----

----

II Ettevalmistavad aktid

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

412. plenaaristung, 27.—28. oktoobril 2004

----

ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis puudutab edasikindlustust ning direktiivide 73/239/EMÜ, 92/49/EMÜ ja direktiivide 98/78/EÜ ja 2002/83/EÜ muutmist.

COM(2004) 273 final — 2004/0097 (COD)

(2005/C 120/01)

Nõukogu otsustas 10. juunil 2004. aastal vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 taotleda Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ülalmainitud teemal.

Ühtse turu, tootmise ja tarbimise osakond, kellele oli ülesandeks tehtud eeltööde tegemine, võttis oma arvamuse vastu 6. oktoobril 2004. Raportöör oli Frank von FÜRSTENWERTH.

Komitee võttis oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri istungil) vastu, 158 poolt-, 4 vastuhäälega ning 3 jäi erapooletuks, järgmise arvamuse:

1.   Sissejuhatus

2.   Komisjoni ettepanekud

3.   Üldised märkused

4.   Elukindlustuse edasikindlustusandjate solventsusnõuded (artikkel 38)

5.   Kahjukindlustuse edasikindlustusandjate solventsusnõuded (artiklid 37, 55)

6.   Edasikindlustus- ja retrosessioonitegurid (artiklid 37, 38)

7.   Investeerimisreeglid (art 34)

8.   Üleminekutähtajad (artikkel 51)

Edasikindlustusandjate suhtes ei kohaldata praegu ühtset ELi õigusraamistikku. Komitee soovitab komisjonil seetõttu igakülgselt kaaluda täiendavate üleminekuregulatsioonide vajalikkust. Need võiksid käsitleda nt edasikindlustusandjate poolt hetkel kasutatavaid omakapitali instrumente, mida esmakindlustusandjate omakapitali suuruse nõuete raames ei tunnustata.

9.   Lõppjäreldused

Brüssel, 27. oktoober 2004. a

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Edasikindlustusega tegeleva captive'i puhul on tegemist edasikindlustajaga, kes kuulub ettevõttesse või ettevõtete gruppi, kusjuures see ettevõte või ettevõtete grupp ei tegele esma- ega edasikindlustusega. Captive'i tegevus piirdub sellega, et pakkuda sellele ettevõttele või ettevõtete grupile edasikindlustuskaitset.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Eurooopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piirangute osas tolueeni ja triklorobenseeni turustamisel ja kasutamisel (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ kahekümne kaheksas muudatus).

COM(2004) 320 final — 2004/0111 (COD)

(2005/C 120/02)

Tuginedes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 95 otsustas nõukogu 11. mail 2004 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.

Ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon, kes vastutas komitee töö ettevalmistamise eest selles küsimuses, võttis oma arvamuse vastu 6. oktoobril 2004. Raportöör oli hr Sears.

Oma plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri istungil) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee vastu, 165 poolt-, 1 vastuhäälega ning 5 jäi erapooletuks, järgmise arvamuse.

1.   Sissejuhatus

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

3.   Üldmärkusi

4.   Tolueen

5.   Triklorobenseen

6.   Erimärkused

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)EÜT C 146A 15.6.1990

(2)EÜT L 84 5.4.1993

(3)EÜT L 273 26.10.2000

(4)EÜT L 262 27.9.1976

(5)EÜT L 231 28.9.1995

(6)ELT L 178 17.7.2003

(7)ELT C 133 6.6.2003

(8)  Lõhnaainete Tootjate Liidu APA (Aromatics Producers Association) andmed; APA on Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu CEFIC (European Chemical Industry Council) liige

(9)  Euroopa Kemikaalide Büroo veebileht (http://ecb.jrc.it)

(10)  Eurochlor'i (CEFIC-i liige) andmed.

(11)  CSTEE arvamused on saadaval DG SANCO veebilehel.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal “VKE-de ja sotsiaalmajanduslike ettevõtete kohanemisvõime majanduse dünaamikast tulenevate muudatustega” (selgitav arvamus)

(2005/C 120/03)

27. aprillil 2004 palus pr Loyola de Palacio, Euroopa Komisjoni asepresident, komisjoni nimel Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteel koostada uurimuslik arvamus järgmisel teemal: “VKE-de ja sotsiaalmajanduslike ettevõtete kohanemisvõime majanduse dünaamikast tulenevate muudatustega”

Siseturu, tootmise ja tarbimise osakond, millele tehti ülesandeks komitee asjaomase töö ettevalmistamine, võttis oma arvamuse vastu 6. oktoobril 2004. Raportööriks oli pr FUSCO.

Oma 412. plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004 (27. oktoobri 2004 istungjärgul) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee käesoleva arvamuse vastu 169 poolt-, 2 vastu- ja 5 erapooletu häälega.

Eelmärkus

Vastavalt Euroopa Komisjoni väljendatud taotlusele on käesoleva arvamuse eesmärgiks käsitleda väljapakutud teemat olemasoleva ja võimaliku interaktsiooni seisukohast VKE-de - kaasa arvatud ka mikroettevõtted – ühest küljest ja sotsiaalmajanduslike ettevõtete (edaspidi: SME) teisest küljest vahel, ja vaadelda erinevaid vahendite ja mudelite tüüpe, mis tulenevad SME-dest, millel on või võib olla oluline mõju sellele kohandumisvõimele, nii VKE-de kui SME-de jaoks.

1.   Eesmärgid ja normatiivne raamistik

2.   Sotsiaalmajanduslik raamistik

3.   Hea praktika liigid, mis on kasulikud avalikele poliitikatele inspiratsiooni andmiseks, ja mille kohta oleks vajalikud põhjalikumad uuringud

3.1   Üldised tähelepanekud

3.2   Hea praktika liigitus

4.   Soovitused uurimus- ja tegevusprogrammile eesmärgiga määratleda pikaajaline strateegia VKE-de ja EMS-ide edendamiseks nende vastastikuse interaktsiooni kaudu

4.1   Üldised tähelepanekud

4.2   Spetsiaalsed soovitused

4.2.1   Euroopa Sotsiaalmajanduslike Ettevõtete Seireüksuse loomine ja mitmeaastase uurimisprogrammi algatamine EMS-EMS ja VKE-EMS interaktisooni kohta

4.2.2   VKE-de ja EMS-ide täielik osalemine Euroopa ettevõtete toetusprogrammides

4.2.3   OECD Istanbuli ministrite konverentsi järelduste VKE-de kohta integratsioon, ja nende laiendamine EMS-idele

4.2.4   Sotsiaalse dialoogi parendamine kohalikul, siseriiklikul ja ühenduse tasandil

4.2.5   Uurimus töötajate otsustusprotsessis ja ettevõtte kapitalis osalemise edendamise võimaluste kohta

5.   Järeldused

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Eesistujariigi lõppjäreldused, Euroopa Nõukogu Lissaboni kohtumine, 23. ja 24. märts 2000, punkt 14.

(2)  The European Charter for Small enterprises, Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2002. Komisjon kinnitab, et hartat tunnustati Mariboris 23. aprillil 20002 (vt http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/sme-package/index.htm). Komitee nõuab koos parlamendiga jätkuvalt hartale juriidilist jõudu ning selle lisamist Euroopa konventsiooni tööstust puudutavale peatükile.

(3)“Strateegia täistööhõive ja kõigile paremate töökohtade loomiseks” K(2003) 6 lõplik.

(4)  Soovitus 2003/361/EÜ, millega asendatakse soovitus 96/280/EÜ (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36), mis jõustub alates 1. jaanuarist 2005. Nii kehtivas kui uues soovitused jäävad definitsioonid samaks. Muutuvad ainult käive ja kogubilanss.

(5)  B. Roelants (coord): Esimese Kesk- ja Ida-Euroopa Sotsiaalmajanduse Konverentsi ettevalmistav materjal, 2002, lk 34. Euroopa Komisjoni, regioonide komitee, CEP-CMAF (Euroopa Kooperatiivide, Vastastikuste kindlustusseltside, Assotsiatsioonide ja Fondide Alaline Konverents ) ja FONDA (seotud sotsiaalmajanduse mõiste algatanud organisatsioonidega) esitatud määratluste alusel välja töötatud ühisnimetajad.

(6)  McIntyre et al: Väikesed ja keskmised ettevõtted üleminekuriikide majanduses, Houndmills: MacMillian, lk 10.

(7)  Eelkõige määruse Euroopa ühistu põhikirja kohta raames. Vt nõukogu määrus (EÜ) nr 1435/2003, 22. juuli 2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta.

(8)  Euroopa Komisjon: töödokument — Vastastikused kindlustusseltsid laienenud Euroopas, 3. oktoober 2003, lk 5.

