# Az Európai Unió L 143/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 143 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. június 6. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 143

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. június 6.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 618/2007/EK rendelete (2007. június 5.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 619/2007/EK rendelete (2007. június 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 620/2007/EK rendelete (2007. június 5.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2007. május 28. és június 1. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról | 5 |
| | * | A Bizottság 621/2007/EK rendelete (2007. június 5.) az 1483/2006/EK rendeletnek a tagállamok intervenciós hivatalai birtokában lévő gabonaféléknek a közösségi piacon történő viszonteladására irányuló folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiségek tekintetében történő módosításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 622/2007/EK rendelete (2007. június 5.) a homoki angolna 2007. évi, északi-tengeri kísérleti halászatára vonatkozó feltételek megállapításáról | 14 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 618/2007/EK rendelete (2007. június 5.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 619/2007/EK rendelete (2007. június 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

A Bizottság 620/2007/EK rendelete (2007. június 5.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2007. május 28. és június 1. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

5

*

A Bizottság 621/2007/EK rendelete (2007. június 5.) az 1483/2006/EK rendeletnek a tagállamok intervenciós hivatalai birtokában lévő gabonaféléknek a közösségi piacon történő viszonteladására irányuló folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiségek tekintetében történő módosításáról

9

*

A Bizottság 622/2007/EK rendelete (2007. június 5.) a homoki angolna 2007. évi, északi-tengeri kísérleti halászatára vonatkozó feltételek megállapításáról

14

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2007/385/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2006. október 12.) a Németország által bajorországi etilénszállítási csővezeték építéséhez nyújtandó, C 11/2005 (ex 21/2005) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 4836. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/386/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. június 5.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Közösségben 2007. január 1. és december 31. között kritikus alkalmazási célokra felhasználható metil-bromid mennyiségek meghatározásáról
  (az értesítés a C(2007) 2295. számú dokumentummal történt) | 27 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2007/385/EK

*

A Bizottság határozata (2006. október 12.) a Németország által bajorországi etilénszállítási csővezeték építéséhez nyújtandó, C 11/2005 (ex 21/2005) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2006) 4836. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2006) 4836. számú dokumentummal történt)

1

16

2007/386/EK

*

A Bizottság határozata (2007. június 5.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Közösségben 2007. január 1. és december 31. között kritikus alkalmazási célokra felhasználható metil-bromid mennyiségek meghatározásáról
  (az értesítés a C(2007) 2295. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 2295. számú dokumentummal történt)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 6.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/1

---

A TANÁCS 618/2007/EK RENDELETE

(2007. június 5.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 60. cikke (1) bekezdésére és 301. cikkére,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2007/140/KKBP közös álláspont módosításáról szóló, 2007. április 23-i 2007/246/KKBP tanácsi közös álláspontra (1),

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2007/246/KKBP közös állásponttal módosított 2007/140/KKBP közös álláspont (2) többek között tiltja a fegyverekkel és azokhoz kapcsolódó valamennyi felszereléssel kapcsolatos technikai és pénzügyi segítségnyújtást, finanszírozást és beruházást bármely iráni személy, jogalany vagy szerv részére vagy Iránban történő felhasználás céljára. |
| --- | --- |

(1)

A 2007/246/KKBP közös állásponttal módosított 2007/140/KKBP közös álláspont (2) többek között tiltja a fegyverekkel és azokhoz kapcsolódó valamennyi felszereléssel kapcsolatos technikai és pénzügyi segítségnyújtást, finanszírozást és beruházást bármely iráni személy, jogalany vagy szerv részére vagy Iránban történő felhasználás céljára.

| (2) | Ezen intézkedések az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartoznak, és ezért – különösen annak biztosítása érdekében, hogy azokat valamennyi tagállam gazdasági szereplői egységesen alkalmazzák – végrehajtásukhoz a Közösség tekintetében közösségi jogi aktust kell elfogadni. |
| --- | --- |

(2)

Ezen intézkedések az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartoznak, és ezért – különösen annak biztosítása érdekében, hogy azokat valamennyi tagállam gazdasági szereplői egységesen alkalmazzák – végrehajtásukhoz a Közösség tekintetében közösségi jogi aktust kell elfogadni.

| (3) | A 423/2007/EK tanácsi rendelet (3) a módosítás előtti 2007/140/KKBP közös állásponttal összhangban álló, Iránnal szembeni korlátozó intézkedéseket vezetett be. A 2007/246/KKBP közös álláspont figyelembevétele érdekében az új tilalmakat indokolt beilleszteni a rendeletbe. A rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 423/2007/EK tanácsi rendelet (3) a módosítás előtti 2007/140/KKBP közös állásponttal összhangban álló, Iránnal szembeni korlátozó intézkedéseket vezetett be. A 2007/246/KKBP közös álláspont figyelembevétele érdekében az új tilalmakat indokolt beilleszteni a rendeletbe. A rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek kihirdetése napján hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek kihirdetése napján hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 423/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| a) | A 2. cikkben a jelenlegi szöveg számozása (1) bekezdésre változik, és a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(2)   Az I. melléklet nem tartalmazza az Európai Unió közös katonai listáján (4) szereplő árukat és technológiákat. |
| --- | --- |

a)

A 2. cikkben a jelenlegi szöveg számozása (1) bekezdésre változik, és a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2)   Az I. melléklet nem tartalmazza az Európai Unió közös katonai listáján (4) szereplő árukat és technológiákat.

| b) | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Tilos:






  a) | az Európai Unió közös katonai listáján felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás, és a listán felsorolt áruk beszerzésével, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos technikai segítségnyújtás bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára; |
| --- | --- | --- |

b)

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Tilos:

a)

az Európai Unió közös katonai listáján felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás, és a listán felsorolt áruk beszerzésével, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos technikai segítségnyújtás bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára;

| b) | az I. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy közvetítő kereskedelmi szolgáltatás, továbbá az I. mellékletben felsorolt áruk beszerzésével, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos technikai segítségnyújtás bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára; |
| --- | --- |

b)

az I. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy közvetítő kereskedelmi szolgáltatás, továbbá az I. mellékletben felsorolt áruk beszerzésével, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos technikai segítségnyújtás bármilyen iráni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára;

| c) | az Iránban működő, az Európai Unió közös katonai listáján vagy az I. mellékletben szereplő áruk és technológia előállításával foglalkozó vállalatokba történő beruházás; |
| --- | --- |

c)

az Iránban működő, az Európai Unió közös katonai listáján vagy az I. mellékletben szereplő áruk és technológia előállításával foglalkozó vállalatokba történő beruházás;

| d) | az Európai Unió közös katonai listáján vagy az I. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás – beleértve különösen az említett termékek értékesítésével, beszerzésével, szállításával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást – bármely iráni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára; |
| --- | --- |

d)

az Európai Unió közös katonai listáján vagy az I. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás – beleértve különösen az említett termékek értékesítésével, beszerzésével, szállításával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást – bármely iráni természetes vagy jogi személy, jogalany vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára;

| e) | az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyek célja vagy hatása az a)–d) pontban említett tilalmak megkerülése. |
| --- | --- |

e)

az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyek célja vagy hatása az a)–d) pontban említett tilalmak megkerülése.

Az e bekezdésben meghatározott tilalmak nem vonatkoznak a ballisztikai védelmet nyújtó eszközökkel gyártott vagy ellátott, kizárólag az EU és tagállamai Iránban tartózkodó személyzetének védelmét szolgáló nem harci járművekre.”

| c) | A 8. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a pénzeszközök vagy gazdasági források a 7. cikkben említett személyek, jogalanyok vagy szervek szankcióbizottság, Biztonsági Tanács vagy Tanács általi kijelölésének időpontja előtt keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog, vagy azon időpont előtt hozott bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági ítélet hatálya alá tartoznak;” |
| --- | --- | --- |

c)

A 8. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a pénzeszközök vagy gazdasági források a 7. cikkben említett személyek, jogalanyok vagy szervek szankcióbizottság, Biztonsági Tanács vagy Tanács általi kijelölésének időpontja előtt keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog, vagy azon időpont előtt hozott bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági ítélet hatálya alá tartoznak;”

| d) | A 11. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a 7. cikkben említett személyek, jogalanyok vagy szervek szankcióbizottság, Biztonsági Tanács vagy Tanács általi kijelölésének időpontja előtt kötött szerződések, megállapodások vagy azon időpont előtt keletkezett kötelezettségek alapján esedékes kifizetések.” |
| --- | --- | --- |

d)

A 11. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a 7. cikkben említett személyek, jogalanyok vagy szervek szankcióbizottság, Biztonsági Tanács vagy Tanács általi kijelölésének időpontja előtt kötött szerződések, megállapodások vagy azon időpont előtt keletkezett kötelezettségek alapján esedékes kifizetések.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. STEINBRÜCK

---

(1)  HL L 106., 2007.4.24., 67. o.

1

(2)  HL L 61., 2007.2.28., 49. o.

2

(3)  HL L 103., 2007.4.20., 1. o. A legutóbb a 2007/242/EK határozattal (HL L 106., 2007.4.24., 51. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 88., 2007.3.29., 58. o.”

4

---

| 6.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/3

---

A BIZOTTSÁG 619/2007/EK RENDELETE

(2007. június 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. június 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. június 5-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 28,8 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 74,5 |
| 0707 00 05 | JO | 167,1 |
| TR | 131,2 |
| ZZ | 149,2 |
| 0709 90 70 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 44,2 |
| ZA | 55,7 |
| ZZ | 50,0 |
| 0808 10 80 | AR | 96,1 |
| BR | 73,7 |
| CL | 83,6 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 111,2 |
| US | 99,0 |
| UY | 72,8 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 88,1 |
| 0809 10 00 | IL | 195,9 |
| TR | 221,4 |
| ZZ | 208,7 |
| 0809 20 95 | TR | 357,3 |
| US | 284,2 |
| ZZ | 320,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

28,8

TR

120,2

ZZ

74,5

0707 00 05

JO

167,1

TR

131,2

ZZ

149,2

0709 90 70

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

44,2

ZA

55,7

ZZ

50,0

0808 10 80

AR

96,1

BR

73,7

CL

83,6

CN

69,1

NZ

111,2

US

99,0

UY

72,8

ZA

99,1

ZZ

88,1

0809 10 00

IL

195,9

TR

221,4

ZZ

208,7

0809 20 95

TR

357,3

US

284,2

ZZ

320,8

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/5

---

A BIZOTTSÁG 620/2007/EK RENDELETE

(2007. június 5.)

a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2007. május 28. és június 1. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4366 (2006–2007) és 09.4337 (2007–2008) tételszám alatt elérhető mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2007. május 28. és június 1. közötti héten a 950/2006/EK rendelettel, illetőleg Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2006. december 13-i 1832/2006/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4366 (2006–2007) és 09.4337 (2007–2008) tételszám alatt elérhető mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2007. május 28. és június 1. közötti héten a 950/2006/EK rendelettel, illetőleg Bulgária és Románia csatlakozására tekintettel a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2006. december 13-i 1832/2006/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban.

| (2) | E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről, |
| --- | --- |

(2)

E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 950/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével és az 1832/2006/EK rendelet 5. cikkével összhangban a 2007. május 28. és június 1. között benyújtott behozataliengedély-kérelmek vonatkozásában az engedélyeket az e rendelet mellékletében megállapított mennyiségi korlátozással kell kibocsátani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 1. o. A 2006/2006/EK rendelettel (HL L 379., 2006.12.28., 95. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 354., 2006.12.14., 8. o.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Elérve |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | 100 | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | 100 | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 0 | Elérve |
| 09.4336 | Guyana | 0 | Elérve |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaszkár | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4344 | Saint Kitts és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 0 | Elérve |
| 09.4347 | Tanzánia | 0 | Elérve |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Elérve

09.4333

Elefántcsontpart

100

09.4334

Kongói Köztársaság

100

09.4335

Fidzsi-szigetek

0

Elérve

09.4336

Guyana

0

Elérve

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaszkár

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Elérve

09.4344

Saint Kitts és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

0

Elérve

09.4347

Tanzánia

0

Elérve

09.4348

Trinidad és Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. címe

2007/2008-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | — | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | — | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 100 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaszkár | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | — | |
| 09.4347 | Tanzánia | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Tételszám

Ország

2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Elefántcsontpart

—

09.4334

Kongói Köztársaság

—

09.4335

Fidzsi-szigetek

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

100

Elérve

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaszkár

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Kitts és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

—

09.4347

Tanzánia

100

09.4348

Trinidad és Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Kiegészítő cukor

A 950/2006/EK rendelet V. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4315

India

100

09.4316

Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok

100

CXL engedményes cukor

A 950/2006/EK rendelet VI. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | 0 | Elérve |
| 09.4318 | Brazília | 0 | Elérve |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Elérve |
| 09.4320 | Egyéb harmadik országok | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4317

Ausztrália

0

Elérve

09.4318

Brazília

0

Elérve

09.4319

Kuba

0

Elérve

09.4320

Egyéb harmadik országok

0

Elérve

Balkáni cukor

A 950/2006/EK rendelet VII. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | 100 | |
| 09.4325 | Bosznia és Hercegovina | 0 | Elérve |
| 09.4326 | Szerbia, Montenegró és Koszovó | 100 | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 100 | |
| 09.4328 | Horvátország | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4324

Albánia

100

09.4325

Bosznia és Hercegovina

0

Elérve

09.4326

Szerbia, Montenegró és Koszovó

100

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

100

09.4328

Horvátország

100

Kivételes és ipari behozatalból származó cukor

A 950/2006/EK rendelet VIII. címe

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Ország | 2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | 100 | |

Tételszám

Ország

2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

100

Bulgária és Románia részére megnyitott átmeneti vámkontingensek keretében történő cukorbehozatal

Az 1832/2006/EK rendelet 1. fejezetének 2. része

2006/2007-es gazdasági év

| Tételszám | Type | 2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgária | 0 | Elérve |
| 09.4366 | Románia | 100 | Elérve |

Tételszám

Type

2007. május 28. és június 1. közötti hét: a kérelemben szereplő mennyiség odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4365

Bulgária

0

Elérve

09.4366

Románia

100

Elérve

---

| 6.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/9

---

A BIZOTTSÁG 621/2007/EK RENDELETE

(2007. június 5.)

