta neuvoston asetukseksi julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (KOM(2005) 154 lopull.)

(CON/2005/18)

(2005/C 144/11)

| 1. | Euroopan keskuspankki vastaanotti 3 päivänä toukokuuta 2005 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi julkisyhteisön rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (jäljempänä ’asetusehdotus’ tai ’ehdotettu asetus’). |
| --- | --- |

1.

Euroopan keskuspankki vastaanotti 3 päivänä toukokuuta 2005 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi julkisyhteisön rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta (jäljempänä ’asetusehdotus’ tai ’ehdotettu asetus’).

| 2. | Asetusehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 99 artiklan 5 kohtaan. Vaikka tässä määräyksessä ei nimenomaisesti edellytetä EKP:n kuulemista, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonta sekä talouspolitiikan valvonta ja koordinointi ovat olennaisia toimintoja pyrittäessä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ensisijaiseen tavoitteeseen eli hintatason vakauden ylläpitämiseen. EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu tämän vuoksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Asetusehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 99 artiklan 5 kohtaan. Vaikka tässä määräyksessä ei nimenomaisesti edellytetä EKP:n kuulemista, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonta sekä talouspolitiikan valvonta ja koordinointi ovat olennaisia toimintoja pyrittäessä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ensisijaiseen tavoitteeseen eli hintatason vakauden ylläpitämiseen. EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu tämän vuoksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

| 3. | Terveellä finanssipolitiikalla on ensiarvoisen tärkeä merkitys talous- ja rahaliiton (EMU) onnistumiselle. Se on edellytyksenä vakaalle makrotaloudelle, kasvulle ja sisäiselle yhtenäisyydelle euroalueella. Perustamissopimukseen sekä vakaus- ja kasvusopimukseen kirjatulla finanssipoliittisella säännöstöllä luodaan perusta EMU:lle, minkä vuoksi se on avainasemassa julkisen talouden kurinalaisuutta koskevien odotusten vakiinnuttamisessa. Tämän sääntöihin perustuvan järjestelmän, jolla on tarkoitus varmistaa kestävä julkinen talous antamalla automaattisten vakauttajien osaltaan tasoittaa tuotannon vaihteluita, on pysyttävä selkeänä, yksinkertaisena ja täytäntöönpanokelpoisena. Samalla kun noudatetaan näitä periaatteita, helpotetaan myös avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumista järjestelmää sovellettaessa. |
| --- | --- |

3.

Terveellä finanssipolitiikalla on ensiarvoisen tärkeä merkitys talous- ja rahaliiton (EMU) onnistumiselle. Se on edellytyksenä vakaalle makrotaloudelle, kasvulle ja sisäiselle yhtenäisyydelle euroalueella. Perustamissopimukseen sekä vakaus- ja kasvusopimukseen kirjatulla finanssipoliittisella säännöstöllä luodaan perusta EMU:lle, minkä vuoksi se on avainasemassa julkisen talouden kurinalaisuutta koskevien odotusten vakiinnuttamisessa. Tämän sääntöihin perustuvan järjestelmän, jolla on tarkoitus varmistaa kestävä julkinen talous antamalla automaattisten vakauttajien osaltaan tasoittaa tuotannon vaihteluita, on pysyttävä selkeänä, yksinkertaisena ja täytäntöönpanokelpoisena. Samalla kun noudatetaan näitä periaatteita, helpotetaan myös avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun toteutumista järjestelmää sovellettaessa.

| 4. | Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus ottaa huomioon ne vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat muutokset, joista sovittiin 20 päivänä maaliskuuta 2005 pidetyssä neuvoston (Ecofin) kokouksessa. Asetusehdotus koskee valvontamenettelyä ja keskipitkän aikavälin tavoitteiden asettamista jäsenvaltioiden finanssipolitiikalle. Vaikka EKP ei katso tarpeelliseksi lausua ehdotetun asetuksen yksittäisistä säännöksistä, se kannattaa pyrkimystä parantaa talouspolitiikan valvontaa ja koordinointia sellaisten keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi, joilla on tarkoitus varmistaa julkisen talouden kestävyys. Valvontamenettelyjen tinkimätön ja johdonmukainen soveltaminen edistäisi kurinalaisen finanssipolitiikan noudattamista. |
| --- | --- |

4.

Ehdotetulla asetuksella on tarkoitus ottaa huomioon ne vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat muutokset, joista sovittiin 20 päivänä maaliskuuta 2005 pidetyssä neuvoston (Ecofin) kokouksessa. Asetusehdotus koskee valvontamenettelyä ja keskipitkän aikavälin tavoitteiden asettamista jäsenvaltioiden finanssipolitiikalle. Vaikka EKP ei katso tarpeelliseksi lausua ehdotetun asetuksen yksittäisistä säännöksistä, se kannattaa pyrkimystä parantaa talouspolitiikan valvontaa ja koordinointia sellaisten keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi, joilla on tarkoitus varmistaa julkisen talouden kestävyys. Valvontamenettelyjen tinkimätön ja johdonmukainen soveltaminen edistäisi kurinalaisen finanssipolitiikan noudattamista.

Annettu Frankfurt am Mainissa 3 päivänä kesäkuuta 2005.

Jean-Claude TRICHET

EKP:n puheenjohtaja

---