(9)  Euroopa Komisjon (2004): Uus partnerlus ühtekuuluvuse nimel — Konvergents, konkurentsivõime, koostöö – Kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, lk 5 ja 8.

(10)  EMSK arvamus 242/2000, EÜT C 117, 26.4.2000.

(11)  Värskes uuringus on OECD täpsustanud, et “sotsiaalne majandus” on laiem mõiste kui mittetulundussektor, kuna see ei ole nii rangelt seotud mitte-jaotuse piirangutega, mille kohaselt organisatsioonid ei või seaduslikult oma kasumit omanikele ümber jaotada “ (OECD 2003”, The non-profit sector in a changing economy, Paris, lk 299).

(12)  Need töökohad ei hõlma kaudseid töökohti, nagu sõltumatud põllumajandustöötajad või VKE-d, mis on kooperatiivide partnerid. CIRIEC 2000: “The enterprises and organisations of the third system: strategic challenge for employment” Université de Ličge.

(13)  Tang et al, 2002, lk 44.

(14)  Vt CEP-CMAF (Euroopa Kooperatiivide, Vastastikuste kindlustusseltside, Assotsiatsioonide ja Fondide Alaline Konverents) harta.

(15)  Euroopa Komisjon. Roheline raamat — Ettevõtlikkus Euroopas, K(2003) 27 lõplik, punkt C ii.

(16)  DG Enterprise (2002): Helping business grow — “a good practice guide” for business support organisations, lk 11.

(17)  Alternatiivkulu (opportunity cost) on “ette otsustatud tulu või kasum, mis tuleb teatud otsuse rakendamisest, kui vahendid on piiratud või kui tegemist on kahe vastastikku teineteist välistava projektiga. Näiteks mingile pinnale tehase ehitamise alternatiivkulu on ette otsustatud tulu samale pinnale elumaja või kontorihoone mitte ehitamisest. Samuti võib tehast mitte ehitades saadud tulu, kui ehitatakse elumaja või kontorihoone, selle elumaja või kontorihoone alternatiivkulu. Alternatiivkulu on oluline faktor otsuse tegemisel, kuigi ta kujutab kulusid, mis pole registreeritud kõnealuse organisatsiooni arvepidamises” (Oxford Dictionnary of Finance and Banking ; Oxford : Oxford University Press, 1997, lk 252).

(18)  Vt ka “ühtse makse” (pago śnico) süsteem Hispaanias. See seisneb võimaluses saada kahe aasta töötu abiraha ühtse maksena neile töötajatele, kes otsustavad luua kooperatiivi või töötajate ühistu (“sociedad laboral”) või kes otsustavad hakata selle ettevõtte töötaja-liikmeks, tingimusel et nad on töötanud ettevõttes vähemalt 12 kuud.

(19)  Vt. eelkõige Prantsuse Kooperatiivide ja Käsitööliste Rühmituste Föderatsiooni kodulehte: http://www.ffcga.coop, ja Associazione Nazionale Cooperative fra Dettaglianti, http://www.ancd.it/

(20)  Prantsuse tootmiskooperatiivide hulgas eelkõige SOCODEN fondid, vt http://www.scop-entreprises.com/outils.htm

(21)  Vt: Cordis Focus No 247, 14. juuni 2004, lk 14.

(22)  Juriidilised, raamatupidamise jms normid.

(23)  Ingl. k “Cooperative worker ownership”. Selle erilise töösüsteemi põhimõtted on kindlaks määratud rahvusvahelise ametiühingute liidu tööstuse, käsitöö ja teenuste valdkonna tootmisühistute rahvausvahelise organisatsiooni (CICOPA) deklaratsioonis “World Declaration of Cooperative Worker Ownership” (2004. a veebruar), pärast poolteist aastat kestnud liikmetevahelisi läbirääkimisi üle maailma. Neid tööühistute (“worker cooperatives”) erilisi põhimõtteid tuleb käsitada üldiste ühistute kohaste põhimõtete täiendusena, nagu neid on kujutatud rahvusvahelise ametiühingute liidu “Arvamuses ühistulise identiteedi kohta” ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovituses 193/2002 (“Soovitus, mis käsitleb ühistuste edendamist”).

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb üleeuroopalisi transpordikoridore (omaalgatuslik arvamus).

(2005/C 120/04)

Tuginedes oma töökorra artikli 29 lõikele 2 otsustas Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee 23. jaanuaril 2003 koostada omaalgatusliku arvamuse ülalmainitud teemal.

Arvamuse ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energia, infrastruktuuri ja infoühiskonna osakond võttis oma arvamuse vastu 5. oktoobril. Raportöör oli pr Alleweldt.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 412-ndal plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri 2004 istungjärgul) käesoleva arvamuse vastu 164 poolt- ja 2 vastuhäälega ning 9 jäi erapooletuks:

1.   Sissejuhatus

2.   Uus üldine raamistik üleeuroopalises transpordi infrastruktuuri poliitikas

3.   Alalise uurimisrühma töö korraldamine

3.1   Uued arengud ja jätkuvad ülesanded: Info ja läbipaistvus

3.2   Kasutades konsultatsioone: “Euroopa” transporditeed eeldavad “Euroopa konsensust”

3.3   Konsultatsioonilt koostööni ideede ja praktilise töö vallas

3.4   Koridoride võrgustiku loomine ja piirkondlik koostöö

3.5   Tuleviku eesmärk: uute ühenduste loomine

4.   Alalise uurimisrühma tegevus transpordikoridorides

5.   Soovitused edasiseks tööks

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Büroo otsus 23. oktoobrist 2002

(2)  Lisainfo Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuses ELT C 10, 14.1.2004, lk 70

(3)  CESE 1043/2003 fin – saadaval spetsialiseeritud osakonna TEN sekretariaadist

(4)ELT C 108, 30.4.2004, lk 35

(5)  Transpordi infrastruktuuri vajaduste hindamine (Transport-Infrastructure-Needs-Assessment) (TINA), infrastruktuuri planeerimine kandidaatriikides 1990ndate aastate teisel poolel

(6)  Albaania, Bosnia—Hertsegoviina, Horvaatia, Serbia-Montenegro, Makedoonia

(7)  Üksikasjaliku koridoride kaardi võib saada spetaliseeritud osakonna TEN sekretariaadist

(8)  PETRAs: neli transpordipiirkonda vastavalt 1997. a. Helsingi deklaratsioonile: Barentsi-Euro-Arktika – Musta mere bassein – Vahemere bassein – Aadria meri / Joonia meri

(9)ELT C 108, 30.4.2004, lk 35, artiklid 1.8.1 - 1.8.8

(10)  Saksamaa—Poola—Valgevene—Venemaa.

(11)  Saksamaa—Tšehhi—Austria—Slovakkia—Ungari—Rumeenia—Bulgaaria—Kreeka—Türgi.

(12)  Austria—Horvaatia—Serbia – endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia—Sloveenia—Ungari—Serbia—Bulgaaria.

(13)  Vt lisa.

(14)  Itaalia—Sloveenia—Ungari—Ukraina—Slovakkia—Horvaatia—Bosnia—Hertsogoviina.

(15)  Pidades silmas fakti, et üksikud üritused on ettevalmistamisel, on sisaldu selles arvamuses üksikasjalikku infot, kuid seda on võimalik saada spetsialiseeritud osakonna TEN sekretariaadist.

(16)  Üleeuroopalise siseveeteede transpordi suunas, ELT C 10, 14.1.2004, lk 49.

(17)  Saksamaa—Austria—Slovakkia—Ungari—Horvaatia—Serbia—Bulgaaria—Moldova—Ukraina—Rumeenia

(18)  Täiendavalt vt selle kohta hr Levaux'i töödokumenti, mida on võimalik saada spetsialiseeritud osakonna TEN sekretariaadist.

(19)  vt viide 4.

(20)  Saksamaa—Poola—Ukraina.

(21)  Poola—Slovakkia—Tšehhi.

(22)  vt. Lisa 2 – tegu on mitteametlike andmetega, mis võivad muutuda.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele — Euroopa kiire ühendamine: viimased arengud elektroonilise side sektoris

COM(2004) 61 final

(2005/C 120/05)

29. märtsil 2004. a otsustas Euroopa Komisjon konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262, seoses komisjoni teatisega nõukogule ülalmainitud teemal.

Transpordi, energia, infrastruktuuri ja infoühiskonna osakond, mis oli vastutav komitee asjaomase töö ettevalmistamisel, võttis arvamuse vastu 5. oktoobril 2004. a. Raportööriks oli hr McDonogh.