az 1483/2006/EK rendeletnek a tagállamok intervenciós hivatalai birtokában lévő gabonaféléknek a közösségi piacon történő viszonteladására irányuló folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiségek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1483/2006/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárást nyitott meg a tagállamok intervenciós hivatalainak birtokában lévő gabonafélék közösségi piacon történő viszonteladására. |
| --- | --- |

(1)

Az 1483/2006/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárást nyitott meg a tagállamok intervenciós hivatalainak birtokában lévő gabonafélék közösségi piacon történő viszonteladására.

| (2) | Figyelembe véve a kukorica Közösségen belüli piacának helyzetét és a gabonafélék iránti kereslettel kapcsolatban az utóbbi hetek során a különböző régiókban észlelhető változásokat, az intervenció keretében tárolt gabonafélékből egyes tagállamokban további mennyiségeket kell rendelkezésre bocsátani. Következésképpen engedélyezni kell az érintett tagállamok intervenciós hivatalai számára, hogy Magyarország esetében a kukoricát illetően 500 000 tonnával megemeljék a pályázati eljáráson meghirdetett mennyiséget. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve a kukorica Közösségen belüli piacának helyzetét és a gabonafélék iránti kereslettel kapcsolatban az utóbbi hetek során a különböző régiókban észlelhető változásokat, az intervenció keretében tárolt gabonafélékből egyes tagállamokban további mennyiségeket kell rendelkezésre bocsátani. Következésképpen engedélyezni kell az érintett tagállamok intervenciós hivatalai számára, hogy Magyarország esetében a kukoricát illetően 500 000 tonnával megemeljék a pályázati eljáráson meghirdetett mennyiséget.

| (3) | Következésképpen az 1483/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen az 1483/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1483/2006/EK rendelet I. melléklete helyébe a mellékletben szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 276., 2006.10.7., 58. o. A legutóbb az 540/2007/EK rendelettel (HL L 128., 2007.5.16., 26. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A PÁLYÁZATI FELHÍVÁSOK LISTÁJA

| Tagállam | A belső piacon történő eladásra rendelkezésre bocsátott mennyiségek
  (tonna) | Intervenciós hivatal
  Név, cím és telefon, fax, e-mail |
| --- | --- | --- |
| Közönséges búza | Árpa | Kukorica | Rozs |
| Belgique/België | 51 859 | 6 340 | — | — | Bureau d'intervention et de restitution belge |
| Rue de Trèves, 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 287 24 78 |
| Fax: (32-2) 287 25 24 |
| E-mail: webmaster@birb.be |
| Internetcím: www.birb.be |

Tagállam

A belső piacon történő eladásra rendelkezésre bocsátott mennyiségek

(tonna)

Intervenciós hivatal

Név, cím és telefon, fax, e-mail

Közönséges búza

Árpa

Kukorica

Rozs

Belgique/België

51 859

6 340

—

—

Bureau d'intervention et de restitution belge

Rue de Trèves, 82

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 287 24 78

Fax: (32-2) 287 25 24

E-mail: webmaster@birb.be

Internetcím: www.birb.be

БЪЛГАРИЯ

—

—

—

—

| State Fund Agriculture |
| --- |
| 136, Tzar Boris III Blvd. |
| 1618, Sofia, Bulgaria |
| Tel.: (+359 2) 81 87 202 |
| Fax: (+359 2) 81 87 267 |
| E-mail: dfz@dfz.bg |
| Internetcím: www.mzgar.government.bg |

State Fund Agriculture

136, Tzar Boris III Blvd.

1618, Sofia, Bulgaria

Tel.: (+359 2) 81 87 202

Fax: (+359 2) 81 87 267

E-mail: dfz@dfz.bg

Internetcím: www.mzgar.government.bg

Česká republika

0

0

0

—

| Statní zemědělsky intervenční fond |
| --- |
| Odbor rostlinných komodit |
| Ve Smečkách 33 |
| CZ-110 00, Praha 1 |
| Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403 |
| Fax: (420) 296 806 404 |
| E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz |
| Internetcím: www.szif.cz |

Statní zemědělsky intervenční fond

Odbor rostlinných komodit

Ve Smečkách 33

CZ-110 00, Praha 1

Telefon: (420) 222 871 667 – 222 871 403

Fax: (420) 296 806 404

E-mail: dagmar.hejrovska@szif.cz

Internetcím: www.szif.cz

Danmark

174 021

28 830

—

—

| Direktoratet for FødevareErhverv |
| --- |
| Nyropsgade 30 |
| DK-1780 København |
| Telefon: (45) 33 95 88 07 |
| Fax: (45) 33 95 80 34 |
| E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk |
| Internetcím: www.dffe.dk |

Direktoratet for FødevareErhverv

Nyropsgade 30

DK-1780 København

Telefon: (45) 33 95 88 07

Fax: (45) 33 95 80 34

E-mail: mij@dffe.dk and pah@dffe.dk

Internetcím: www.dffe.dk

Deutschland

1 948 269

767 343

—

432 715

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Telefon: (49-228) 6845 — 3704 |
| Fax 1: (49-228) 6845 — 3985 |
| Fax 2: (49-228) 6845 — 3276 |
| E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de |
| Internetcím: www.ble.de |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Telefon: (49-228) 6845 — 3704

Fax 1: (49-228) 6845 — 3985

Fax 2: (49-228) 6845 — 3276

E-mail: pflanzlErzeugnisse@ble.de

Internetcím: www.ble.de

Eesti

0

0

—

—

| Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt. 3, 51009 Tartu |
| Telefon: (372) 7371 200 |
| Fax: (372) 7371 201 |
| E-mail: pria@pria.ee |
| Internetcím: www.pria.ee |

Pŏllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt. 3, 51009 Tartu

Telefon: (372) 7371 200

Fax: (372) 7371 201

E-mail: pria@pria.ee

Internetcím: www.pria.ee

Eire/Ireland

—

0

—

—

| Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division, |
| --- |
| Department of Agriculture & Food |
| Johnstown Castle Estate, County Wexford |
| Telefon: 353 53 91 63400 |
| Fax: 353 53 91 42843 |
| Internetcím: www.agriculture.gov.ie |

Intervention Operations, OFI, Subsidies & Storage Division,

Department of Agriculture & Food

Johnstown Castle Estate, County Wexford

Telefon: 353 53 91 63400

Fax: 353 53 91 42843

Internetcím: www.agriculture.gov.ie

Elláda

—

—

—

—

| Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E) |
| --- |
| 241, Archarnon str., GR-104 46 Athens |
| Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754 |
| Fax: (30-210) 212.4791 |
| E-mail: ax17u073@minagric.gr |
| Internetcím: www.opekepe.gr |

Payment and Control Agency for Guidance and Guarantee Community Aids (O.P.E.K.E.P.E)

241, Archarnon str., GR-104 46 Athens

Telefon: (30-210) 212.4787 & 4754

Fax: (30-210) 212.4791

E-mail: ax17u073@minagric.gr

Internetcím: www.opekepe.gr

España

—

—

—

—

| S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA) |
| --- |
| C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España |
| Telefon: (34-91) 3474765 |
| Fax: (34-91) 3474838 |
| E-mail: sgintervencion@fega.mapa.es |
| Internetcím: www.fega.es |

S. Gral. Intervención de Mercados (FEGA)

C/Almagro 33 — 28010 Madrid — España

Telefon: (34-91) 3474765

Fax: (34-91) 3474838

E-mail: sgintervencion@fega.mapa.es

Internetcím: www.fega.es

France

28 724

318 778

—

—

| Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC) |
| --- |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75326 Paris Cedex 07 |
| Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37 |
| Fax: (33-1) 44 18 20 08/80 |
| E-mail: f.abeasis@onigc.fr |
| Internetcím: www.onigc.fr |

Office national interprofessionnel des grandes cultures (ONIGC)

21, avenue Bosquet

F-75326 Paris Cedex 07

Telefon: (33-1) 44 18 22 29 et 23 37

Fax: (33-1) 44 18 20 08/80

E-mail: f.abeasis@onigc.fr

Internetcím: www.onigc.fr

Italia

—

—

—

—

| Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45, 00184 Roma |
| Telefon: (39) 0649499755 |
| Fax: (39) 0649499761 |
| E-mail: d.spampinato@agea.gov.it |
| Internetcím: www.enterisi.it |

Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura — AGEA

Via Torino, 45, 00184 Roma

Telefon: (39) 0649499755

Fax: (39) 0649499761

E-mail: d.spampinato@agea.gov.it

Internetcím: www.enterisi.it

Kypros/Kibris

—

—

—

—

Latvija

27 020

0

—

—

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| Rīga, LV – 1981 |
| Telefon: (371) 702 7893 |
| Fax: (371) 702 7892 |
| E-mail: lad@lad.gov.lv |
| Internetcím: www.lad.gov.lv |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

Rīga, LV – 1981

Telefon: (371) 702 7893

Fax: (371) 702 7892

E-mail: lad@lad.gov.lv

Internetcím: www.lad.gov.lv

Lietuva

0

35 492

—

—

| The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency |
| --- |
| L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12, |
| Vilnius, Lithuania |
| Telefon: (370-5) 268 5049 |
| Fax: (370-5) 268 5061 |
| E-mail: info@litfood.lt |
| Internetcím: www.litfood.lt |

The Lithuanian Agricultural and Food Products Market regulation Agency

L. Stuokos-Guceviciaus Str. 9–12,

Vilnius, Lithuania

Telefon: (370-5) 268 5049

Fax: (370-5) 268 5061

E-mail: info@litfood.lt

Internetcím: www.litfood.lt

Luxembourg

—

—

—

—

| Office des licences |
| --- |
| 21, rue Philippe II |
| Boîte postale 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Fax: (352) 46 61 38 |
| Telex: 2 537 AGRIM LU |

Office des licences

21, rue Philippe II

Boîte postale 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Fax: (352) 46 61 38

Telex: 2 537 AGRIM LU

Magyarország

450 000

19 011

2 900 000

—

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal |
| --- |
| Soroksári út. 22–24 |
| H-1095 Budapest |
| Telefon: (36) 1 219 45 76 |
| Fax: (36) 1 219 89 05 |
| E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu |
| Internetcím: www.mvh.gov.hu |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal

Soroksári út. 22–24

H-1095 Budapest

Telefon: (36) 1 219 45 76

Fax: (36) 1 219 89 05

E-mail: ertekesites@mvh.gov.hu

Internetcím: www.mvh.gov.hu

Malta

—

—

—

—

Nederland

—

—

—

—

| Dienst Regelingen Roermond |
| --- |
| Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond |
| Telefon: (31) 475 355 486 |
| Fax: (31) 475 318939 |
| E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl |
| Internetcím: www9.minlnv.nl |

Dienst Regelingen Roermond

Postbus 965, NL-6040 AZ Roermond

Telefon: (31) 475 355 486

Fax: (31) 475 318939

E-mail: p.a.c.m.van.de.lindeloof@minlnv.nl

Internetcím: www9.minlnv.nl

Österreich

0

22 461

0

—

| AMA (Agrarmarkt Austria) |
| --- |
| Dresdnerstraße 70 |
| A-1200 Wien |
| Telefon: | (43-1) 33151 258
  (43-1) 33151 328 |
| Fax: | (43-1) 33151 4624
  (43-1) 33151 4469 |

AMA (Agrarmarkt Austria)

Dresdnerstraße 70

A-1200 Wien

Telefon:

(43-1) 33151 258

(43-1) 33151 328

Fax:

(43-1) 33151 4624

(43-1) 33151 4469

E-mail: referat10@ama.gv.at

Internetcím: www.ama.at/intervention

Polska

44 440

41 927

0

—

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Produktów Roślinnych |
| Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Telefon: (48) 22 661 78 10 |
| Fax: (48) 22 661 78 26 |
| E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl |
| Internetcím: www.arr.gov.pl |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Produktów Roślinnych

Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Telefon: (48) 22 661 78 10

Fax: (48) 22 661 78 26

E-mail: cereals-intervention@arr.gov.pl

Internetcím: www.arr.gov.pl

Portugal

—

—

—

—

| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA) |
| --- |
| R. Castilho, n.o 45-51, |
| 1269-163 Lisboa |
| Telefon: | (351) 21 751 85 00
  (351) 21 384 60 00 |
| Fax: | (351) 21 384 61 70 |

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola (INGA)

R. Castilho, n.o 45-51,

1269-163 Lisboa

Telefon:

(351) 21 751 85 00

(351) 21 384 60 00

Fax:

(351) 21 384 61 70

| E-mail: | inga@inga.min-agricultura.pt
  edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt |
| --- | --- |

E-mail:

inga@inga.min-agricultura.pt

edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt

Internetcím: www.inga.min-agricultura.pt

România

—

—

—

—

| Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura |
| --- |
| B-dul Carol I, nr. 17, sector 2 |
| București 030161 |
| România |
| Telefon: 40 21 3054802 + 40 21 3054842 |
| Fax: 40 21 3054803 |
| Internetcím: www.apia.org.ro |

Agenția de Plați și Intervenție pentru Agricultura

B-dul Carol I, nr. 17, sector 2

București 030161

România

Telefon: 40 21 3054802 + 40 21 3054842

Fax: 40 21 3054803

Internetcím: www.apia.org.ro

Slovenija

—

—

—

—

| Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- |
| Dunajska 160, 1000 Ljubjana |
| Telefon: (386) 1 580 76 52 |
| Fax: (386) 1 478 92 00 |
| E-mail: aktrp@gov.si |
| Internetcím: www.arsktrp.gov.si |

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

Dunajska 160, 1000 Ljubjana

Telefon: (386) 1 580 76 52

Fax: (386) 1 478 92 00

E-mail: aktrp@gov.si

Internetcím: www.arsktrp.gov.si

Slovensko

0

0

227 699

—

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Oddelenie obilnín a škrobu |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 58 243 271 |
| Fax: (421-2) 53 412 665 |
| E-mail: jvargova@apa.sk |
| Internetcím: www.apa.sk |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Oddelenie obilnín a škrobu

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

Telefon: (421-2) 58 243 271

Fax: (421-2) 53 412 665

E-mail: jvargova@apa.sk

Internetcím: www.apa.sk

Suomi/Finland

30 000

95 332

—

—

| Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) |
| --- |
| Interventioyksikkö – Intervention Unit |
| Malminkatu 16, Helsinki |
| PL 30 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto |
| Telefon: (358-9) 16001 |
| Fax: | (358-9) 1605 2772
  (358-9) 1605 2778 |

Maa- ja metsätalousministeriö (MMM)

Interventioyksikkö – Intervention Unit

Malminkatu 16, Helsinki

PL 30

FIN-00023 Valtioneuvosto

Telefon: (358-9) 16001

Fax:

(358-9) 1605 2772

(358-9) 1605 2778

E-mail: intervention.unit@mmm.fi

Internetcím: www.mmm.fi

Sverige

172 272

58 004

—

—

| Statens Jordbruksverk |
| --- |
| SE-55182 Jönköping |
| Telefon: (46) 36 15 50 00 |
| Fax: (46) 36 19 05 46 |
| E-mail: jordbruksverket@sjv.se |
| Internetcím: www.sjv.se |

Statens Jordbruksverk

SE-55182 Jönköping

Telefon: (46) 36 15 50 00

Fax: (46) 36 19 05 46

E-mail: jordbruksverket@sjv.se

Internetcím: www.sjv.se

United Kingdom

—

24 825

—

—

| Rural Payments Agency |
| --- |
| Lancaster House |
| Hampshire Court |
| Newcastle upon Tyne |
| NE4 7YH |
| Telefon: (44) 191 226 5882 |
| Fax: (44) 191 226 5824 |
| E-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk |
| Internetcím: www.rpa.gov.uk |

Rural Payments Agency

Lancaster House

Hampshire Court

Newcastle upon Tyne

NE4 7YH

Telefon: (44) 191 226 5882

Fax: (44) 191 226 5824

E-mail: cerealsintervention@rpa.gsi.gov.uk

Internetcím: www.rpa.gov.uk

»—«: az adott gabonaféléből nem áll rendelkezésre intervenciós készlet a tagállamban.”