Oma 412. plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri istungil) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee 163 poolt-, 1 vastu- ja 3 erapooletu häälega vastu järgmise arvamuse:

1.   Sissejuhatus

2.   Tagapõhi

Märkused

3.   Üldised märkused

3.6.1   Õigusloome raamistik

3.6.2   Lairibavõrgu väljaarendamine

3.6.3   Kolmanda põlvkonna teenuste väljatöötamine ja arendamine

3.6.4   Uued teenused ja nõudluse tõstmine

3.7   Kokkuvõtvad märkused

Lõpetuseks tervitab komitee täiendavalt e-Euroopa 2005 tegevuskava: Vahekokkuvõte [COM(2004) 108 final] avaldamist ning kinnitust sellele, et e-Euroopa 2005 eesmärgid jäävad kehtima ka EL laienemisega 25 liikmesriigini. Jääme ootama korrigeeritud e-Euroopa 2005 tegevuskava läbivaatamist ning sellele antavaid kommentaare juunis toimuva ülemkogu poolt.

Brüssel, 5. november 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

President

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Van Ark, B. ja Mahony, O. (2003), EL tootlikkus ja konkurentsivõime: Tööstuse väljavaade, http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/competitiveness/doc/eu_competitiveness_a_sectoral_perspective.pdf.

(2)  COM(2004) 447 final Lairibateenused.

(3)  Vt EÜT C 169, 16.6.1999, lk 30; EÜT C 368, 20/.2.1999, lk 51; EÜT C 14, 16.1.2001, lk 35; EÜT C 123, 25.4.2001, lk 61; EÜT C 123, 25.4.2001, lk 36; EÜT C 139, 11.5.2001, lk 15; EÜT C 311, 7.2.2001, lk 19; EÜT C 48, 21.2.2002, lk 33; EÜT C 48, 21.2.2002, lk 27; EÜT C 221, 17.9.2002, lk 22; EÜT C 241, 7.10.2002, lk 119; ELT C 61, 14.3.2003, lk 32; ELT C 61, 14.3.2003, lk 184; ELT C 220, 16.9.2003, lk 33; ELT C 220, 16.9.2003, lk 36; ELT C 80, 30.3.2004, lk 66 ning muud.

(4)  http://erg.eu.int/doc/whatsnew/erg_0330rev1_remedies_common_position.pdf.

(5)  COM(2002) 263 final e-Euroopa 2005: Infoühiskond kõigile.

(6)  IP/04/626 Euroopa kiire ühendamine: Komisjon kontrollib riiklikke lairibastrateegiaid.

(7)  COCOM04-20 lõplik Kommunikatsioonikomitee töödokument Lairibajuurdepääs Euroopa Liidus: Olukord 1. jaanuaril 2004.

(8)  IP/04/23 Kolmanda laine mobiilside Euroopas.

(9)  COM(2004) 96 final, Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuseks: mitmeaastase ühenduse programmi loomine, eesmärgiga muuta digitaalne sisu Euroopas paremini kättesaadavaks, enam kasutatavaks ning rakendatavaks. EMSK arvamus: ELT C 117, 30.4.2004, lk 49.

(10)  COM(2004) 261 final Autoriõiguse ja sellega seonduvate õiguste haldamine siseturul.

(11)  COM(2003) 46 final Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviks seoses intellektuaalomandi õiguste rakendamist kindlustavate meetmete ja menetlustega. EMSK arvamus: ELT C 32, 5.2.2004, lk 15.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja ministrite nõukogu direktiivi muudetud projekti sadamaohutuse tugevdamise kohta.

COM(2004) 393 final — 2004/0031 (COD)

(2005/C 120/06)

Euroopa Liidu Ministrite Nõukogu otsustas 11. juunil 2004 vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 80(2) konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.

Antud ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna osakond võttis arvamuse vastu 5. oktoober 2004. a. Raportöör oli pr dr Bredima Savopoulou.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri 2004 istungjärgul), käesoleva arvamuse vastu 169 poolt- ning 6 jäi erapooletuks:

1.   Sissejuhatus

2.   Komisjoni ettepanek

3.   Üldised tähelepanekud

Brüssel, 27. oktoober 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)ELT C 61, 14.3.2003, lk 174

(2)  COM(2003) 229 final — ELT C 32, 5.2.2004, lk 21

(3)  COM(2004) 76 final — ELT C 241, 28.9.2004

(4)  COM(2004) 393 lõplik

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta seoses teatavate polütsükliliste aromaatsete süsivesinike turuleviimise ja kasutamise piirangutega täiteõlides ja rehvides (nõukogu direktiivi nr 76/769/EMÜ kahekümne seitsmes muudatus).

COM(2004) 98 final — 2004/0036 (COD).

(2005/C 120/07)

22. märtsil 2004 otsustas nõukogu konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 95 ülalmainitud teemal.

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna osakond, mis oli vastutav komitee vastava töö ettevalmistamise eest, võttis oma arvamuse vastu 21. septembril 2004. Raportööriks oli hr Sears.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004 (27. oktoobri 2004. a istungjärgul) vastu, 154 poolt-, 3 vastuhäälega ning erapooletuks jäi 7, järgmise arvamuse.

1.   Sissejuhatus

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

3.   Üldised märkused

4.   Konkreetsed tähelepanekud

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb “Ettepanekut nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2702/1999 põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides ja määrust (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandustoodete ja -saaduste teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul”.

COM(2004) 233 final — 2004/0073 CNS

(2005/C 120/08)

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas 21. aprillil 2004 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 36 ja 37 alusel kaasata Euroopa majandus-ja sotsiaalkomitee paludes esitada arvamuse ülalmainitud teemal.

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna osakond, kelle ülesandeks oli valmistada komiteele ette asjakohased materjalid, võttis arvamuse vastu 21. septembril 2004. (Raportöör: hr Leif E. NIELSEN).

Euroopa majandus-ja sotsiaalkomitee võttis vastu oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri 2004 koosolekul) 171 poolthäältega ja 1 vastuhäälega, erapooletuks jäi 6, järgmise arvamuse.

1.   Taust

2.   Üldised tähelepanekud

3.   Erilised tähelepanekud

4.   Järeldus

Brüssel, 27. oktoobril 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Euroopa mahepõllumajanduse ja toiduainete tegevuskava (COM(2004) 415 final).

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb tööstuse muutusi ja riigiabi terasesektoris (omaalgatuslik arvamus)

(2005/C 120/09)

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee otsustas 29. jaanuaril 2004. a kodukorra artikli 29 lõike 2 kohaselt töötada välja omaalgatusliku arvamuse ülalmainitud teemal.

Tööstuse muutuste nõuandekomisjon, mis vastutas komitee asjaomase töö eest, võttis oma arvamuse vastu 9. septembril 2004. a. Raportöör oli hr Lagerholm, kaasraportöör hr Kormann.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma 412. plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004. aastal (27. oktoobri 2004 koosolekul) 154 poolt- ja 3 vastuhäälega ning 11 jäi erapooletuks, vastu järgmise arvamuse:

1.   Arvamuse sissejuhatus, eesmärk ja ulatus; mõistete definitsioonid

2.   Riigiabi ja selle üldine mõju

Riigi mõju Euroopa terasetööstuses

3.   ELi abipoliitika ja selle tähendus tööstuse muutustele terasesektoris

ESTÜ üldisest abikeelust minnakse mööda

Kuidas tekkis 70ndatel aastatel terasesektoris “toetusesaaja mentaliteet”?

Kohustuslik turukorraldus (1980—1985)

Turu järk-järguline liberaliseerimine (alates 1985)

Kokkuvõte:

Teadus- ja arendustoetused edendavad konkurentsivõimet

Konkurentsivõimeline terasetööstus 21. sajandi alguses

4.   Praegune ELi teraseabirežiim – rahvusvaheliste abikokkulepete mudel?

5.   Järeldused

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2004) 274 final. Seda teatist analüüsitakse hetkel arvamuse CCMI 017 (raportöör: hr Van Iersel) ning ka omaalgatusliku arvamuse CCMI 014 (“Ettevõtete ümberpaiknemine” – raportöör: hr Rodrķguez Garcķa-Caro) raames.

(2)  Viimase erandi üldisest riigiabi keelust moodustasid regionaalsed investeeringutoetused Kreeka teraseettevõtetele, mis lõppesid 2000. a.

(3)  Kõrvuti nende abitüüpidega oli veel üksikuid regionaalseid investeeringutoetusi, mis olid aga piiratud ainultPortugali, Kreeka ja endise SDV territooriumiga.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, teemal “Sanitaarohutus: kollektiivne kohustus, uus õigus” (omaalgatuslik arvamus)

(2005/C 120/10)

Protseduur

28. jaanuaril 2004 otsustas Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, vastavalt oma kodukorra artikkel 29 paragrahv 2-le, välja töötada omaalgatusliku arvamuse ülalmainitud teemal.