---

| 6.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/14

---

A BIZOTTSÁG 622/2007/EK RENDELETE

(2007. június 5.)

a homoki angolna 2007. évi, északi-tengeri kísérleti halászatára vonatkozó feltételek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak IA. mellékletére,

mivel:

| (1) | A 41/2007/EK rendelet I. A. melléklete megállapítja az ICES IV övezetben a homoki angolnára irányulóan folytatott kísérleti halászatra vonatkozó fogási korlátozásokat. Az említett mellékletben a vonatkozó fogási korlátozásokhoz fűzött lábjegyzetekkel összhangban a Bizottság megállapíthatja azokat a feltételeket, amelyek mellett a homoki angolna nagy mennyiségével kapcsolatos kísérleti halászatra vonatkozó kvóták lehalászhatók. |
| --- | --- |

(1)

A 41/2007/EK rendelet I. A. melléklete megállapítja az ICES IV övezetben a homoki angolnára irányulóan folytatott kísérleti halászatra vonatkozó fogási korlátozásokat. Az említett mellékletben a vonatkozó fogási korlátozásokhoz fűzött lábjegyzetekkel összhangban a Bizottság megállapíthatja azokat a feltételeket, amelyek mellett a homoki angolna nagy mennyiségével kapcsolatos kísérleti halászatra vonatkozó kvóták lehalászhatók.

| (2) | A 41/2007/EK rendelet II. D. mellékletének 1. pontja értelmében az említett II. D. mellékletben megállapított feltételek az ICES IIIa és IV övezetben, valamint a IIa övezet közösségi vizein 16 mm-nél kisebb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló vontatott halászeszközzel halászó közösségi hajókra vonatkoznak. Eltérő előírás hiányában, illetve a Közösség és Norvégia közötti konzultációk vagy megállapodások következtében e feltételek azokra a harmadik országbeli hajókra is vonatkoznak, amelyek jogosultak az ICES IV övezet közösségi vizein homoki angolnára halászni. |
| --- | --- |

(2)

A 41/2007/EK rendelet II. D. mellékletének 1. pontja értelmében az említett II. D. mellékletben megállapított feltételek az ICES IIIa és IV övezetben, valamint a IIa övezet közösségi vizein 16 mm-nél kisebb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló vontatott halászeszközzel halászó közösségi hajókra vonatkoznak. Eltérő előírás hiányában, illetve a Közösség és Norvégia közötti konzultációk vagy megállapodások következtében e feltételek azokra a harmadik országbeli hajókra is vonatkoznak, amelyek jogosultak az ICES IV övezet közösségi vizein homoki angolnára halászni.

| (3) | A homoki angolna a Közösség és Norvégia között területileg megoszló északi-tengeri állomány, amellyel kapcsolatban azonban a két fél jelenleg nem folytat közös gazdálkodást. A Közösség és Norvégia közötti konzultációt követően a két fél 2007. március 30-án megállapodott a homoki angolna északi-tengeri kísérleti halászatának feltételeiről. Az említett megállapodást be kell építeni a közösségi jogba. |
| --- | --- |

(3)

A homoki angolna a Közösség és Norvégia között területileg megoszló északi-tengeri állomány, amellyel kapcsolatban azonban a két fél jelenleg nem folytat közös gazdálkodást. A Közösség és Norvégia közötti konzultációt követően a két fél 2007. március 30-án megállapodott a homoki angolna északi-tengeri kísérleti halászatának feltételeiről. Az említett megállapodást be kell építeni a közösségi jogba.

| (4) | A 41/2007/EK rendelet IID. mellékletének 8. pontja értelmében a homoki angolnára vonatkozó halászati lehetőségek mielőbbi meghatározása érdekében a kísérleti halászatot áprilisban és május első felében végzik. Ezért a homoki angolna 2007. évi, északi-tengeri kísérleti halászatának feltételeit mielőbb meg kell teremteni, |
| --- | --- |

(4)

A 41/2007/EK rendelet IID. mellékletének 8. pontja értelmében a homoki angolnára vonatkozó halászati lehetőségek mielőbbi meghatározása érdekében a kísérleti halászatot áprilisban és május első felében végzik. Ezért a homoki angolna 2007. évi, északi-tengeri kísérleti halászatának feltételeit mielőbb meg kell teremteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   E rendelet megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a homoki angolna nagy mennyiségével összefüggő kísérleti halászatra vonatkozó, a 41/2007/EK rendelet IA. mellékletében meghatározott kvóták 2007-ben lehalászhatók az ICES IV övezetben.

(2)   Az e rendeletben megállapított feltételek a 41/2007/EK rendelet II. D. mellékletében meghatározott feltételekkel együtt alkalmazandók.

2. cikk

Közösségi halászhajók jegyzéke

(1)   E rendelet hatálybalépését követően az érintett tagállamok haladéktalanul eljuttatják a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő azon hajók jegyzékét, amelyek az ICES IV övezet norvég vizein részt kívánnak venni a homoki angolna kísérleti halászatában, és ebben a jegyzékben megadják valamennyi hajó nevét, lajstromozási számát és nemzetközi rádióhívójelét.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban kapott információk alapján a Bizottság összeállítja azon hajók jegyzékét, amelyek az ICES IV övezet norvég vizein részt kívánnak venni a homoki angolna kísérleti halászatában, majd e jegyzéket továbbítja Norvégiának.

3. cikk

A közösségi és a norvég hajók által küldendő fogási jelentések

(1)   A közösségi halászhajók a Norvégia vizeire való első belépésüket követően háromnaponta fogási jelentést küldenek a norvégiai Halászati Igazgatóságnak minden alkalommal, amikor homoki angolnára szándékoznak halászni, vagy 16 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálót szállítanak fedélzetükön.

(2)   A 41/2007/EK rendelet VI. mellékletével összhangban küldendő „fogás belépéskor” és „fogás kilépéskor” értesítéseken túlmenően a norvég halászhajók a közösségi vizekre való első belépésüket követően háromnaponta fogási jelentést küldenek a Bizottságnak minden alkalommal, amikor homoki angolnára szándékoznak halászni, vagy 16 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálót szállítanak fedélzetükön.

4. cikk

A közösségi hajókra vonatkozó VMS-információkhoz való hozzáférés

A tagállamok a vonatkozó ICES-munkacsoportban részt vevő tudósaik számára, vagy ezek távollétében közvetlenül a munkacsoport részére hozzáférhetővé teszik a lobogójuk alatt közlekedő és a homoki angolna kísérleti halászatában részt vevő hajók VMS-adatait.

5. cikk

A kísérleti halászat norvég hajókra vonatkozó tilalma

(1)   A norvég halászhajók számára 2007. május 6-tól az ICES IV övezet közösségi vizein a homoki angolna kísérleti halászata a következő feltételekkel engedélyezett:

| a) | Norvégia nem használta fel teljes mértékben az általa 2005-ben alkalmazott összes halászati erőkifejtés 30 %-át; valamint |
| --- | --- |

a)

Norvégia nem használta fel teljes mértékben az általa 2005-ben alkalmazott összes halászati erőkifejtés 30 %-át; valamint

| b) | a 20 000 tonnás fogási korlátozás nem merült ki. |
| --- | --- |

b)

a 20 000 tonnás fogási korlátozás nem merült ki.

(2)   A norvég hajók által alkalmazott halászati erőkifejtés nem haladhatja meg a 25 hajót, amelyek mindegyike legfeljebb 1 többnapos útra hajózik ki.

6. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 5-én.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A 444/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 106., 2007.4.24., 22. o.) módosított rendelet.

1

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 6.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. október 12.)

a Németország által bajorországi etilénszállítási csővezeték építéséhez nyújtandó, C 11/2005 (ex 21/2005) állami támogatásról

(az értesítés a C(2006) 4836. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű változat hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/385/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének 1. albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen a 62. cikk (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érdekelteket felkérték, hogy a fent említett cikk (1) értelmében mondjanak véleményt, és észrevételeik figyelembevételével,

az alábbi indokok alapján:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2003. december 2-án jelentette be Németország hivatalosan a Bizottságnak a Ludwigshafen (Baden-Württemberg) és Münchsmünster (Bajorország) közötti etilénszállítási csővezeték-projekt tervezett támogatását. |
| --- | --- |

(1)

2003. december 2-án jelentette be Németország hivatalosan a Bizottságnak a Ludwigshafen (Baden-Württemberg) és Münchsmünster (Bajorország) közötti etilénszállítási csővezeték-projekt tervezett támogatását.

| (2) | 2005. január 12-én Németország a jelzett intézkedésről, amely véleménye szerint általános infrastrukturális intézkedés, nem pedig állami támogatás, jogbiztonsági okokból hivatalos bejelentést tett. |
| --- | --- |

(2)

2005. január 12-én Németország a jelzett intézkedésről, amely véleménye szerint általános infrastrukturális intézkedés, nem pedig állami támogatás, jogbiztonsági okokból hivatalos bejelentést tett.

| (3) | 2005. március 16-án a Bizottság a feltételezett állami támogatással kapcsolatban megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. április 26-án tették közzé (2). A Bizottság felkérte az összes érdekelt felet, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

2005. március 16-án a Bizottság a feltételezett állami támogatással kapcsolatban megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában2005. április 26-án tették közzé (2). A Bizottság felkérte az összes érdekelt felet, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (4) | Németország 2005. április 19-én a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására válaszolva észrevételt adott át (l. 5. szakasz). |
| --- | --- |

(4)

Németország 2005. április 19-én a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására válaszolva észrevételt adott át (l. 5. szakasz).

| (5) | Észrevételek különböző érdekelt felektől érkeztek. Pozitív észrevételek érkeztek az Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE (Európai Petrolkémiai Szövetség), egyes, a projektben közvetlenül nem érdekelt bajor vállalkozástól (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH, Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS) és Ausztriától, a 2005. május 2-i, május 12-i, május 17-i, június 3-i, illetve június 8-i levelekben. Egy petrolkémiai gyártó ellenben, amely nem szeretné, ha név szerint megemlítenék, 2005. május 24-én bírálatának adott hangot. Ausztria észrevételét annak ellenére figyelembe vették, hogy az csak a Hivatalos Lapban megadott 30 napos időtartamot követően érkezett be. |
| --- | --- |

(5)

Észrevételek különböző érdekelt felektől érkeztek. Pozitív észrevételek érkeztek az Association of Petrochemicals Producers in Europe – APPE (Európai Petrolkémiai Szövetség), egyes, a projektben közvetlenül nem érdekelt bajor vállalkozástól (Mineraloelraffinerie Oberrhein GmbH & Co. KG (Miro), Bayernoil Raffineriegesellschaft mbH, Industriepark Gersthofen Service GmbH & Co. KG – IGS) és Ausztriától, a 2005. május 2-i, május 12-i, május 17-i, június 3-i, illetve június 8-i levelekben. Egy petrolkémiai gyártó ellenben, amely nem szeretné, ha név szerint megemlítenék, 2005. május 24-én bírálatának adott hangot. Ausztria észrevételét annak ellenére figyelembe vették, hogy az csak a Hivatalos Lapban megadott 30 napos időtartamot követően érkezett be.

| (6) | A beérkezett észrevételeket 2005. június 16-án és 20-án továbbították Németországnak, észrevételezésre való felkéréssel együtt. |
| --- | --- |

(6)

A beérkezett észrevételeket 2005. június 16-án és 20-án továbbították Németországnak, észrevételezésre való felkéréssel együtt.

| (7) | Németország 2005. július 14-én reagált az érdekeltek megjegyzéseire. |
| --- | --- |

(7)

Németország 2005. július 14-én reagált az érdekeltek megjegyzéseire.

| (8) | 2005. október 28-án a Bizottság további felvilágosításokat kért, amelyeket Németország 2005. november 24-i levelében adott meg. |
| --- | --- |

(8)

2005. október 28-án a Bizottság további felvilágosításokat kért, amelyeket Németország 2005. november 24-i levelében adott meg.

| (9) | A 2005. év vége óta számos érintkezés és kiterjedt levelezés volt a szövetségi német és a bajor hatóságok, a bajor ipar és a Bizottság képviselői között. |
| --- | --- |

(9)

A 2005. év vége óta számos érintkezés és kiterjedt levelezés volt a szövetségi német és a bajor hatóságok, a bajor ipar és a Bizottság képviselői között.