Tööhõive, sotsiaalasjade ja kodakondsuse osakond, kelle ülesandeks oli ette valmistada komitee tööd sellel teemal, töötas välja oma arvamuse 22. septembril 2004 (raportöör: hr BEDOSSA).

Oma 412-ndal plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri 2004 istungjärgul) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee vastu käesoleva arvamuse 164 poolt-, 3 vastu- ja 7 erapooletu häälega.

1.   Sissejuhatus

2.   Euroopa Liidu lähenemisviiside ajalugu

3.   Sanitaarohutuse põhimõtted

3.1   Meditsiiniline otsus

3.2   Kasu ja riskide vahekord

4.   Sanitaarohutuse meditsiinilised tegurid

Selle määratlemiseks on olulised viis tegurit.

4.1   Sanitaarjärelvalve

4.2   Ravistrateegiate valik

4.3   Hoolekande ja meditsiinitoimingute teostamine

4.4   Hoolekandestruktuuride korraldus ja toimimine

4.5   Tervisetoodete kasutamine

5.   EMSK ettepanekud ja soovitused

5.1   Sanitaarohutuse administratiivsed tegurid

5.2   Selgelt tunnustatud volitused

5.3   Tunnustatud sanitaarjuhtimine

5.4   Vajadus juhtimise välise inspektsiooni järele

5.5   Eksperdi, otsustaja ja majandaja funktsioonide eristamine

5.6   Läbipaistvus otsustusprotsessides

5.7   Sanitaarohutuse teavitustöö kutseeetika

5.8   Tavapärane teavitustöö

5.9   Teavitamine kriisisituatsioonis

6.   Kokkuvõte

Brüssel, 27. oktoober 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist “Patsientide liikuvuse ja tervishoiu arengusuundade kõrgetasemelise kajastamisprotsessi järelanalüüs Euroopa Liidus”.

COM(2004) 301 final

(2005/C 120/11)

Protseduur

20. aprillil 2004 otsustas komisjon, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.

Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja kodakondsuse osakond, kellele tehti ülesandeks ette valmistada komitee tööd selles osas, töötas välja oma arvamuse 22. septembril 2004 (raportöör: hr BEDOSSA).

Oma 412-ndal plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri 2004 istungjärgul) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, 170 poolt-, 3 vastu- ning 6 erapooletu häälega, vastu käesoleva arvamuse.

1.   Sissejuhatus

Euroopa Liidu liikmesriikides kehtivad tervishoiusüsteemid ja –poliitikad on ühelt poolt omavahel üha enam seotud, teiselt poolt aga ei kasuta riigi tasandil juhid enne otsuste tegemist olemasolevate nii euroopa kui muude süsteemide võrdlusanalüüsi (benchmarking) üldse, või kasutavad seda ilma väljaütlemata.

2   Kontekst

3.   Üldised märkused

4.   Erimärkused

5.   Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ettepanekud

6.   Kokkuvõte

Brüssel, 27. oktoober 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Omaalgatuslik arvamus teemal “Tervishoid” – Raportöör: hr Bedossa – ELT C 234, 30.9.2003.

(2)  Vt EMSK arvamus “Euroopa ravikindlustuskaart” – Raportöör: hr Gérard Dantin – ELT C 220, 16.9.2003.

(3)  EMSK väljatöötamisjärgus olev omaalgatuslik arvamus: “Sanitaarohutus: kollektiivne kohustus, uus õigus”. Raportöör: hr Bedossa (SOC/171).

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb:

COM(2004) 178 final — 2004/0061 (CNS)

(2005/C 120/12)

Tulenevalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 262 otsustas nõukogu 7. aprillil 2004 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.

Arvamuse ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse osakond võttis arvamuse vastu 22. septembril 2004. Raportöör oli pr KING.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 412. plenaaristungil, 27.—28. oktoobril 2004. a (27. okoobri 2004 istungil) käesoleva arvamuse vastu 181 poolt- ja 1 vastuhäälega ning 3 jäi erapooletuks.

1.   Komisjoni dokumendi põhisisu

2.   Üldised tähelepanekud

3.   Spetsiifilised tähelepanekud

3.1   Ettepanekud Euroopa teaduspoliitika osas

3.2   Ettepanekud ühenduse sisserändepoliitika vahendite täiendamiseks

3.3   Teadusasutuste keskne roll

3.4   Teadusasutuste kohustused

3.5   Teaduri mõiste laiem kontseptsioon lähtuvalt Euroopa Liidu vajadustest

3.6   Elamisluba sõltumatult teaduri staatusest

3.7   Euroopa Liidu teadurite liikuvus

3.8   Direktiiviettepaneku õigusliku aluse valik

3.9   Muud küsimused

Brüssel, 27. oktoobril 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)ELT C 110 30.4.2004, lk 3, raportöör: hr Wolf

(2)  COM (2003) 436 final

(3)  Hinnanguline arv, mis põhineb praegustel statistilistel andmetel.

(4)  EMSK arvamus 658/2004 28. aprillist 2004, raportöör: hr Dantin

(5)  COM(2002) 72 final

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus koolituse ja tootlikkuse kohta (uurimuslik arvamus)

(2005/C 120/13)

22. aprillil 2004 Euroopa asjade ministri hr Atzo Nicolaï saadetud kirjas palus eesistujariik Madalmaad Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed (EMSK) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 262 kohaselt koostada uurimuslik arvamus teemal “koolitus ja tootlikkus”.

Tööhõive, sotsiaalasjade ja kodakondsuse osakond, kes vastutas komitee töö ettevalmistamise eest sellel teemal, võttis oma arvamuse vastu 22. septembril 2004. a. Raportöör oli hr Koryfidis.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma 412. plenaaristungil (28. oktoobri istungil) 81 poolt-, 1 vastu- ja 1 erapooletu häälega vastu järgmise arvamuse:

1.   Arvamuse taust

2.   Sissejuhatus

3.   Mõistete määratlemine (8)

4.   Euroopa Liidu kutseõppepoliitika

5.   Euroopa Liidu poliitika tootlikkuse tõstmise vallas

6.   Õppe ja tootlikkuse vaheline seos

7.   Euroopa tootlikkuse saavutamise püüdlustega seotud probleemid ja hinnangud

8.   Ülesannete jaotamine ja rahastamise küsimus

9.   Näide hea tava kohta: püsiva arengu terviklik protsess kohalikul tasandil

10.   Soovitused

Brüssel, 28. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie- SIGMUND

----

(1)  Vt eesistujariik Madalmaade programmi.

(2)  Vt eesistujariigi järeldusi – III peatükk.

(3)  Vt nende järelduste punkti 45.

(4)  Komisjon esitab uue sotsiaalagenda 2005. aasta esimesel poolel.

(5)  Lissaboni strateegia vahehinnangu esitamist oodatakse kevadisel Euroopa Ülemkogul (märts 2005).

(6)  Madalamaad kui eesistujariik on nõudnud struktuurimuudatusi nelja poliitika valdkonnas: töö ja ühiskondliku elu/pereelu suhete tulemuslik uus määratlemine, sotsiaalkindlustussüsteemi aktiveerimine ning tööd, koolitust ja tootlikkust puudutavate muudatuste soodustamine.

(7)  Selline küsimustele lähenemine – st üksiku integreerimine üldisesse – on iseloomulik ESMK tööle. Hiljutised arvamused CES 325/2004 (Hornung—Draus—Greif) ja CES 661/2004 (Ribbe-Ehnmark) on head näited selle kohta.

(8)  CEDEFOPi väljaannetest saab täpsemat teavet kutsehariduse ja -õppe mõistete vallas; vrd eelkõige CEDEFOPi sõnastikku, samuti kutseõppealase uurimistöö ja kutseõppe tegevuspoliitika aruanded (www.cedefop.eu.int ja www.trainingvillage.gr). Neid täiendab lisa arvamusele CES 1113/1999.

(9)  Määratluse kohta vaadake SEC(2000) 1832 (Märgukiri elukestva õppe kohta) ja COM(2001) 678 lõplik (Euroopa elukestva õppe piirkonna rajamine).

(10)  COM(2001) 678 final.

(11)  Vaadake määratlust dokumendis SEC(2000) 1832 ja Euroopa Komisjoni teatises (1997) “Teel teadmiste Euroopa poole”.

(12)  COM(2004) 156 final.

(13)  Vt asjakohased CEDEFOP väljaanded üldise pealkirjaga “Alustame tööd elukestva õppe vallas”(www.trainingvillage.gr) ja asjakohased ETF uurimused ja aruanded olukorra kohta uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides (www.etf.eu.int).