| (10) | Ennek keretében továbbított Németország 2006. február 8-án egy levelet, majd további leveleket a BASF, a Borealis, a Clariant, az Infraserv Gendorf, az Infraserv Hoechst, a MOL Csoport, az OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, az OMV Germany, a Ruhr Oel GmbH (ROG) részéről, valamint egy levelet az Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) konzorcium és az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) konzorcium, mint a tervezett támogatás lehetséges címzettjeitől. 2006. február 21-én Bajorország további észrevételeket adott át, az Infraserv Hoechst levelének átdolgozott változatával együtt. 2006. február 5-én, a petrolkémiai gyártó, amely véleményét 2005. május 24-én fejtette ki, további észrevételt adott át, amelyben – feltéve hogy Rotterdam és Bajorország között a nyitott hozzáférést biztosítják – a tervezett támogatást már pozitívabban ítélte meg. |
| --- | --- |

(10)

Ennek keretében továbbított Németország 2006. február 8-án egy levelet, majd további leveleket a BASF, a Borealis, a Clariant, az Infraserv Gendorf, az Infraserv Hoechst, a MOL Csoport, az OMV (Österreichische Mineralölverwaltung Aktiengesellschaft) Austria, az OMV Germany, a Ruhr Oel GmbH (ROG) részéről, valamint egy levelet az Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft (ARG) konzorcium és az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) konzorcium, mint a tervezett támogatás lehetséges címzettjeitől. 2006. február 21-én Bajorország további észrevételeket adott át, az Infraserv Hoechst levelének átdolgozott változatával együtt. 2006. február 5-én, a petrolkémiai gyártó, amely véleményét 2005. május 24-én fejtette ki, további észrevételt adott át, amelyben – feltéve hogy Rotterdam és Bajorország között a nyitott hozzáférést biztosítják – a tervezett támogatást már pozitívabban ítélte meg.

| (11) | 2006. július 24-i levelében, amelyhez egy sor további igazolást mellékelt, Németország átadta a csővezeték-projekt támogatására vonatkozó átdolgozott javaslatát. A levelet kiegészítették a 2006. augusztus 14-i és szeptember 7-i levelek, amelyek kifejezetten a Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (a továbbiakban „LfA”), a Bajor Szabad Állam (Freistaat Bayern) kizárólagos tulajdonában álló hitelintézetnek a projektben való részvételére vonatkoztak. |
| --- | --- |

(11)

2006. július 24-i levelében, amelyhez egy sor további igazolást mellékelt, Németország átadta a csővezeték-projekt támogatására vonatkozó átdolgozott javaslatát. A levelet kiegészítették a 2006. augusztus 14-i és szeptember 7-i levelek, amelyek kifejezetten a Landesanstalt für Aufbaufinanzierung Förderbank Bayern (a továbbiakban „LfA”), a Bajor Szabad Állam (Freistaat Bayern) kizárólagos tulajdonában álló hitelintézetnek a projektben való részvételére vonatkoztak.

2.   LEÍRÁS

2.1.   A projekt

| (12) | A projekt egy 357 km hosszú, évi 400 000 tonna szállítási kapacitású csővezeték megépítését jelenti Ludwigshafentől Münchsmünsterig. Jelenleg Ludwigshafen és Münchmünster között etilénszállítás nincs. Az 1. táblázat a várható szállítási mennyiségeket mutatja. Mivel az etilén előállítása és felhasználása eltérően alakul, az első évben nettó áramlás a várakozások szerint Ludwigshafen felé lesz, míg a későbbi években ez megfordulna. A táblázat a Basell polietiléngyárának felrobbanását (1. 24. preambulumbekezdés) még nem veszi figyelembe. Amennyiben a létesítményt hasonló kapacitással újjáépítik, kevésbé lesz valószínű a 2015. évben történő bezárása, úgyhogy a nettó áramlás 2015-től jelentősen visszaesne. Ha kibővített kapacitással építenék újjá, akkor a szállítási mennyiségek az előrejelzés teljes időszakára alacsonyabbak lennének.
  1.   táblázat
  Feltételezett szállítási mennyiségek (1 000/tonna/évben) | 2008–2009 | 2010–2014 | 2015-től |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártó |
| OMV | [...] (3) | [...] | [...] |
| Ruhr Oel | [...] | [...] | [...] |
| Átvevő |
| Wacker | [...] | [...] | [...] |
| Borealis | [...] | [...] | [...] |
| Clariant | [...] | [...] | [...] |
| Vinnolit | [...] | [...] | [...] |
| Basell | [...] | [...] | [...] |
| Új befektetők | [...] | [...] | [...] |
| Nettó teljesítés | 140 | 80 | 200 |

(12)

A projekt egy 357 km hosszú, évi 400 000 tonna szállítási kapacitású csővezeték megépítését jelenti Ludwigshafentől Münchsmünsterig. Jelenleg Ludwigshafen és Münchmünster között etilénszállítás nincs. Az 1. táblázat a várható szállítási mennyiségeket mutatja. Mivel az etilén előállítása és felhasználása eltérően alakul, az első évben nettó áramlás a várakozások szerint Ludwigshafen felé lesz, míg a későbbi években ez megfordulna. A táblázat a Basell polietiléngyárának felrobbanását (1. 24. preambulumbekezdés) még nem veszi figyelembe. Amennyiben a létesítményt hasonló kapacitással újjáépítik, kevésbé lesz valószínű a 2015. évben történő bezárása, úgyhogy a nettó áramlás 2015-től jelentősen visszaesne. Ha kibővített kapacitással építenék újjá, akkor a szállítási mennyiségek az előrejelzés teljes időszakára alacsonyabbak lennének.

1.   táblázat

Feltételezett szállítási mennyiségek (1 000/tonna/évben)

2008–2009

2010–2014

2015-től

Gyártó

OMV

[...] (3)

[...]

[...]

Ruhr Oel

[...]

[...]

[...]

Átvevő

Wacker

[...]

[...]

[...]

Borealis

[...]

[...]

[...]

Clariant

[...]

[...]

[...]

Vinnolit

[...]

[...]

[...]

Basell

[...]

[...]

[...]

Új befektetők

[...]

[...]

[...]

Nettó teljesítés

140

80

200

| (13) | A szállítási díj meghatározása az Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft díjszabása szerint történik, pl. tonnánként 34,21 EUR a teljes hosszra, avagy 0,0957 EUR metrikus tonnára és kilométerre számítva. Ezek a díjak a konzorcium tagjaira és a csővezeték egyéb felhasználóira egyaránt érvényesek, és azokat évente, független értékelés alapján kiigazítják. |
| --- | --- |

(13)

A szállítási díj meghatározása az Aethylen-Rohrleitungs-Gesellschaft díjszabása szerint történik, pl. tonnánként 34,21 EUR a teljes hosszra, avagy 0,0957 EUR metrikus tonnára és kilométerre számítva. Ezek a díjak a konzorcium tagjaira és a csővezeték egyéb felhasználóira egyaránt érvényesek, és azokat évente, független értékelés alapján kiigazítják.

| (14) | A tervezett csővezeték építése előreláthatólag 154 M euróba fog kerülni, vagyis 14 M euróval többe, mint amennyit Németország eredetileg előirányzott. A várhatóan magasabb összköltséget a magasabb építési költségek (ideértve a jogok megszerzését és a környezetvédelmi intézkedéseket), valamint a magasabb működési költségek (áram, biztosítás) okozzák. Az előkészítő jogi lépéseket követően 2006-ig el kell készülniük a szükséges tanulmányoknak, a csővezeték 2007-ben épülne meg és – az eredeti projekt szerint – 2007-ben állítanák üzembe. A szükséges engedélyek megszerzésével kapcsolatos eljárás keretében az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (4) szerinti környezeti hatásvizsgálat elvégzésére kerül sor. |
| --- | --- |

(14)

A tervezett csővezeték építése előreláthatólag 154 M euróba fog kerülni, vagyis 14 M euróval többe, mint amennyit Németország eredetileg előirányzott. A várhatóan magasabb összköltséget a magasabb építési költségek (ideértve a jogok megszerzését és a környezetvédelmi intézkedéseket), valamint a magasabb működési költségek (áram, biztosítás) okozzák. Az előkészítő jogi lépéseket követően 2006-ig el kell készülniük a szükséges tanulmányoknak, a csővezeték 2007-ben épülne meg és – az eredeti projekt szerint – 2007-ben állítanák üzembe. A szükséges engedélyek megszerzésével kapcsolatos eljárás keretében az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (4) szerinti környezeti hatásvizsgálat elvégzésére kerül sor.

| (15) | A tervezett csővezeték üzemeltetése a közös szállító elve szerint és a szabad hozzáférés alapján („common carrier/open access”), a megkülönböztetésmentes díjszabás elve („non-discriminatory fees”) és a minimális haszon elve („minimum profit”) szerint történik. A csővezetéket az összes etiléngyártó és -átvevő ugyanazokkal a feltételekkel veheti igénybe. A csővezeték kapacitástartalékát úgy alakítják ki, hogy ezeket az elveket tiszteletben lehessen tartani (a rendelkezésre álló tartalékkapacitás kb. 50 %-ot tesz ki). Ezeket a feltételeket legalább 25 éven keresztül biztosítani kell. |
| --- | --- |

(15)

A tervezett csővezeték üzemeltetése a közös szállító elve szerint és a szabad hozzáférés alapján („common carrier/open access”), a megkülönböztetésmentes díjszabás elve („non-discriminatory fees”) és a minimális haszon elve („minimum profit”) szerint történik. A csővezetéket az összes etiléngyártó és -átvevő ugyanazokkal a feltételekkel veheti igénybe. A csővezeték kapacitástartalékát úgy alakítják ki, hogy ezeket az elveket tiszteletben lehessen tartani (a rendelkezésre álló tartalékkapacitás kb. 50 %-ot tesz ki). Ezeket a feltételeket legalább 25 éven keresztül biztosítani kell.

2.2.   A támogatás

| (16) | A Bajor Szabad Állam 44,85 M euro összegű hozzájárulás teljesítését tervezi, ami 150 M eurós beruházási költség mellett 29,9 %-ot tesz ki, illetve a lehetséges legmagasabb, 154 M eurós költségek 29,1 %-ának felel meg. A tervezett beruházás a 2004 – 2008. évek között a következőképpen oszlik meg: 4,5 M EUR a 2004. évben, 7,8 M EUR a 2005., évben, 54,2 M EUR a 2006. évben, 86 M EUR a 2007. évben és 1,5 M EUR a 2008. évben. A támogatás a költségek 29,9 %-át nem haladhatja meg, és amennyiben az összköltség 150 M EUR alatt lenne, ennek megfelelően csökkenteni kell. |
| --- | --- |

(16)

A Bajor Szabad Állam 44,85 M euro összegű hozzájárulás teljesítését tervezi, ami 150 M eurós beruházási költség mellett 29,9 %-ot tesz ki, illetve a lehetséges legmagasabb, 154 M eurós költségek 29,1 %-ának felel meg. A tervezett beruházás a 2004 – 2008. évek között a következőképpen oszlik meg: 4,5 M EUR a 2004. évben, 7,8 M EUR a 2005., évben, 54,2 M EUR a 2006. évben, 86 M EUR a 2007. évben és 1,5 M EUR a 2008. évben. A támogatás a költségek 29,9 %-át nem haladhatja meg, és amennyiben az összköltség 150 M EUR alatt lenne, ennek megfelelően csökkenteni kell.

| (17) | A projekt Németország kijelentése szerint a Bajor Szabad Állam által adott támogatás nélkül gazdasági szempontból nem lenne jövedelmező, hiszen a szállítási költségek ennél sokkal magasabbak (54,6 EUR per tonna), és ezáltal nem lennének már versenyképesek. Emellett a várható belső megtérülés még a 44,85 M EUR összegű tervezett támogatással és a konzorciális partnerek számára adódó közvetett előnyök figyelembevételével együtt is mindössze 1,2 %-ot tehet majd ki. Ezenkívül nem szabad megfeledkezni arról, hogy a Basell-létesítmény kibővített kapacitással történő újjáépítése esetén a szállított mennyiség és ezáltal a tőke megtérülése is alacsonyabbnak adódna (lásd 24. preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(17)

A projekt Németország kijelentése szerint a Bajor Szabad Állam által adott támogatás nélkül gazdasági szempontból nem lenne jövedelmező, hiszen a szállítási költségek ennél sokkal magasabbak (54,6 EUR per tonna), és ezáltal nem lennének már versenyképesek. Emellett a várható belső megtérülés még a 44,85 M EUR összegű tervezett támogatással és a konzorciális partnerek számára adódó közvetett előnyök figyelembevételével együtt is mindössze 1,2 %-ot tehet majd ki. Ezenkívül nem szabad megfeledkezni arról, hogy a Basell-létesítmény kibővített kapacitással történő újjáépítése esetén a szállított mennyiség és ezáltal a tőke megtérülése is alacsonyabbnak adódna (lásd 24. preambulumbekezdés).

2.3.   A címzett

| (18) | A támogatás címzettje az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG („EPS”) (5), egy konzorcium, amelyhez a BASF AG, a Borealis Polymere GmbH, a Clariant GmbH, az OMV Deutschland GmbH, a ROG, a Vinnolit GmbH & Co. KG és a Wacker Chemie GmbH petrolkémiai vállalatok (6), valamint az LfA Förderbank Bayern (7) tartozik. |
| --- | --- |

(18)

A támogatás címzettje az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG („EPS”) (5), egy konzorcium, amelyhez a BASF AG, a Borealis Polymere GmbH, a Clariant GmbH, az OMV Deutschland GmbH, a ROG, a Vinnolit GmbH & Co. KG és a Wacker Chemie GmbH petrolkémiai vállalatok (6), valamint az LfA Förderbank Bayern (7) tartozik.