(14)  Vt SCADPlus: Tootlikkus: Euroopa riikide majanduste ja ettevõtete konkurentsivõimelisuse võti . Peale oskussõna “töö tootlikkus” kasutatakse ka teisi, veidi erineva tähendusega asjaomaseid oskussõnu. Nendeks on: majanduse tootlikkus, ettevõtte tootlikkus, siseriiklik tootlikkus, individuaalne tööviljakus, kapitali tootlikkus jmt.

(15)  Vt COM(2002) 262 final (Summary) ja SCADPlus: Tootlikkus: Euroopa riikide majanduste ja ettevõtete konkurentsivõimelisuse võti.

(16)  Vrd COM(2002) 262 final (Summary) ja SCADPlus: Tootlikkus: Euroopa riikide majanduste ja ettevõtete konkurentsivõimelisuse võti.

(17)  Põhiseaduse eelnõu artikkel III-183. Liidu ülesanded kutseõppe osas on määratud kindlaks lausega “Liit rakendab kutseõppe poliitikat”. Hariduse osas on liidu ülesanded määratud kindlaks väljendiga “Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arengule...”.

(18)  http://europa.eu.int/comm/education/copenhagen/copenahagen_declaration_en.pdf

(19)  Vt “Haridus ja koolitus 2010” ala kiireloomulisi reforme, mille eesmärgiks on Lissaboni strateegia eesmärkide täitmine (ELT C 2004/, lk 1).

(20)  www.eurydice.org

(21)  Varasemad kutseõppeprogrammid olid Comett (1986—1989 ja 1990—1994), Iris (1988—1993 ja 1994—1998), Petra (1988—1991 ja 1992—1994), Eurotecnet ja Force.

(22)  Nõukogu otsuse (Euroopa Ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi kohta (Leonardo da Vinci programm)) artikli 1 lõige 3

(23)  http://europa.eu.int/comm/education/programmes/socrates/grundtvig/overview_en.html

(24)  Kultuuri- ja hariduse peadirektoraadi eelarve moodustab 0.85 % Eli eelarvest. Kultuuri- ja hariduse peadirektoraadi eelarvest on koolitusele määratud 0.25 % ja 0.002 % kogu Eli eelarvest (haridusele igas muus vormis ja tasandil kokku 0.003 %; kõik andmed pärinevad Eli 2004. aasta üldeelarvest või juhinduvad sellest).

(25)  Vastavas Eurostati uuringus (CVTS 2/1999. a ANDMED/2002. a VÄLJAANNE) on esitatud äärmiselt tähtsad selgitused valdkondade tasandil toimuva õppe kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete koostisosade kohta liikmesriikide valimisi

(26)  Komisjoni esialgne ettepanek on järgmine: “2010. aastaks peaks EL-i keskmine elukestvas õppes osalemise näitaja moodustama vähemalt 15 % täiskasvanud tööealisest elanikkonnast (vanusegrupp 25-64) ja see ei tohiks olla üheski riigis alla 10 %.” Selle ettepaneku muutis nõukogu lõplikult 5. mail 2003 eespool kirjeldatud viisil (allikas: http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/cha/c11064.htm).

(27)  Õpe valdkondade tasandil on eriti tähtis rahvusvaheliste oskuste ja pädevuste omandamiseks. Sellel tasandil on osalejad lähedal globaliseerumisest tulenevatele probleemidele ja ülesannetele ning uue tehnoloogia arengule ja olukord on sobiv lahenduste pakkumiseks ja väljatöötamiseks (Leonardo da Vinci – EAC/11/04, III).

(28)  COM(2002) 262 lõplik, punkt 2 (teine lõik).

(29)  COM (2002) 262 lõplik.

(30)  Vrd. http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/lvb/n26027.htm (Järeldused).

(31)  Vaadake arvamuse CES 1370/2002 (Sirkeinen—Ehnmark) punkti 4.4.

(32)  Vaadake EÜT C 311, 7.11.2001 – eriti punkti 3.4.1. (Koryfidis—Rodriguez Garcia Caro—Rupp).

(33)  Euroopa kutsehariduse ja -õppe süsteemide peamine probleem on tänapäeval asjaolu, et nad ei kajasta praegust keskkonda: samal ajal kui viimane on äärmiselt muutuv, toimib esimene reeglina just nagu surmavaikuse tingimustes.

(34)  Detailse teave saamiseks vt Euroopa sotsiaalstatistika, täiendkutseõppe uurimus (CVTS2) Andmed 1999. Vt samuti nõukogu ja komisjoni ühist Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide täitmise üksikasjalise tööprogrammi rakendamise vaheraportit (EÜT C 104, 2004 lk 1).

(35)  Vt punkti 7.2.3.

(36)  Vt arvamus CES 1113/99 – Lisa.

(37)Põhipädevus: oskuste kogum, mis täiendab alus- ja üldisi oskusi ja võimaldab üksikisikul uut kvalifikatsiooni kergemini omandada, kohaneda muutuva tehnoloogilise ja organisatsioonilise keskkonnaga, ja/või võimaldab liikuvust tööjõuturul, sealhulgas oma karjääri arendamist (allikas: Teine aruanne Euroopa kutseõpet käsitlevast uurimistööst – kommenteeritud kokkuvõte – CEDEFOPi väljaanne)

(38)  Euroopa Ülemkogu 25.—26. märtsi 2004. aasta istungi järeldustes on sätestatud järgmist (punkt 39): “Kinnitatakse samuti elukestva õppe positiivset mõju tootlikkusele ja tööjõu pakkumisele; toetatakse integreeritud ELi programmi vastuvõtmist 2005. aastal ja kõigis liikmesriikides siseriiklike strateegiate koostamist aastaks 2006.”

(39)  Vt täpsemalt kohaliku õppe-, jätkusuutliku arengu ja hariduse mitmeotstarbelise keskuse lisatud tegevusplaani.

(40)  Tüüpiline positiivne näide sellest on sotsiaalpartnerite Euroopa tasandil 2002. aasta märtsis kehtestatud prioriteedid, mille hulka kuulub ka elukestva ameti- ja erialaõppe arengu toetamine. Selliseid algatusi on vajalik toetada.

(41)  Euroopa Ülemkogu 25.—26. märtsi 2004. aasta istungi järeldused sätestavad (punkt 43):“Muutuste toetamine ja kaitsmine peab ulatuma valitsustest kaugemale. Sellise toetuse tekitamiseks kutsub Euroopa Ülemkogu liikmesriike looma reformipartnerlust, mis hõlmab tööturu osapooli, kodanikuühiskonda ja avalikke asutusi vastavalt siseriiklikule korrale ja traditsioonidele.”

(42)  Vt täpsemalt Kreeka Tööstusettevõtjate Föderatsiooni juunis avaldatud uurimus ettevõtjate poolt perioodiks 2005—2007 esitatud nõudmiste kohta. http://www.fgi.org.gr.

(43)  Viimane tegevuskava Evvia (Khalkida) piirkonna kohta on toodud lisas (ainult kreeka ja inglise keeles). Teised kaks kava on samalaadse sisuga.

(44)  Suutlikkus: isiku kontrollitud võime kasutada oskusteavet, oskusi, kvalifikatsiooni või teadmisi selliselt, et tulla edukalt toime nii tuttavas kui uues kutsetegevuse olukorras ja täita vastavad nõudmised (allikas: teine Euroopa kutseõppealase uurimuse aruanne – kommenteeritud kokkuvõte – CEDEFOPi väljaanne)

(45)  Iseloomulik lause on 25. ja 26. märtsi 2004. aasta istungi järelduste punktis 10: “Euroopa Ülemkogu nõustub, et kriitiliseks küsimuseks on praegu juba võetud kohustuste parem täitmine.”

(46)  Euroopa Ülemkogu sama istungi järeldustes on järgmine seisukoht: “Kinnitatakse samuti elukestva õppe positiivset mõju tootlikkusele ja tööjõu pakkumisele; toetatakse integreeritud EL-i programmi vastuvõtmist 2005. aastal ja siseriiklike strateegiate koostamist kõigis liikmesriikides aastaks 2006.”

(47)  Vt EMSK arvamuse 322/2004 (raportöör pr Florio) punkti 5.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb “Ettepanekut otsuse kohta nõukogu otsuse 2002/463/EÜ muutmiseks, millega võetakse vastu välispiiride ning viisa-, varjupaiga- ja sisserändepoliitika alase halduskoostöö tegevusprogramm (ARGO-programm)”.

COM(2004) 384 final – 2004/0122 (CNS)

(2005/C 120/14)

Komisjon otsustas 10. juunil 2004 konsulteerida EÜ asutamislepingu artikli 262 kohaselt Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse osakond, kelle ülesandeks oli tööde ettevalmistamine, võttis oma arvamuse vastu 22. septembril 2004 (raportöör: hr PARIZA CASTAÑOS)

Komitee võttis 412-ndal plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri istungjärgul) 172 poolthääle, 2 vastuhääle ja 5 erapooletu häälega vastu järgmise arvamuse:

1.   Sissejuhatus

2.   Komisjonipoolne ettepanek

3.   Märkused

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2003) 687 final — 2003/0273 (CNS)

(2)  Vt EMSK 29. jaanuaril 2004. a vastu võetud arvamust, mis käsitleb “Nõukogu määruse ettepanekut, mis käsitleb Euroopa välispiiride haldamise- ja operatiivkoostööameti loomist” (ELT C 108, 30.4.2004 — raportöör: hr Pariza Castańos)

(3)  Vt EÜT C 221, 17.9.2002 (rapportöör: hr Pariza Castaños)

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb Ettepanekut nõukogu määruse kohta “Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusest”.

COM(2003) 808 final) — 2003/0311 (CNS)

(2005/C 120/15)

Nõukogu otsustas 23. septembril 2004. a taotleda EÜ asutamislepingu artikli 152 kohaselt Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ülalmainitud teemal.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee otsustas määrata pearaportööriks hr Olssoni.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri 2004 koosolekul) vastu käesoleva arvamuse 159 poolthäälega ning 1 jäi erapooletuks.

1.   Määruse ettepaneku kokkuvõte

2.   Üldised märkused

3.   Erimärkused

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)

(2)  Rahvuslikud teabekeskused on järelevalvekeskuse juurde kuuluva Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrgu (REITOX) osaks.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb Lissaboni strateegia rakendamise parandamist

(2005/C 120/16)

Tulenevalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 262 palus Euroopa Ülemkogu 25.—26. mail 2004 oma (eesistuja) otsusel Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteel uurida võimalusi Lissaboni strateegia rakendamise parandamiseks.

Tuginedes Lissaboni strateegia juhtgrupi poolt tehtud tööle, võttis majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse osakond käesoleva arvamuse vastu 7. oktoobril 2004. Raportööriks oli hr Vever, kaasraportöörideks olid hr Ehnmark ja hr Simpson.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 412. plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004 (27. oktoobri 2004 istungil) järgmise arvamuse vastu 169 poolt-, 4 vastu- ning 8 erapooletu häälega.

1.   Eessõna

2.   Üldine arusaam

3.   Konkurentsivõime parandamine

4.   Sotsiaalse mõõtme integreerimine

5.   Säästev areng

6.   Partnerlused

7.   Lissaboni strateegia tõhusa rakendamise eeltingimused

8.   EMSK kaheksa prioriteetset ettepanekut Lissaboni strateegia elluviimise parandamiseks

Tuginedes analüüsile ja ulatuslikele konsultatsioonidele soovib EMSK vastata Euroopa Nõukogu üleskutsele järgmiste ettepanekutega:

8.1   Liikmesriigid peavad võtma suurema vastutuse strateegia eest

8.2   Kasvu ja ühtekuuluvuse tugevdamine

8.3   Ühisturu tõhusam rakendamine

8.4   Innovatsiooni ja kvaliteedi edendamine

8.5   Sotsiaalpoliitika uus kujundamine

8.6   Avaliku ja erasektori koostöö edendamine teaduse valdkonnas

8.7   Aktiivsem keskkonnakaitse

8.8   Kodanike suurema toetuse saavutamine

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)ELT C 117, 30.4.2004

(2)EÜT C 110, 3.4.2004

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet

(2005/C 120/17)

20. veebruaril 2004. a taotles Euroopa Komisjoni president Romano Prodi komisjoni nimel Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ettevalmistavat arvamust teemal “Euroopa ettevõtete konkurentsivõime”.

Majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse osakond, mille ülesandeks oli valmistada ette komitee tööd sellel teemal, võttis oma arvamuse vastu 20. septembril 2004. a. Raportöör oli hr VEVER, kaasraportöör pr FLORIO.

Oma 412-ndal plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004. aastal (27. oktoobri 2004 koosolekul) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee 105 poolt-, 3 vastu- ja 2 erapooletu häälega vastu järgmise arvamuse:

1.   Kokkuvõte

2.   Sissejuhatus

3.   Euroopa ettevõtete konkurentsieelised

3.1   Tugev seotus globaliseerumisega

3.2   Suur kontinentaalturg

3.3   Rahaliit

3.4   Lissaboni reformiambitsioonid

4.   Euroopa ettevõtete konkurentsihälbed

4.1   Ettevõtlusvaimu ebapiisav toetamine

4.2   Püsivad tõkked

4.3   Majandusliidu puudused

4.4   Struktuurireformide puudujäägid

5.   Komitee soovitused

5.1   Taastada majanduselus osalejate usaldus

5.2   Viia lõpule ühtse turu sisseseadmine

5.3   Arendada majandusliitu

5.4   Tagada struktuurireformide järjepidevam elluviimine

6.   Kokkuvõte

Brüssel, 27. oktoober 2004.a

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EMSK ettevalmistav arvamus.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb dokumenti “Roheline Raamat avaliku- ja erasektori koostöö ning ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal”.

COM(2004) 327 final

(2005/C 120/18)

Tulenevalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 262 otsustas komisjon 30. aprillil 2004 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Roheline Raamat avaliku- ja erasektori koostöö ning ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal”

Arvamuse ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise osakond võttis arvamuse vastu 8. septembril 2004. Raportöör oli hr LEVAUX.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 412. plenaaristungil, 27—28. oktoobril 2004 (27. oktoobri 2004 istungjärgul) käesoleva arvamuse vastu 96 poolt- ja 2 vastuhäälega ning 2 jäi erapooletuks:

1.   Sissejuhatus

2.   Siseriikliku seadusandluse ja PPP projektide laialdane areng Euroopas

2.3   Paljudes riikides on kehtestatud uus PPPd käsitlev seadusandlus. Alljärgnevad kirjeldused piirduvad piiratud arvus riikides — Itaalias, Hispaanias, Suurbritannias ja Prantsusmaal täheldatud faktidega.

2.3.1   Itaalia

2.3.1.2   Kontsessionäär

Alternatiivina peatöövõtjale võib kasutada ehitus- ja halduskontsessiooni: seda võimalust kasutatakse tavaliselt ettevõtete puhul, millel ei ole piisavalt vahendeid ning selle vormi korral maksab kasutaja kõik või osa kuludest. Peatöövõtja kasutamisel peab valitsus maksma hajutatult.

2.3.1.3   Rendileping või haldusse võtmine

Kontsessioone võib kasutatada ka olemasolevate hoonete — haiglate, koolide, vanglate — haldusse andmiseks. Vastavalt rahandusministeeriumi soovitusele peaks seeläbi olema riigi ametkondadel keskenduda oma peamistele ülesannetele ning lõigata kasu erasektori uuendustest.

2.3.1.4   Leping arendajaga

Antud juhul on igal isikul võimalus esitada ettepanek projekti teostamiseks kõnealuse omavalitsusüksuse kolmeaastase investeeringute programmi raames. Vastaval omavalitsus otsustab, kas projekt realiseeritakse või mitte. Kui otsus tehakse projekti realiseerimise kasuks, viiakse läbi riigihange. Arendajal on eelisostuõigus ning tema koostab lepingu.

Itaalias võib kinnisvaraarendamise valdkonnas märgata tugevat arengut:

2.3.2   Hispaania

2.3.3   Suurbritannia

2.3.4   Prantsusmaa

2.3.5   Saksamaa

2.4   Tähelepanekud arendjalepingu kohta

2.5   Riigid, kus PPP ja kontsessioonid on vähe arenenud. Alljärgnevad kirjeldused piirduvad piiratud arvus riikides täheldatud faktidega.

2.5.1   Belgia

2.5.2   Portugal

2.5.3   Ungari

3.   Kuidas määratleda kontsessiooni ja PPPd?

3.1.1   PPP ja kontsessioonide seotus riigihangetega

3.1.1.6   Kuidas kontsessiooni või PPPd paremini määratleda?

3.1.2   Vajalik eristus lühi- ja pikaajaliste lepingute vahel

3.2   Euroopa õiguse erinevad rakendusviisid, mis põhjustavad juriidilisi erinevusi

3.3   Kas Euroopa õigus võib piirduda lepingute liigitamisega lähtudes ainuüksi nende sõlmimise viisist, jättes tähelepanuta avaliku teenuse delegeerimise institutsionaalses tähenduses? Kas ainult lepingu sõlmimisviisil on nii suur tähtsus?

3.4   Turumajanduslikust põhimõttest lähtuvalt omistatakse normide hierarhias avaliku üldhuviteenuste ülesannetele ja sotsiaalsetele huvidele eriline tähendus.