2.4.   Az etiléngyártás

| (19) | Az etilén színtelen gáz, és a legegyszerűbb telítetlen szénhidrogén (alkén). Ezt az olefint rendszerint petrolkémiai létesítményekben (gőzkrakkolókban) kőolajból nyerik (vagy – az Európában szokásos módon – nyersbenzin formájában, vagy gáz formájában); ennek során meghatározott arányokban etilén és propilén keletkezik. Az etilén képezi az alapot a polimerek széles választéka számára (pl. polietilén, PVC és polisztirol), amelyeket aztán műanyagok előállítására használnak fel, számos alkalmazásra. |
| --- | --- |

(19)

Az etilén színtelen gáz, és a legegyszerűbb telítetlen szénhidrogén (alkén). Ezt az olefint rendszerint petrolkémiai létesítményekben (gőzkrakkolókban) kőolajból nyerik (vagy – az Európában szokásos módon – nyersbenzin formájában, vagy gáz formájában); ennek során meghatározott arányokban etilén és propilén keletkezik. Az etilén képezi az alapot a polimerek széles választéka számára (pl. polietilén, PVC és polisztirol), amelyeket aztán műanyagok előállítására használnak fel, számos alkalmazásra.

| (20) | Az etilén érzéstelenítő hatású, fulladást okozó, nagyon gyúlékony gáz, amely a levegővel robbanásveszélyes elegyet alkot, és a legmagasabb veszélyességi osztályba van besorolva. Nagyon kevés kivételtől eltekintve – amikor szállítása a költséges tengeri úton történik – a gázt ezért kizárólag a gyártót és az átvevőt közvetlenül összekötő csővezetéken szállítják. A hatvanas évek óta egyedi vállalatok, vagy az ARG-hez hasonló konzorciumok az etilén szállítására egy sor etilénszállítási csővezeték-rendszert építettek (ezek hossza különböző, és gyakran csak helyi jelentőséggel bírnak). Az etilénszármazékok többségének szállítása ezzel szemben sokkal egyszerűbb. |
| --- | --- |

(20)

Az etilén érzéstelenítő hatású, fulladást okozó, nagyon gyúlékony gáz, amely a levegővel robbanásveszélyes elegyet alkot, és a legmagasabb veszélyességi osztályba van besorolva. Nagyon kevés kivételtől eltekintve – amikor szállítása a költséges tengeri úton történik – a gázt ezért kizárólag a gyártót és az átvevőt közvetlenül összekötő csővezetéken szállítják. A hatvanas évek óta egyedi vállalatok, vagy az ARG-hez hasonló konzorciumok az etilén szállítására egy sor etilénszállítási csővezeték-rendszert építettek (ezek hossza különböző, és gyakran csak helyi jelentőséggel bírnak). Az etilénszármazékok többségének szállítása ezzel szemben sokkal egyszerűbb.

| (21) | A Németország által megadott számok szerint Nyugat-Európa 2002 végén 23,2 M tonnányi termelési kapacitással rendelkezett, amiből több mint 10 M tonna jutott csak Németországra és a Benelux-országokra. 2002 és 2003 között a termelés 2,6 %-kal, 20,7 M tonnára emelkedett. Mivel Nyugat-Európában a felhasználás a termelést meghaladja, 2002-ben összesen 0,24 M tonnát importálni kellett. Közép- és Kelet-Európában (ideértve a tíz új tagállamot) a gyártási kapacitás 2002 végén 2,24 M tonnát tett ki, míg a felhasználás 2 M tonna körül volt. |
| --- | --- |

(21)

A Németország által megadott számok szerint Nyugat-Európa 2002 végén 23,2 M tonnányi termelési kapacitással rendelkezett, amiből több mint 10 M tonna jutott csak Németországra és a Benelux-országokra. 2002 és 2003 között a termelés 2,6 %-kal, 20,7 M tonnára emelkedett. Mivel Nyugat-Európában a felhasználás a termelést meghaladja, 2002-ben összesen 0,24 M tonnát importálni kellett. Közép- és Kelet-Európában (ideértve a tíz új tagállamot) a gyártási kapacitás 2002 végén 2,24 M tonnát tett ki, míg a felhasználás 2 M tonna körül volt.

| (22) | Az etilén iránti kereslet a műanyagok iránti kereslettel, ez utóbbi viszont a GDP növekedésével korrelál. Ebből a következő évekre az adódik, hogy az etilénfelhasználás körülbelül 2 %-kal nő Nyugat-Európában, és körülbelül 5,5 %-kal Közép- és Kelet-Európában. Azok az etiléngyártók, akik csővezetékekhez nem kapcsolódnak, közvetett módon, az etilénszármazékok piacain folyó versenyen keresztül versenyeznek egymással. |
| --- | --- |

(22)

Az etilén iránti kereslet a műanyagok iránti kereslettel, ez utóbbi viszont a GDP növekedésével korrelál. Ebből a következő évekre az adódik, hogy az etilénfelhasználás körülbelül 2 %-kal nő Nyugat-Európában, és körülbelül 5,5 %-kal Közép- és Kelet-Európában. Azok az etiléngyártók, akik csővezetékekhez nem kapcsolódnak, közvetett módon, az etilénszármazékok piacain folyó versenyen keresztül versenyeznek egymással.

| (23) | Európában a petrolkémiai ipar hosszú ideje nagyon eredményes, miközben a versenyképességi nyomás egyre nagyobb, a környezetvédelemmel kapcsolatos szigorúbb követelmények és a Közel-Keletről, az ott olcsón rendelkezésre álló gázból származó polietilén erősebb versenye miatt. Mivel azonban a gáz alkalmazása esetén kevesebb melléktermék keletkezik, Európa ilyen szempontból műszaki versenyelőnnyel rendelkezik. Ezenkívül fontos szerepet játszanak a szállítási költségek, különösen az Európa belsejébe irányuló szállításoknál. A közel-keleti gyártási kapacitások kiépítésére szolgáló beruházásokra rendszerint azzal a szándékkal kerül sor, hogy Kína és más délkelet-ázsiai országok gyorsan növekvő piacát ellássák. Amennyiben azonban ezeken a piacokon a növekedés üteme bármilyen okból kifolyólag visszaesne, az európai vegyiparnak mindenképpen erősebb versennyel kellene számolnia a Közel-Kelet részéről. |
| --- | --- |

(23)

Európában a petrolkémiai ipar hosszú ideje nagyon eredményes, miközben a versenyképességi nyomás egyre nagyobb, a környezetvédelemmel kapcsolatos szigorúbb követelmények és a Közel-Keletről, az ott olcsón rendelkezésre álló gázból származó polietilén erősebb versenye miatt. Mivel azonban a gáz alkalmazása esetén kevesebb melléktermék keletkezik, Európa ilyen szempontból műszaki versenyelőnnyel rendelkezik. Ezenkívül fontos szerepet játszanak a szállítási költségek, különösen az Európa belsejébe irányuló szállításoknál. A közel-keleti gyártási kapacitások kiépítésére szolgáló beruházásokra rendszerint azzal a szándékkal kerül sor, hogy Kína és más délkelet-ázsiai országok gyorsan növekvő piacát ellássák. Amennyiben azonban ezeken a piacokon a növekedés üteme bármilyen okból kifolyólag visszaesne, az európai vegyiparnak mindenképpen erősebb versennyel kellene számolnia a Közel-Kelet részéről.

| (24) | Bajorországban az etiléngyártás két etilén-üzemből áll, amelyek Münchsmünster-Gendorf-Burghausen körzetében találhatók és az OMV-hez illetve a Ruhr-Öl Germany céghez tartoznak. Van továbbá egy sor etilénátvevő, akik az etilénből polietilént és más termékeket állítanak elő: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). A Basell létesítményében 2005. december 12-én volt egy nagyobb incidens, a polietiléngyártás folytatásához nagy összegű beruházásokra van szükség. Eddig még az újjáépítésről döntés nem történt; a Basell utal arra, hogy a Ludwigshafenből Münchmünsterbe tartó csővezeték megépülése is jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(24)

Bajorországban az etiléngyártás két etilén-üzemből áll, amelyek Münchsmünster-Gendorf-Burghausen körzetében találhatók és az OMV-hez illetve a Ruhr-Öl Germany céghez tartoznak. Van továbbá egy sor etilénátvevő, akik az etilénből polietilént és más termékeket állítanak elő: Basell GmbH (Münchsmünster), Clariant GmbH, Vinnolit GmbH & Co. KG (Gendorf), Borealis Polymere GmbH, Wacker-Chemie (Burghausen). A Basell létesítményében 2005. december 12-én volt egy nagyobb incidens, a polietiléngyártás folytatásához nagy összegű beruházásokra van szükség. Eddig még az újjáépítésről döntés nem történt; a Basell utal arra, hogy a Ludwigshafenből Münchmünsterbe tartó csővezeték megépülése is jelentőséggel bír.

| (25) | A 2. táblázat az érdekelt vállalatok etilén-előállítását és a közöttük végbemenő szállításokat mutatja be.
  2.   táblázat
  Jelenlegi gyártás és szállítások

  Tonnában (2003. évi adatok) | OMV Deutschland GmbH, Burghausen | Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster |
| --- | --- | --- | --- |
| Basell GmbH, Münchsmünster (a robbanás előtt) | [...] | [...] |
| Clariant GmbH, Gendorf | [...] | [...] |
| Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf | [...] | [...] |
| Borealis Polymere GmbH, Burghausen | [...] | [...] |
| Wacker-Chemie, Burghausen | [...] | [...] |
| Termelés összesen | 350 000 | 320 000 |

(25)

A 2. táblázat az érdekelt vállalatok etilén-előállítását és a közöttük végbemenő szállításokat mutatja be.

2.   táblázat

Jelenlegi gyártás és szállítások

Tonnában (2003. évi adatok)

OMV Deutschland GmbH, Burghausen

Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster

Basell GmbH, Münchsmünster (a robbanás előtt)

[...]

[...]

Clariant GmbH, Gendorf

[...]

[...]

Vinnolit GmbH & Co. KG, Gendorf

[...]

[...]

Borealis Polymere GmbH, Burghausen

[...]

[...]

Wacker-Chemie, Burghausen

[...]

[...]

Termelés összesen

350 000

320 000

2.5.   Egész Európára kiterjedő olefin-vezetékhálózat

| (26) | A Németország által történő teljesítéseket követően az a szándék, hogy a tervezett csővezeték egy egész Európára kiterjedő olefin-vezetékhálózat részévé válik. A már meglévő etilénvezetékek összességükben jelenleg mintegy 2 500 – 3 000 km-t tesznek ki, amelyhez az iparág körülbelül 50 %-a van csatlakoztatva, az USA-beli 100 %-kal szemben. A meglévő, és egymással összeköttetésben nem álló regionális csővezeték-rendszerek a következők:






  — | Északnyugat-Európa (Rotterdam–Ludwigshafen), beleértve az összekapcsolt vegyipari csővezetékeket (ahol egy csővezeték van az etilén számára) a Rotterdami kikötő–Maasvlakte között; Rotterdam–Moerdijk–Antwerpen csővezeték; az Aethylen–Rohrleitungs–Gesellschaft ARG csővezetéke, a Wesseling (Köln)–Frankfurt csővezeték (156 km); a Frankfurt–Ludwigshafen csővezeték (68 km); |
| --- | --- | --- |

(26)

A Németország által történő teljesítéseket követően az a szándék, hogy a tervezett csővezeték egy egész Európára kiterjedő olefin-vezetékhálózat részévé válik. A már meglévő etilénvezetékek összességükben jelenleg mintegy 2 500 – 3 000 km-t tesznek ki, amelyhez az iparág körülbelül 50 %-a van csatlakoztatva, az USA-beli 100 %-kal szemben. A meglévő, és egymással összeköttetésben nem álló regionális csővezeték-rendszerek a következők:

—

Északnyugat-Európa (Rotterdam–Ludwigshafen), beleértve az összekapcsolt vegyipari csővezetékeket (ahol egy csővezeték van az etilén számára) a Rotterdami kikötő–Maasvlakte között; Rotterdam–Moerdijk–Antwerpen csővezeték; az Aethylen–Rohrleitungs–Gesellschaft ARG csővezetéke, a Wesseling (Köln)–Frankfurt csővezeték (156 km); a Frankfurt–Ludwigshafen csővezeték (68 km);

| — | az Antwerpen–Feluy (Vallonia) propilénvezeték; |
| --- | --- |

—

az Antwerpen–Feluy (Vallonia) propilénvezeték;

| — | Közép-Európa (Stade–Leuna–Neratovice); |
| --- | --- |

—

Közép-Európa (Stade–Leuna–Neratovice);

| — | Franciaország (Marseille/Berre–Feyzin–Carling); a Földközi-tenger–Viriat (Bourg-en-Bresse) szakasz a hetvenes években, a Viriat–Carline szakasz (396 km) 2001-ben készült el; |
| --- | --- |

—

Franciaország (Marseille/Berre–Feyzin–Carling); a Földközi-tenger–Viriat (Bourg-en-Bresse) szakasz a hetvenes években, a Viriat–Carline szakasz (396 km) 2001-ben készült el;

| — | Egyesült Királyság: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow–Wilton; az új Teesside–Saltend etilénvezeték (150 km) 2001-ben épült; |
| --- | --- |

—

Egyesült Királyság: Grangemouth–Wilton, Grangemouth–Stanlow, Stanlow–Wilton; az új Teesside–Saltend etilénvezeték (150 km) 2001-ben épült;

| — | Észak Olaszország (Ravenna–Porto Marghera–Mantua); |
| --- | --- |

—

Észak Olaszország (Ravenna–Porto Marghera–Mantua);

| — | Bajorország: Münchsmünster–Gendorf csővezeték (112 km), Gendorf–Burghausen; |
| --- | --- |

—

Bajorország: Münchsmünster–Gendorf csővezeték (112 km), Gendorf–Burghausen;

| — | Kelet- Európa (Szlovákia–Ukrajna). |
| --- | --- |

—

Kelet- Európa (Szlovákia–Ukrajna).

| (27) | A tervezett csővezeték a Münchsmünster és Gendorf/Burghausen, valamint a Ludwigshafen és Wesseling közötti meglévő csővezetékekhez kapcsolódna. Ezenkívül elképzelhetők lennének további bővítések a csővezeték-hálózaton, mint például






  — | a Cseh Köztársaság felé, pl. Münchsmünster-Litvinov, beleértve egy közép-európai körvezeték lehetőségét; |
| --- | --- | --- |

(27)

A tervezett csővezeték a Münchsmünster és Gendorf/Burghausen, valamint a Ludwigshafen és Wesseling közötti meglévő csővezetékekhez kapcsolódna. Ezenkívül elképzelhetők lennének további bővítések a csővezeték-hálózaton, mint például

—

a Cseh Köztársaság felé, pl. Münchsmünster-Litvinov, beleértve egy közép-európai körvezeték lehetőségét;

| — | Olaszország és Horvátország felé, pl. Burghausen-Porto Maghiera; |
| --- | --- |

—

Olaszország és Horvátország felé, pl. Burghausen-Porto Maghiera;

| — | Ausztria felé, pl. Burghausen-Schwechat, egy további kapcsolódás lehetőségével, Szlovákián át Magyarországra; |
| --- | --- |

—

Ausztria felé, pl. Burghausen-Schwechat, egy további kapcsolódás lehetőségével, Szlovákián át Magyarországra;

| — | Franciaország felé, pl. Ludwigshafen-Carling. |
| --- | --- |

—

Franciaország felé, pl. Ludwigshafen-Carling.