4.   Ettepanekud PPP ja kontsessioonide alase õiguse paremaks ja selgemaks muutmiseks

4.4.1   Kontsessioonide avatud lähenemise säilitamine

4.4.2   Anda Euroopas kontsessioonidele ja PPPdele ühtlustatud juriidiline määratlus

4.4.3   Uuenduste järgimine

4.4.4   Läbirääkimistega menetlus

4.4.5   Üldpõhimõtete kinnitamine

5.   Muuta märgatavalt selgemaks konkurentsireeglid avalik-õiguslike või poolriiklike ja eraettevõtete vahel

5.2   EMSK soovitab reegleid selgemaks muuta järgmisel moel:

6.   Järeldused

EMSK leiab, et praegu on esile kerkimas spetsiaalne PPPde alane seadusandlus paljudes riikides, ja saadud kogemuste põhjal on soovitatav:

Brüssel, 27. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)EÜT C 14, 16.1.2001.

(2)ELT L 134, 30.4.2004.

(3)  Raamseadus L 109/94 (GU 41, 19.2.1994), mida on muudetud 2. juuni 1995 seadusega nr 216 (GU 127, 2.6.1995).

(4)  Rahandusministeeriumi ehitus Bercys (Pariis) teostati osaliselt selle finantsvahendi abil.

(5)  Määrus koostöölepingute kohta nr 2004-559, avaldatud 19. juuni 2004Prantsuse Riigi Teatajas.

(6)  24.12.1993 seadus – riigihanked – Moniteur belge, 22. jaanuar 1994. 8. ja 10. jaanuari 1996 kuninglikud määrused, Moniteur belge, 26. jaanuar 1996 kuninglik määrus hangete ja teenuste riigihangete ja avalike tööde kontsessioonilepingute kohta.

(7)  Idem

(8)  24. detsembri 1993. a seadus (artikkel 9) — 8. jaanuari 1996. a kuninglik määrus (artikkel 21) — 26. septembri 1996 kuninglik määrus Maurice-André Flamme. 24. detsembri 1993. a seadus Journal des Tribunaux 1994. Ehituseeskiri.

(9)EÜT L 199, 9.8.1993.

(10)  “kontsessioonileping avalike tööde tegemiseks” on samade tunnustega leping kui punktis a) käsitletud leping, välja arvatud asjaolu, et tasu tööde teostamise eest on ainult kas õigus ehitise käitamiseks või see õigus koos mingi hinnaga.

(11)EÜT L 209, 24.7.1992.

(12)EÜT L 199, 9.8.1993.

(13)ELT L 134, 30.4.2004.

(14)EÜT C 121, 29.4.2000.

(15)  COM (96) 583 final.

(16)EÜT C 287, 22.9.1997.

(17)  sellest arvamusest väärivad tsiteerimist ka teised punktid:

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb “Ettepanekut nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse, selle kauba valdamise, liikumise ja järelvalve kohta”.

COM(2004) 227 final — 2004/0072 (CNS)

(2005/C 120/19)

Nõukogu otsustas 24. mail 2004. a taotleda EÜ asutamislepingu artikli 262 kohaselt Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ülalmainitud teemal.

Majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse osakond, mis vastutas komitee asjaomase töö ettevalmistamise eest, võttis oma arvamuse vastu 7. oktoobril 2004. a. Raportöör oli hr Wilkinson.

Komitee võttis oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (27. oktoobri 2004. aasta koosolekul) 84 poolt-, 11 vastu- ning 5 erapooletu häälega, vastu järgmise arvamuse:

1.   Sissejuhatus

2.   Üldised märkused

3.   Erimärkused

4.   Kokkuvõte

Brüssel, 27. oktoober 2004. a.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Need on tubakatooted, mineraalõlid, alkohoolsed joogid.

(2)  Üldiselt liiguvad aktsiisiga maksustatavad kaubad EL siseselt “aktsiisi peatamise” korras liikmesriikide“maksuladude” vahel kooskõlastatud dokumentatsiooni raames. Aktsiis kuulub tasumisele riigis, kus kaup lõpptarbijale müüakse.

(3)  Aktsiisiga maksustatavaid kaupu, mis on mingis liikmesriigis juba tarbimiseks ringlusse lubatud ja millelt on aktsiis seetõttu juba tasutud, võib siiski EL siseselt edasi toimetada. Sellised liikumised on reguleeritud artiklites 7—10.

(4)  Need kategooriad on kaubad, mis liiguvad liikmesriikide vahel ärieesmärkidel (välja arvatud “kaugmüük”), kusjuures “ärieesmärkidena” käsitatakse kõiki muid eesmärke peale eraisikute omatarbe, samuti eraisikutelt omaks tarbeks omandatud kaupade ja kaugmüügi.

(5)  Koguosakaal liikmesriikide (EL15) SKT-s oli 2001. a üle 8,8 miljardi euro ja aktsiisilaekumised moodustasid ELis keskmiselt 2,72 % SKT-st.

(6)  Tubakatoodete puhul on laohinnad kõrgeima aktsiisimääraga liikmesriigis umbes 3,7 korda kõrgemad kui madalaima aktsiisimääraga riigis. Alkohoolsete jookide aktsiisimäärad erinevad kõrgeima ja madalaima määraga liikmesriikides 15,9 korda õlle ja “vahetoodete” osas, piiritusjookide osas 9,2 korda. Veini kohta pole sarnast võrdlust võimalik teostada, kuna 25-st liikmesriigist 12-s ei maksustata veini üldse ja veel kahes liikmesriigis maksustatakse seda ainult väga vähesel määral, 2 sendiga pudeli kohta.

(7)  Suunistasemed hõlmavad praegu 800 sigaretti, 10 liitrit piiritusjooke, 90 liitrit veini ja 110 liitrit õlut.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb “Ettepanekut nõukogu direktiiviks, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi liitumise tõttu Euroopa Liiduga”.

COM(2004) 295 final

(2005/C 120/20)

Nõukogu otsustas 30. juunil 2004. a taotleda EÜ asutamislepingu artikli 262 kohaselt Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ülalmainitud teemal.

Töö pakilisuse tõttu otsustas komitee oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a määrata hr PEZZINI pearaportööriks ning võttis 121 poolt- ja 3 erapooletu häälega vastu järgneva arvamuse:

1.   Sissejuhatus

2.   Üldised märkused

Brüssel, 28. oktoober 2004

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Tollal oli EL töötuse määr ligikaudu 10 %. Euroopa Ülemkogu erakorraline istung 1977. a Luksemburgis keskendus oma töös võitlusele töötuse vastu. Avignoni Euroopa Akadeemia uuringud andsid EL varimajanduse tasemeks kuni 28 %. Vrd ka arvamus CES 63/99 varimajanduse kohta (raportöör: hr Giron).

(2)  COM(2003) 397 final, 23.7.2003

(3)ELT C 209, 22.7.1999.

EÜT C 32, 5.2.2004.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks energia lõpptarbimise efektiivsuse ja energiateenuste kohta.

COM(2003) 739 final — 2003/0300 (COD)

(2005/C 120/21)

Tuginedes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 175(1) otsustas nõukogu 23. jaanuaril 2004 konsulteerida Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega ülalmainitud teemal.

Transpordi, energia, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon, kes vastutas komitee töö ettevalmistamise eest selles küsimuses, võttis oma arvamuse vastu 5. oktoobril 2004. Raportöör oli pr Sirkeinen.

Oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (28. oktoobri 2004 koosolekul) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, 117 poolt-, 10 vastu- ning 14 erapooletu häälega, vastu järgmise arvamuse:

1.   Taust

2.   Komisjoni ettepanek

3.   Üldmärkusi

4.   Üksikasjalikud kommentaarid

Brüssel, 28. oktoober 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Integreeritud saastamise vältimine ja kontroll (Integrated Pollution Prevention and Control).

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekut, elektrienergiaga varustamise ja infrastrutuuriinvesteeringute stabiilsuse tagamise kohta.

COM(2003) 740 final — 2003/0301 (COD)

(2005/C 120/22)

Nõukogu otsustas 23. jaanuaril 2004. a taotleda EÜ asutamislepingu artikli 95 kohaselt Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ülalmainitud teemal.

Transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna osakond, kes oli vastutav komitee töö eest antud valdkonnas, võttis vastu arvamuse 5. oktoobril 2004. a. Raportöör oli pr Sirkeinen.

Oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004. a (28. oktoobri koosolek) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, 134 poolt- ja 7 vastuhäälega ning erapooletuid oli 14, vastu järgmise arvamuse:

1.   Taustateave

2.   Komisjoni ettepanek

3.   Üldised märkused

4.   Erimärkused

Brüssel, 28. oktoober 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

LISA

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuse juurde

Osakonna arvamuses kustutati järgmised täiskogu poolt vastu võetud muudatused, kuid neile anti siiski rohkem kui neljandik kehtivatest häältest:

Punkt 1.8, viimane lause:

“Tihti lisanduvad õigusaktid ja eriti need, mis lubavad riiklikku sekkumist turgudel, ei võimalda vajalikku kindla normatiivraamistiku loomist, vaid vastupidi, suurendavad investorite riske, aeglustavad investeeringuid ning seetõttu hinnad tõusevad.”