Ezekkel a bővítésekkel a tervezett csővezeték jelentős kapcsolatot képvisel Nyugat- és Kelet-Európa petrolkémiai ipara között.

| (28) | Németország 2006. február 8-i leveléhez csatolt levélben az OMV – amely Bajorországban (Burghausen) és Ausztriában (Schwechat bei Wien) telephelyekkel rendelkezik és schwechati kapacitásait nemrégiben bővítette ki – annak a szándékának adott hangot, hogy amennyiben az EPS-projekt ügyében pozitív döntés születik, felállít egy munkacsoportot, amely egy meglévő schwechati csővezetéket (körülbelül 150 km nyugatra) etilénszállítási csővezetékké való átalakításával és Burghausenig való meghosszabbításával foglalkozna. Az OMV a munkacsoporttól 2006 végére várna eredményeket. Emellett a vállalat tájékoztatást adott egy ehhez a projekthez kapcsolódó, 7-14 év múlva megvalósítható tanulmányra adott megbízásról. A MOL Csoport (ehhez a cégcsoporthoz tartozik a szlovák Slovnaft és a magyar TVK), amely Közép-Európában az élen áll és az EPS-projektben nem vesz részt, szintén támogatja az EPS-projektet, elsőbbséget adna azonban a meglévő ukrán etilénvezetékkel való összeköttetésnek, Szlovákián (Pozsony) és Magyarországon keresztül (Százhalombatta (Budapest)/Tiszaújváros). A Bizottság és Németország közötti megbeszélések során további megvalósíthatósági tanulmányok bejelentésére került sor, pl. a Cseh Köztársaság felé, a kelet-németországi Leuna és Lengyelország között (a lengyel PKN Orlen vállalat irányításával), valamint Franciaországban, Ludwigshafen és Carling között (a BASF és a Total irányításával). |
| --- | --- |

(28)

Németország 2006. február 8-i leveléhez csatolt levélben az OMV – amely Bajorországban (Burghausen) és Ausztriában (Schwechat bei Wien) telephelyekkel rendelkezik és schwechati kapacitásait nemrégiben bővítette ki – annak a szándékának adott hangot, hogy amennyiben az EPS-projekt ügyében pozitív döntés születik, felállít egy munkacsoportot, amely egy meglévő schwechati csővezetéket (körülbelül 150 km nyugatra) etilénszállítási csővezetékké való átalakításával és Burghausenig való meghosszabbításával foglalkozna. Az OMV a munkacsoporttól 2006 végére várna eredményeket. Emellett a vállalat tájékoztatást adott egy ehhez a projekthez kapcsolódó, 7-14 év múlva megvalósítható tanulmányra adott megbízásról. A MOL Csoport (ehhez a cégcsoporthoz tartozik a szlovák Slovnaft és a magyar TVK), amely Közép-Európában az élen áll és az EPS-projektben nem vesz részt, szintén támogatja az EPS-projektet, elsőbbséget adna azonban a meglévő ukrán etilénvezetékkel való összeköttetésnek, Szlovákián (Pozsony) és Magyarországon keresztül (Százhalombatta (Budapest)/Tiszaújváros). A Bizottság és Németország közötti megbeszélések során további megvalósíthatósági tanulmányok bejelentésére került sor, pl. a Cseh Köztársaság felé, a kelet-németországi Leuna és Lengyelország között (a lengyel PKN Orlen vállalat irányításával), valamint Franciaországban, Ludwigshafen és Carling között (a BASF és a Total irányításával).

| (29) | Az ipar számára fontos, hogy kellően nagy olefinvezeték-hálózathoz csatlakozzon, mivel ezáltal csökkennek a nyersanyagellátás regionális szűk keresztmetszetei, javul az ellátás biztonsága és fokozódhat az új beruházások helyszínének rugalmassága. Ezért lép fel az Industrieband is annak érdekében, hogy az etilén- és/vagy propilénszállítás elkülönült rendszereit össze kellene kapcsolni és ki kellene bővíteni, hogy átfogó csővezeték-hálózat jöjjön létre az olefinek számára (8). |
| --- | --- |

(29)

Az ipar számára fontos, hogy kellően nagy olefinvezeték-hálózathoz csatlakozzon, mivel ezáltal csökkennek a nyersanyagellátás regionális szűk keresztmetszetei, javul az ellátás biztonsága és fokozódhat az új beruházások helyszínének rugalmassága. Ezért lép fel az Industrieband is annak érdekében, hogy az etilén- és/vagy propilénszállítás elkülönült rendszereit össze kellene kapcsolni és ki kellene bővíteni, hogy átfogó csővezeték-hálózat jöjjön létre az olefinek számára (8).

| (30) | Németország és a Ludwigshafen és Münchsmünster között megépítendő vonalhoz hozzákapcsolandó csővezetékek tulajdonosai az eljárás során közölték a Bizottsággal, hogy ezekre a csővezetékekre a közös szállító elve és a szabad hozzáférés alapelvét érvényesülne. A következő csővezetékekről van szó:






  — | az ARG-Systems csővezetékei: a Wesseling-Köln-Frankfurt csővezeték, amely az Infraserv Höchst (9) tulajdona, amely üzemelteti is, a Frankfurt-Ludwigshafen csővezeték (68 km), a BASF tulajdona, amely üzemelteti is; |
| --- | --- | --- |

(30)

Németország és a Ludwigshafen és Münchsmünster között megépítendő vonalhoz hozzákapcsolandó csővezetékek tulajdonosai az eljárás során közölték a Bizottsággal, hogy ezekre a csővezetékekre a közös szállító elve és a szabad hozzáférés alapelvét érvényesülne. A következő csővezetékekről van szó:

—

az ARG-Systems csővezetékei: a Wesseling-Köln-Frankfurt csővezeték, amely az Infraserv Höchst (9) tulajdona, amely üzemelteti is, a Frankfurt-Ludwigshafen csővezeték (68 km), a BASF tulajdona, amely üzemelteti is;

| — | a bajorországi ipari telephelyeket ellátó csővezetékek: a Münchsmünster-Gendorf csővezeték (112 km), amely az Infraserv Gendorf (10) tulajdona, amely üzemelteti is, és a Gendorf-Burghausen csővezeték, az OMV tulajdona, amely üzemelteti is. |
| --- | --- |

—

a bajorországi ipari telephelyeket ellátó csővezetékek: a Münchsmünster-Gendorf csővezeték (112 km), amely az Infraserv Gendorf (10) tulajdona, amely üzemelteti is, és a Gendorf-Burghausen csővezeték, az OMV tulajdona, amely üzemelteti is.

| (31) | Németország állítása szerint az egész Európára kiterjedő csővezetékhálózat és különösen ez az elképzelés hosszú távra biztosítaná Bajorország petrolkémiai iparának jövőjét és az iparágban meglévő mintegy 17 700 munkahelyet. |
| --- | --- |

(31)

Németország állítása szerint az egész Európára kiterjedő csővezetékhálózat és különösen ez az elképzelés hosszú távra biztosítaná Bajorország petrolkémiai iparának jövőjét és az iparágban meglévő mintegy 17 700 munkahelyet.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (32) | A Bizottság azért indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást, mert kételkedett Németország azon állításában, hogy a hozzájárulás nem állami támogatásnak, hanem általános infrastrukturális intézkedésnek minősül. A Bizottság kételkedett a támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségében is. A környezetvédelemmel, a közlekedésbiztonsággal és az utak tehermentesítésével kapcsolatos előnyök nem, vagy csak nagyon korlátozott mértékben ismerhetők fel. De ha a csővezeték Bajorország vegyipara számára stratégiai jelentőséggel bírna is, mégiscsak megengedhetetlen versenytorzuláshoz vezethet. A projekt számított jövedelmezősége ugyan alacsony, de úgy tűnik, a meglévő etilén- és propiléngyártók számára jelentős közvetett előnyökkel járhat. A vezeték mentén működő vállalatok között a csővezetéken nagy mennyiségek forgalmazhatók, de ezzel egyidejűleg más régiókba is lehetővé válik a szállítás, ezáltal közvetlen verseny alakulhat ki más, Bajorországon, Baden-Württembergen és Rheinland-Pfalzon kívüli gyártók etilénjével szemben. Nem zárható ki a propilénpiacra gyakorolt jelentős hatás sem. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság azért indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást, mert kételkedett Németország azon állításában, hogy a hozzájárulás nem állami támogatásnak, hanem általános infrastrukturális intézkedésnek minősül. A Bizottság kételkedett a támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségében is. A környezetvédelemmel, a közlekedésbiztonsággal és az utak tehermentesítésével kapcsolatos előnyök nem, vagy csak nagyon korlátozott mértékben ismerhetők fel. De ha a csővezeték Bajorország vegyipara számára stratégiai jelentőséggel bírna is, mégiscsak megengedhetetlen versenytorzuláshoz vezethet. A projekt számított jövedelmezősége ugyan alacsony, de úgy tűnik, a meglévő etilén- és propiléngyártók számára jelentős közvetett előnyökkel járhat. A vezeték mentén működő vállalatok között a csővezetéken nagy mennyiségek forgalmazhatók, de ezzel egyidejűleg más régiókba is lehetővé válik a szállítás, ezáltal közvetlen verseny alakulhat ki más, Bajorországon, Baden-Württembergen és Rheinland-Pfalzon kívüli gyártók etilénjével szemben. Nem zárható ki a propilénpiacra gyakorolt jelentős hatás sem.

| (33) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy ez a projekt bizonyos mértékig hasonlít a Rotterdam, Antwerpen és a Ruhr-vidék közötti propilénvezetékre, amelyhez a Bizottság a támogatást 2004. június 16-án jóváhagyta (11). Vannak azonban lényeges különbségek: A csővezeték két végpontja között nem szállítanak nagy mennyiségű etilént, és a vízi vagy vasúti szállítás a propilénvezeték esetében valós alternatíva volt; csak az etilénvezeték esetében irányoztak elő díjengedményeket a nagyobb mennyiségekre, hosszú távú szerződéseket és előrendeléseket, ami a Bizottságban kétségeket vetett fel azzal kapcsolatban, hogy egyfelől a konzorciális partnerek, másfelől a többi felhasználó számára a feltételek valóban azonosak; az előirányzott támogatás intenzitása a Bizottság megállapításai szerint 50 % körül van, míg a másik esetben 30 % alatti. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy ez a projekt bizonyos mértékig hasonlít a Rotterdam, Antwerpen és a Ruhr-vidék közötti propilénvezetékre, amelyhez a Bizottság a támogatást 2004. június 16-án jóváhagyta (11). Vannak azonban lényeges különbségek: A csővezeték két végpontja között nem szállítanak nagy mennyiségű etilént, és a vízi vagy vasúti szállítás a propilénvezeték esetében valós alternatíva volt; csak az etilénvezeték esetében irányoztak elő díjengedményeket a nagyobb mennyiségekre, hosszú távú szerződéseket és előrendeléseket, ami a Bizottságban kétségeket vetett fel azzal kapcsolatban, hogy egyfelől a konzorciális partnerek, másfelől a többi felhasználó számára a feltételek valóban azonosak; az előirányzott támogatás intenzitása a Bizottság megállapításai szerint 50 % körül van, míg a másik esetben 30 % alatti.

4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (34) | A hivatalos vizsgálati eljárás keretében beérkezett levelek között vannak az APPE és Ausztria támogató észrevételei, amelyek utalnak az Európa számára adódó előnyökre és a csővezeték-hálózatnak az olefinekre való kiterjesztésére. A projektben közvetlenül részt nem vevő bajor vállalkozások, a Miro, a Bayernoil és az IGS is pozitívan nyilatkozott, főként a projektnek a bajorországi petrolkémiai ipar jövőjével kapcsolatos jelentősége miatt. A magát megnevezni nem kívánó etiléngyártó azonban május 24-én kifejtette, hogy a csővezeték esetében egy tisztán regionális védekezést jelentő beruházásról van szó, amelynek az a célja, hogy a helyi gyártókat piaci előnyhöz juttassák, az olefinipar versenyképessége viszont ezáltal semmiképp sem javulna. Ellenben teljes mértékben támogatna egy átfogó olefinvezeték-rendszert Európában. |
| --- | --- |

(34)

A hivatalos vizsgálati eljárás keretében beérkezett levelek között vannak az APPE és Ausztria támogató észrevételei, amelyek utalnak az Európa számára adódó előnyökre és a csővezeték-hálózatnak az olefinekre való kiterjesztésére. A projektben közvetlenül részt nem vevő bajor vállalkozások, a Miro, a Bayernoil és az IGS is pozitívan nyilatkozott, főként a projektnek a bajorországi petrolkémiai ipar jövőjével kapcsolatos jelentősége miatt. A magát megnevezni nem kívánó etiléngyártó azonban május 24-én kifejtette, hogy a csővezeték esetében egy tisztán regionális védekezést jelentő beruházásról van szó, amelynek az a célja, hogy a helyi gyártókat piaci előnyhöz juttassák, az olefinipar versenyképessége viszont ezáltal semmiképp sem javulna. Ellenben teljes mértékben támogatna egy átfogó olefinvezeték-rendszert Európában.

| (35) | Az EPS-projektben közvetlenül érdekeltek, Németország 2006. február 8-i leveléhez csatolt levelükben, egyhangúlag támogatják a projektet, azt az átfogó európai hálózat felé tett első lépésként nevezték. Az OMV és a MOL részletesebb észrevételeket tett (l. 28. preambulumbekezdés). Ami a tervezett és a meglévő vezetékek közötti összeköttetést illeti, a BASF, az Infraserv Gendorf és az Infraserv Hoechst a szabad hozzáféréssel és a megkülönböztetés-mentes díjszabással egyetért (l. 30. preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(35)

Az EPS-projektben közvetlenül érdekeltek, Németország 2006. február 8-i leveléhez csatolt levelükben, egyhangúlag támogatják a projektet, azt az átfogó európai hálózat felé tett első lépésként nevezték. Az OMV és a MOL részletesebb észrevételeket tett (l. 28. preambulumbekezdés). Ami a tervezett és a meglévő vezetékek közötti összeköttetést illeti, a BASF, az Infraserv Gendorf és az Infraserv Hoechst a szabad hozzáféréssel és a megkülönböztetés-mentes díjszabással egyetért (l. 30. preambulumbekezdés).

| (36) | 2006. február 5-én az a versenytárs, amely név szerint szerepelni nem akar, egy további észrevételt nyújtott be a Bizottságnak, amelyben a projektet pozitíven ítéli meg, amennyiben mindkét, Bajorországot az ARG-rendszerrel összekötő magántulajdonú csővezetéket megnyitják. |
| --- | --- |

(36)

2006. február 5-én az a versenytárs, amely név szerint szerepelni nem akar, egy további észrevételt nyújtott be a Bizottságnak, amelyben a projektet pozitíven ítéli meg, amennyiben mindkét, Bajorországot az ARG-rendszerrel összekötő magántulajdonú csővezetéket megnyitják.

5.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (37) | Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásához fűzött észrevételében kitartott amellett, hogy az intézkedés nem állami támogatás, mivel szelektív előny biztosítására nem kerül sor, és megkülönböztetés-mentes, minden felhasználó számára nyitva álló infrastruktúráról lenne szó. Németország hangsúlyozta továbbá, hogy figyelembe véve az etilén szállításával kapcsolatos nehézségeket, a beruházások nagyságát és hosszú távú jellegét, valamint az etilén és a propilén közötti kölcsönös összefüggést, ha akár egyetlen érdekelt visszalépne a bajor etiléngyártó és -átvevő iparban, az a többi ipari szereplő számára következményekkel járó dominóhatást váltana ki: egy gyártóüzem bezárásával a fennmaradó létesítmények jövedelmezősége csökkenne, ami az etilén más gyártóinál és átvevőinél további bezárásokat vonna maga után. Ily módon a munkavállalók esetleg jelentős számban veszítenék el állásukat. A Basell münchsmünsteri létesítményében bekövetkezett robbanás egy ilyen láncreakció kezdetét jelentheti. Németország hangsúlyozza, hogy a projekt az átfogó európai hálózatba tagolódik be, hogy a csővezeték sajátos jelentőségű egy olyan elszigetelt terület számára, mint Bajorország, és hogy a bajor rendszer kudarca a többi európai területre is következményekkel járna, mivel a bajor csővezeték fontos kapcsolódást képvisel Nyugat-Európa csővezetékei és a Kelet-Európában már meglévő, illetve tervezett csővezetékek között. Németország utalt a projekt várható pozitív hatásaira az európai ipar ellátásbiztonságának, rugalmasságának és világméretű versenyképességének szempontjából. A támogatás szerinte egy piaci hiányosságot korrigál, mivel közpénzekből történő támogatás nélkül a projekt nem gazdaságos. Németország hangsúlyozta továbbá, hogy még a tervezett, 70 M EUR összegű támogatás mellett is, a várható belső megtérülési ráta az EPS számára mindössze 1,3 % körül lenne, ami azt jelenti, hogy a részt vevő vállalatok elsősorban a hosszú távú ellátásbiztonságban érdekeltek, nem pedig a rövid távú nyereségben. Németország hozzáfűzte továbbá, hogy a projekt a versenyt nem torzítaná, mivel a résztvevők a minimális nyereség elvét elfogadják, és a csővezetékhez való hozzáférés feltételei egyetlen felhasználót sem diszkriminálnak. |
| --- | --- |

(37)

Németország a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásához fűzött észrevételében kitartott amellett, hogy az intézkedés nem állami támogatás, mivel szelektív előny biztosítására nem kerül sor, és megkülönböztetés-mentes, minden felhasználó számára nyitva álló infrastruktúráról lenne szó. Németország hangsúlyozta továbbá, hogy figyelembe véve az etilén szállításával kapcsolatos nehézségeket, a beruházások nagyságát és hosszú távú jellegét, valamint az etilén és a propilén közötti kölcsönös összefüggést, ha akár egyetlen érdekelt visszalépne a bajor etiléngyártó és -átvevő iparban, az a többi ipari szereplő számára következményekkel járó dominóhatást váltana ki: egy gyártóüzem bezárásával a fennmaradó létesítmények jövedelmezősége csökkenne, ami az etilén más gyártóinál és átvevőinél további bezárásokat vonna maga után. Ily módon a munkavállalók esetleg jelentős számban veszítenék el állásukat. A Basell münchsmünsteri létesítményében bekövetkezett robbanás egy ilyen láncreakció kezdetét jelentheti. Németország hangsúlyozza, hogy a projekt az átfogó európai hálózatba tagolódik be, hogy a csővezeték sajátos jelentőségű egy olyan elszigetelt terület számára, mint Bajorország, és hogy a bajor rendszer kudarca a többi európai területre is következményekkel járna, mivel a bajor csővezeték fontos kapcsolódást képvisel Nyugat-Európa csővezetékei és a Kelet-Európában már meglévő, illetve tervezett csővezetékek között. Németország utalt a projekt várható pozitív hatásaira az európai ipar ellátásbiztonságának, rugalmasságának és világméretű versenyképességének szempontjából. A támogatás szerinte egy piaci hiányosságot korrigál, mivel közpénzekből történő támogatás nélkül a projekt nem gazdaságos. Németország hangsúlyozta továbbá, hogy még a tervezett, 70 M EUR összegű támogatás mellett is, a várható belső megtérülési ráta az EPS számára mindössze 1,3 % körül lenne, ami azt jelenti, hogy a részt vevő vállalatok elsősorban a hosszú távú ellátásbiztonságban érdekeltek, nem pedig a rövid távú nyereségben. Németország hozzáfűzte továbbá, hogy a projekt a versenyt nem torzítaná, mivel a résztvevők a minimális nyereség elvét elfogadják, és a csővezetékhez való hozzáférés feltételei egyetlen felhasználót sem diszkriminálnak.

| (38) | Németország aláhúzta a projekt gyakorlatilag egyöntetű támogatottságát. Ami a név szerint szerepelni nem kívánó versenytárs bíráló észrevételét illeti, Németország utalt arra, hogy az európai hálózatot támogatná, amelyhez – az adott versenytárs felfogásával ellentétben – az EPS-projektre szükség van. A két magántulajdonú csővezetékhez való kapcsolódást illetően Németország rámutatott egyfelől arra, hogy a diszkriminációk kialakulását és a csővezeték-tulajdonosok részéről a pozíciókkal való visszaélést a versenyjog megakadályozza, másfelől pedig arra, hogy az EPS és a magántulajdonú csővezetékek tulajdonosai között tárgyalások vannak folyamatban, a szabad hozzáférés együttes biztosítása érdekében. A projekt alacsony nyereségtartalmára utalva Németország tagadta a Bizottságnak azt a feltételezését, miszerint a támogatás intenzitása a szükségesnél nagyobb lenne. Németország részletes információkat adott át a támogatható költségekkel, a tőke hozadékának kiszámításával, a piaci helyzettel (ezen belül a propilénnel és a származékokkal) kapcsolatban, a harmadik országokból származó behozatalról, a becsült szállítandó mennyiségekről, valamint a projektben közvetlenül érdekeltek gyártásáról illetve felhasználásáról és az EPS-csővezetékhez hozzákapcsolandó csővezetékekről. |
| --- | --- |

(38)

Németország aláhúzta a projekt gyakorlatilag egyöntetű támogatottságát. Ami a név szerint szerepelni nem kívánó versenytárs bíráló észrevételét illeti, Németország utalt arra, hogy az európai hálózatot támogatná, amelyhez – az adott versenytárs felfogásával ellentétben – az EPS-projektre szükség van. A két magántulajdonú csővezetékhez való kapcsolódást illetően Németország rámutatott egyfelől arra, hogy a diszkriminációk kialakulását és a csővezeték-tulajdonosok részéről a pozíciókkal való visszaélést a versenyjog megakadályozza, másfelől pedig arra, hogy az EPS és a magántulajdonú csővezetékek tulajdonosai között tárgyalások vannak folyamatban, a szabad hozzáférés együttes biztosítása érdekében. A projekt alacsony nyereségtartalmára utalva Németország tagadta a Bizottságnak azt a feltételezését, miszerint a támogatás intenzitása a szükségesnél nagyobb lenne. Németország részletes információkat adott át a támogatható költségekkel, a tőke hozadékának kiszámításával, a piaci helyzettel (ezen belül a propilénnel és a származékokkal) kapcsolatban, a harmadik országokból származó behozatalról, a becsült szállítandó mennyiségekről, valamint a projektben közvetlenül érdekeltek gyártásáról illetve felhasználásáról és az EPS-csővezetékhez hozzákapcsolandó csővezetékekről.

6.   ÉRTÉKELÉS

6.1.   Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása

| (39) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen bármiféle állami, vagy állami forrásokból juttatott támogatás, amely bizonyos vállalkozások vagy gyártási ágak kedvezményezése révén a versenyt meghamisítja vagy meghamisíthatja, amennyiben a tagállamok közötti kereskedelemre hatással van. |
| --- | --- |

(39)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen bármiféle állami, vagy állami forrásokból juttatott támogatás, amely bizonyos vállalkozások vagy gyártási ágak kedvezményezése révén a versenyt meghamisítja vagy meghamisíthatja, amennyiben a tagállamok közötti kereskedelemre hatással van.

| (40) | Azt a támogatást, amelyet Németország nyújtani kíván, közvetlenül egy állami hatóság nyújtaná. Állami forrásokról van szó. |
| --- | --- |

(40)

Azt a támogatást, amelyet Németország nyújtani kíván, közvetlenül egy állami hatóság nyújtaná. Állami forrásokról van szó.

| (41) | A csővezeték üzemeltetője, az EPS, a szállítási szolgáltatóként gazdasági tevékenységet folytat, és ezáltal a 87. cikk (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(41)

A csővezeték üzemeltetője, az EPS, a szállítási szolgáltatóként gazdasági tevékenységet folytat, és ezáltal a 87. cikk (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak tekintendő.

| (42) | Mivel a támogatás a konzorcium számára lehetővé teszi a csővezeték megépítését és 25 éven keresztül történő üzemeltetését, anélkül hogy annak összes költségét viselnie kellene, ezáltal gazdasági előnyben részesül. Mivelhogy a csővezeték-beruházás az etilén és a propilén, valamint az etilénszármazékok gyártási kapacitásaiba történő jelenlegi és tervezett beruházásokkal szorosan összefügg, a támogatás révén nemcsak a szállítás, de az etilén és az etilénszármazékok gyártása tekintetében is előny keletkezik. |
| --- | --- |

(42)

Mivel a támogatás a konzorcium számára lehetővé teszi a csővezeték megépítését és 25 éven keresztül történő üzemeltetését, anélkül hogy annak összes költségét viselnie kellene, ezáltal gazdasági előnyben részesül. Mivelhogy a csővezeték-beruházás az etilén és a propilén, valamint az etilénszármazékok gyártási kapacitásaiba történő jelenlegi és tervezett beruházásokkal szorosan összefügg, a támogatás révén nemcsak a szállítás, de az etilén és az etilénszármazékok gyártása tekintetében is előny keletkezik.

| (43) | Ezt az előnyt szelektívnek kell tekinteni, és a csővezeték „nyilvános infrastruktúrának” nem ismerhető el. A közlekedési infrastruktúrák építésének vagy üzemeltetésének állami finanszírozása azonban nem mindig tekintendő a 87. cikk (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak. Az ilyen infrastruktúrákat többnyire azért hozzák közpénzekből létre, „mivel az ármechanizmus nem eléggé hatékony ennek lehetővé tételére. Az olyan javak, mint az infrastruktúra, rendszerint nem oszthatók fel, és ezeket a polgárok díjazás ellenében vagy díjmentesen közösen használhatják. Egy ilyen, az állam által rendelkezésre bocsátott közjavak nem csupán bizonyos vállalkozások vagy gazdasági ágazatok javát, hanem az egész társadalomét szolgálják (a kizárólagosságmentesség alapelve)” (12). Nemcsak a tulajdoni helyzet, hanem más kritériumok is meghatározóak. |
| --- | --- |

(43)

Ezt az előnyt szelektívnek kell tekinteni, és a csővezeték „nyilvános infrastruktúrának” nem ismerhető el. A közlekedési infrastruktúrák építésének vagy üzemeltetésének állami finanszírozása azonban nem mindig tekintendő a 87. cikk (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak. Az ilyen infrastruktúrákat többnyire azért hozzák közpénzekből létre, „mivel az ármechanizmus nem eléggé hatékony ennek lehetővé tételére. Az olyan javak, mint az infrastruktúra, rendszerint nem oszthatók fel, és ezeket a polgárok díjazás ellenében vagy díjmentesen közösen használhatják. Egy ilyen, az állam által rendelkezésre bocsátott közjavak nem csupán bizonyos vállalkozások vagy gazdasági ágazatok javát, hanem az egész társadalomét szolgálják (a kizárólagosságmentesség alapelve)” (12). Nemcsak a tulajdoni helyzet, hanem más kritériumok is meghatározóak.

| (44) | A szóban forgó esetben az infrastruktúra – a kikötőkkel, repülőterekkel és autópályákkal ellentétben – nem mindenkit, hanem egyedül a gazdasági ágazat gazdasági érdekeit szolgálja. Előnyöket kizárólag egyes vállalkozásoknak biztosít – ebben az esetben a gazdasági szereplők nagyon korlátozott számának, a vegyipar egy adott ágazatában, egy bizonyos tagállam egy bizonyos részében. A csővezeték csak etilénszállításra alkalmas, és az összes konzorciális partner az etilén gyártója vagy átvevője, amelyeknek a csővezetékhez közvetlen érdekük fűződik. A csővezeték a konzorcium tulajdonában marad, a használati korlátozások pedig, amelyek a támogatás nyújtásának előfeltételét képezik, csak 25 évre érvényesek. A csővezeték építésére és üzemeltetésére nyilvános pályázatot írtak ki. Következésképpen szelektív projektről van szó. |
| --- | --- |