Hääletustulemus:

Poolt: 78

Vastu: 67

Erapooletuid: 9

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal “Euroopa põhiseaduse leping”

(2005/C 120/23)

29. septembril 2004 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 taotleda Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust teemal “Euroopa põhiseaduse leping”.

Arvestades tööde kiireloomulisusega, otsustas Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee oma 411. plenaaristungil 15. ja 16. septembril 2004. aastal nimetada hr Malosse peaettekandjaks. Komitee võttis oma 412 plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004. aastal 166 poolthääle, 4 vastuhääle ning 6 erapooletu häälega vastu järgneva arvamuse:

1.   SISSEJUHATUS

2.   SELGED SÕNUMID

2.1   Konvendi meetod, samm edasi Euroopa ehitamise demokraatlikumaks muutmisel.

2.2   Põhiseaduse leping, “revolutsioon” Euroopa ehitamise ajaloos

2.3   Demokraatlikum liit, mis tunnistab kodanikke Euroopa ehituse võimukandjatena (Lepingu I osa)

2.4   Liit, mis kaitseb paremini Euroopa kodanike põhiõigusi (Lepingu II osa)

2.5   Liit, mis tänu oma meetodile ja ühenduse poliitikatele saab vastata kodanike ootustele (Lepingu III osa)

2.6   Mobiliseerida Euroopa kodanikuühendusi põhiseaduse lepingu edusammude osas, et ületada selle puudujääke

3.   TÕHUS KOMMUNIKATSIOON

EMSK hinnangul on kommunikatsioonistrateegia kvaliteet määrava tähtsusega põhiseaduse lepingu vastuvõtmisel Euroopa elanikkonna poolt. Pragmaatiline ja professionaalne lähenemine on seega oluline selle strateegia efektiivsuse tagamisel. EMSK soovitab suunata kommunikatsioonistrateegia ümber nelja järgmise tegevustelje:

3.1   Vahendite loomine: informatsiooni- ja finantseerimisvahendid

3.2   Kommunikatsioonikampaaniate alustamine toetudes meediale, ja kodanikulähedased kommunikatsioonivahendid

3.3   Korraldada kõigile kodanikele avatud arutelusid ärgitamaks ideedevahetust ja võimaldamaks veendumuste tekkimist

3.4   Anda aruteludele ja ratifitseerimistele Euroopa mõõde

Brüssel, 28. oktoober 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Vt Euroopa Liidu Teataja C 10, 14.1.2004, lk 43.

(2)  Vt Euroopa Liidu Teataja C 10, 14.1.2004, lk 43.

(3)  Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus Lissaboni strateegia ülevaatamise kohta pärast poolt tegevusaega (nr 1438/2004).

(4)  Vt Euroopa Liidu Teataja C 10, 14.1.2004, lk 43.

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus Teemal “Keskkond kui majanduslik võimalus” (uurimuslik arvamus).

(2005/C 120/24)

Euroopa asjade ministri hr Atzo Nicolaï kirjaga taotles tulevane nõukogu eesistujariik Holland 22. aprillil 2004 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteelt, kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 262, välja töötada uurimuslik arvamus järgmisel teemal: “Keskkond: majanduslik võimalus”.

Põllumajanduse, maapiirkondade arengu ja keskkonna osakond, kelle ülesandeks oli ette valmistada komitee tööd sellel teemal, võttis vastu oma arvamuse 21. septembril 2004. (raportöör hr BUFFETAUT).

Oma 412. plenaaristungil 27. ja 28. oktoobril 2004 (28. oktoobri 2004 istung) võttis Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee vastu käesoleva arvamuse 130 poolthääle, 2 vastuhääle ja 2 erapooletu häälega.

1.   Sissejuhatus

2.   Keskkond, majanduslik võimalus?

3.   Mida tuleks mõista ökotehnoloogiate all?

4.   Kas keskkonnanõudmised on takistuseks majanduslikule arengule?

5.   Kuidas arendada uuenduslikke ökotehnoloogiaid?

6.   Igaüht puudutav teema

Brüssel, 28. oktoober 2004.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)ELT C 80, 30.3.2004.

(2)ELT C 32, 5.2.2004.

(3)  PSA ja Opel näiteks.

(4)  Citélum.

(5)  Shangai Communication Technology Developments Co Ltd.

----

LISA

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamusele

Järgmine muudatusettepanek lükati tagasi, kuid see sai vähemalt veerand antud häälte arvust:

Muuta punkti 1.8 järgmiselt:

“Neid Mõnede inimeste poolt väljendatud muresid ja kriitikat ei saa lihtsa käeliigutusega ümber lükata. Nad ei ole suunatud põhimõtete või poliitikate vastu. Nad toovad välja mõnede majandusosaliste veendumuse, et eksisteerib konflikt ühelt poolt majanduskasvu vajaduse, töökohtade loomise ja praeguste praktikate ning teiselt poolt keskkonnamurede vahel, mis väljenduvad ülemäärastes ja majandusliku konkurentsi vajadustega mittearvestavates reeglites. Probleemid paistavad tulenevad vahendite, protseduuride ja strateegiate alahindamisest ja halvast juhtimisest.”

Hääletuse tulemus

Poolthääli: 46

Vastuhääli: 71

Erapooletuid: 9

----

----

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele — sotsiaalkaitse kaasajastamine kvaliteetse, kättesaadava ja jätkusuutliku tervishoiu ja pikaajalise hoolduse arendamiseks: riikide strateegiate toetamine “avatud kooskõlastusmeetodi” abil.

COM(2004) 304 final

(2005/C 120/25)

Komisjon otsustas 20. aprillil 2004 paluda EÜ asutamislepingu artikli 262 kohaselt Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ülalmainitud teemal.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse osakond, mille ülesandeks oli tööde ettevalmistamine, võttis oma arvamuse vastu 22. septembril 2004. a. Raportöör oli härra BRAGHIN.

Komitee võttis oma 412. plenaaristungil 27.—28. oktoobril 2004 (28. oktoobri koosolekul) 104 poolthäälega, 3 jäi erapooletuks, vastu järgmise arvamuse:

1.   Teatise peamine sisu

2.   Üldised märkused põhiprobleemide kohta

2.1   Sotsiaalmajanduslikud ja demograafilised tegurid

2.2   Rahvastiku vananemine ja uus epidemioloogia

2.3   Tööhõive

2.4   Finantseeritavus pikaajalises perspektiivis

3.   Eraldi märkused rakendusinstrumentide kohta

Brüssel, 28. oktoober 2004. a.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee

president

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  “Lissaboni strateegia elluviimine: laienenud liidu reformid”, COM(2004) 29 final

(2)  COM(2001) 723 final

(3)  Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuses (ELT C 32, 5.2.2004; raportöör: härra Beirnaert) on Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee juba avaldanud toetust taolisele protsesside pinguldamisele.

(4)  Komisjoni teatis “Lissaboni strateegia sotsiaalse mõõtme tugevdamine: avatud kooskõlastamise pinguldamine sotsiaalkaitse valdkonnas” COM(2003) 261 final.

(5)  Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus teemal “Tervishoid” — ELT C 234, 30.9.2003 — raportöör: Bedossa.

(6)  Aluseks võetakse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni definitsioon, mille kohaselt klassifitseeritakse inimene abivajajaks, kui ta füüsilisel, kognitiivsel või käitumistasandil, oma sotsiaalsetes kontaktides ja vastastikuses toimes teda ümbritseva keskkonnaga on osaliselt või täielikult sõltuv võõrast abist (vrdl “International Classification of Functioning, Disability and Health, 2001” (ICF)).

(7)  Euroopas elab praegu ligikaudu 60 miljonit abivajajat ning aastaks 2030 tõuseb nende arv 75 miljonile (allikas: EUROSTAT: Sotsiaalvaldkonna seisund Euroopa Liidus 2003, Euroopa Komisjon, tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat, 2003).

(8)  Vt “International Classification of Functioning, Disability and Health, 2001” (ICF), op. cit.

(9)  Vt iseäranis ühist aruannet “Tervishoid ja vanurite hooldus: riiklike strateegiate toetamine sotsiaalkaitse kõrge taseme tagamiseks”, komisjoni teatis, COM(2002) 774, 3.1.2002, lk 11.

(10)  Vt Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ELT C 80, 30.3.2004, punkt 4.5.2., raportöör: hr Jahier.

----