(44)

A szóban forgó esetben az infrastruktúra – a kikötőkkel, repülőterekkel és autópályákkal ellentétben – nem mindenkit, hanem egyedül a gazdasági ágazat gazdasági érdekeit szolgálja. Előnyöket kizárólag egyes vállalkozásoknak biztosít – ebben az esetben a gazdasági szereplők nagyon korlátozott számának, a vegyipar egy adott ágazatában, egy bizonyos tagállam egy bizonyos részében. A csővezeték csak etilénszállításra alkalmas, és az összes konzorciális partner az etilén gyártója vagy átvevője, amelyeknek a csővezetékhez közvetlen érdekük fűződik. A csővezeték a konzorcium tulajdonában marad, a használati korlátozások pedig, amelyek a támogatás nyújtásának előfeltételét képezik, csak 25 évre érvényesek. A csővezeték építésére és üzemeltetésére nyilvános pályázatot írtak ki. Következésképpen szelektív projektről van szó.

| (45) | Ehhez hozzájárul, hogy a vegyi anyagok csővezetékeinek építése általában nem tartozik az állam hatósági feladatkörébe. Ilyen csővezetékek építése során gazdasági tevékenységről van szó, amely rendszerint az ipar illetékességi körébe és érdekeltségébe tartozik. Az EPS a csővezeték-építéssel és a tervezett szállítási szolgáltatásokkal olyan gazdasági tevékenységet végez, amely által beruházása – közvetlenül és közvetve – megtérülhet. A vegyi anyagok csővezetékeibe eszközölt beruházásokkal kapcsolatos döntések gyakran a gyártási kapacitásokkal kapcsolatos beruházásokra és eszközkivonásokra vonatkozó döntések szerves részét képezik. Egyes, újabban épült csővezetékek támogatások nélkül, mások támogatás mellett épültek; ezeket a támogatásokat azonban az állami regionális támogatásokra vonatkozó közösségi előírások alapján vagy környezetvédelmi megfontolások miatt engedélyezték. |
| --- | --- |

(45)

Ehhez hozzájárul, hogy a vegyi anyagok csővezetékeinek építése általában nem tartozik az állam hatósági feladatkörébe. Ilyen csővezetékek építése során gazdasági tevékenységről van szó, amely rendszerint az ipar illetékességi körébe és érdekeltségébe tartozik. Az EPS a csővezeték-építéssel és a tervezett szállítási szolgáltatásokkal olyan gazdasági tevékenységet végez, amely által beruházása – közvetlenül és közvetve – megtérülhet. A vegyi anyagok csővezetékeibe eszközölt beruházásokkal kapcsolatos döntések gyakran a gyártási kapacitásokkal kapcsolatos beruházásokra és eszközkivonásokra vonatkozó döntések szerves részét képezik. Egyes, újabban épült csővezetékek támogatások nélkül, mások támogatás mellett épültek; ezeket a támogatásokat azonban az állami regionális támogatásokra vonatkozó közösségi előírások alapján vagy környezetvédelmi megfontolások miatt engedélyezték.

| (46) | Az Európai Közösségek Bíróságainak állandó ítélkezési gyakorlata szerint a kereskedelem korlátozásának feltétele akkor teljesül, ha a kedvezményben részesített vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezi. Ha nemcsak az etilént, hanem a propilént és az etilén- és propilénszármazékokat is figyelembe vesszük, akkor a Bizottság megállapítása szerint a konzorciális partnerek gazdasági tevékenységére ez ráillik. A támogatásból eredő előny következésképpen a tagállamok közötti versenyt torzítja, vagy annak torzításával fenyeget. |
| --- | --- |

(46)

Az Európai Közösségek Bíróságainak állandó ítélkezési gyakorlata szerint a kereskedelem korlátozásának feltétele akkor teljesül, ha a kedvezményben részesített vállalat olyan gazdasági tevékenységet folytat, amely a tagállamok közti kereskedelem tárgyát képezi. Ha nemcsak az etilént, hanem a propilént és az etilén- és propilénszármazékokat is figyelembe vesszük, akkor a Bizottság megállapítása szerint a konzorciális partnerek gazdasági tevékenységére ez ráillik. A támogatásból eredő előny következésképpen a tagállamok közötti versenyt torzítja, vagy annak torzításával fenyeget.

| (47) | Ez az értékelés feltár bizonyos párhuzamosságokat a C67/03, C68/03 és C69/03 támogatási ügyekhez képest, ahol olyan támogatásról volt szó, amelyet Németország, Hollandia illetve Belgium adott egy propilénvezeték létesítéséhez Rotterdamból Antwerpenen át Ruhr-vidékre. Ezekben a támogatási ügyekben a Bizottság jóváhagyó döntést hozott, és ennek során világosan kifejtette, hogy a támogatás állami támogatást képvisel (13). |
| --- | --- |

(47)

Ez az értékelés feltár bizonyos párhuzamosságokat a C67/03, C68/03 és C69/03 támogatási ügyekhez képest, ahol olyan támogatásról volt szó, amelyet Németország, Hollandia illetve Belgium adott egy propilénvezeték létesítéséhez Rotterdamból Antwerpenen át Ruhr-vidékre. Ezekben a támogatási ügyekben a Bizottság jóváhagyó döntést hozott, és ennek során világosan kifejtette, hogy a támogatás állami támogatást képvisel (13).

| (48) | A megnevezett okokból az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást jelent. |
| --- | --- |

(48)

A megnevezett okokból az intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást jelent.

6.2.   Összeegyeztethetőség

| (49) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése bizonyos kivételeket, illetve felmentéseket irányoz elő az állami támogatásoknak az (1) bekezdésben szereplő tilalma alól. A Bizottság különböző iránymutatásokban és a közösségi keretszabályokban meghatározta, hogy ezek a kivételek és felmentések milyen körülmények között alkalmazhatók. Ezek az iránymutatások és közösségi keretszabályok azonban a szóban forgó esetben nem alkalmazhatók. Így az állami környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabályban (14) rögzített előírások csak azokra az állami támogatásokra érvényesek, amelyek a címzett számára lehetővé teszik saját környezetszennyezésének mérséklését, nem alkalmazhatók azonban az olyan beruházásokra, amelyek a támogatás címzettjének versenytársainál eredményeznek kisebb környezetszennyezést. A csővezetéken történő etilénszállítás sem tekinthető az eljárásnak az etiléngyártásra való, a környezetvédelem értelmében vett alkalmazásának, hanem külön szolgáltatásnak tekintendő. Ezt még egyértelműbbé teszi, hogy a csővezetéket egy új jogalany építi meg, amely egyes-egyedül azzal a céllal jött létre, hogy a csővezetéket létrehozza és az etilén szállításában szolgáltatásokat teljesítsen. Annak ellenére, hogy az EPS üzletrész-tulajdonosai az etilén gyártásában és feldolgozásában tevékenykednek, az új tevékenység esetében elsősorban a szállításról van szó. Ezenkívül jelenleg nincs etilénszállítás Ludwigshafen és Münchsmünster között. A projekt tehát nem vezet közvetlenül az érintett vállalkozások emissziójának csökkentéséhez. Sokkal inkább egy új szállítási tevékenység jön létre a projekt révén, amely bizonyos mértékig szükségképpen emissziókhoz vezet, és a környezetet megterheli. A környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabály ezért a szóban forgó esetben nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(49)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése bizonyos kivételeket, illetve felmentéseket irányoz elő az állami támogatásoknak az (1) bekezdésben szereplő tilalma alól. A Bizottság különböző iránymutatásokban és a közösségi keretszabályokban meghatározta, hogy ezek a kivételek és felmentések milyen körülmények között alkalmazhatók. Ezek az iránymutatások és közösségi keretszabályok azonban a szóban forgó esetben nem alkalmazhatók. Így az állami környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabályban (14) rögzített előírások csak azokra az állami támogatásokra érvényesek, amelyek a címzett számára lehetővé teszik saját környezetszennyezésének mérséklését, nem alkalmazhatók azonban az olyan beruházásokra, amelyek a támogatás címzettjének versenytársainál eredményeznek kisebb környezetszennyezést. A csővezetéken történő etilénszállítás sem tekinthető az eljárásnak az etiléngyártásra való, a környezetvédelem értelmében vett alkalmazásának, hanem külön szolgáltatásnak tekintendő. Ezt még egyértelműbbé teszi, hogy a csővezetéket egy új jogalany építi meg, amely egyes-egyedül azzal a céllal jött létre, hogy a csővezetéket létrehozza és az etilén szállításában szolgáltatásokat teljesítsen. Annak ellenére, hogy az EPS üzletrész-tulajdonosai az etilén gyártásában és feldolgozásában tevékenykednek, az új tevékenység esetében elsősorban a szállításról van szó. Ezenkívül jelenleg nincs etilénszállítás Ludwigshafen és Münchsmünster között. A projekt tehát nem vezet közvetlenül az érintett vállalkozások emissziójának csökkentéséhez. Sokkal inkább egy új szállítási tevékenység jön létre a projekt révén, amely bizonyos mértékig szükségképpen emissziókhoz vezet, és a környezetet megterheli. A környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabály ezért a szóban forgó esetben nem alkalmazható.

| (50) | Nem alkalmazhatók az EK-Szerződés V. (közlekedési) fejezete szerinti, a támogatások összeegyeztethetőségével kapcsolatos rendelkezések sem. Az EK-Szerződés 73. cikke szerint a közlekedés koordinálásának szükségességével kapcsolatos támogatások a Szerződéssel összeegyeztethetők. Az EK-Szerződés 80. cikke azonban korlátozza a közlekedési fejezetben szereplő rendelkezések alkalmazási területét: „Ez a fejezet a vasúti, közúti és belföldi hajózási forgalomra vonatkozik.” A 73. cikk tehát a szóban forgó esetre nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(50)

Nem alkalmazhatók az EK-Szerződés V. (közlekedési) fejezete szerinti, a támogatások összeegyeztethetőségével kapcsolatos rendelkezések sem. Az EK-Szerződés 73. cikke szerint a közlekedés koordinálásának szükségességével kapcsolatos támogatások a Szerződéssel összeegyeztethetők. Az EK-Szerződés 80. cikke azonban korlátozza a közlekedési fejezetben szereplő rendelkezések alkalmazási területét: „Ez a fejezet a vasúti, közúti és belföldi hajózási forgalomra vonatkozik.” A 73. cikk tehát a szóban forgó esetre nem alkalmazható.

| (51) | A csővezeték egy nagyobb, egész Európára kiterjedő etilénszállítási csővezeték-hálózat része, amelyhez az európai petrolkémiai iparnak fűződik érdeke, beleértve azokat a vállalkozásokat, amelyek a szállítási területeken találhatók. A Bizottság különféle iránymutatásai és közösségi keretszabályai erre nem vonatkoznak. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a támogatásra adott felmentés közvetlenül az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján lehetséges-e. Ennek a rendelkezésnek a keretében megvizsgálandó, hogy az intézkedés a Közösség céljait szolgálja-e, szükséges és arányos-e, és a versenyt milyen mértékben torzíthatja. |
| --- | --- |

(51)

A csővezeték egy nagyobb, egész Európára kiterjedő etilénszállítási csővezeték-hálózat része, amelyhez az európai petrolkémiai iparnak fűződik érdeke, beleértve azokat a vállalkozásokat, amelyek a szállítási területeken találhatók. A Bizottság különféle iránymutatásai és közösségi keretszabályai erre nem vonatkoznak. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a támogatásra adott felmentés közvetlenül az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján lehetséges-e. Ennek a rendelkezésnek a keretében megvizsgálandó, hogy az intézkedés a Közösség céljait szolgálja-e, szükséges és arányos-e, és a versenyt milyen mértékben torzíthatja.

6.2.1.   Hozzájárulás a Közösség céljainak megvalósulásához

| (52) | A tervezett csővezeték központi szerepet játszik az egész Európára kiterjedő etilénszállító csővezeték-hálózat szempontjából, amely a jelenleg meglévő hálózatokat a különféle, a közös piac különböző részein található, összeköttetéssel nem rendelkező „ipari szigetekkel” kötné össze. Egy ilyen hálózat javítja általában az európai gazdaság és különösen a petrolkémiai ipar versenyképességét, ami a Közösség érdekeivel megegyezik, hiszen a versenyképesség az egyik központi lisszaboni célkitűzés. Németország helyesen állapítja meg, hogy a csővezeték megnöveli az ellátás rugalmasságát és biztonságát – pl. balesetek vagy a szükséges karbantartási munkák esetén –, ezáltal pedig az összköltség csökken, valamint az etilén és az etilénszármazékok gyártási és szállítási feltételei javulnak. A hálózat a nyersanyagellátás regionális szűk keresztmetszeteit is csökkenti. Hozzájárul továbbá a jelenlegi probléma megoldásához, amely abból adódik, hogy az etilén iránti és a propilén iránti kereslet növekedése nem ugyanolyan arányú, mint ezeknek az anyagoknak a kémiai gyártási folyamat eredményeként keletkező, tényleges egymásközi aránya. A hálózat növelné a rugalmasságot az új beruházások telephelyeinek kiválasztása során is, ami lehetővé tenné, hogy a gyártók olyan gyártási telephelyeket válasszanak, ahol a költségek a legalacsonyabbak. Ezek azok az indokok, amelyek miatt általános az a vélekedés, hogy a hálózat a petrolkémiai ipar számára nagy jelentőséggel bír (15). |
| --- | --- |

(52)

A tervezett csővezeték központi szerepet játszik az egész Európára kiterjedő etilénszállító csővezeték-hálózat szempontjából, amely a jelenleg meglévő hálózatokat a különféle, a közös piac különböző részein található, összeköttetéssel nem rendelkező „ipari szigetekkel” kötné össze. Egy ilyen hálózat javítja általában az európai gazdaság és különösen a petrolkémiai ipar versenyképességét, ami a Közösség érdekeivel megegyezik, hiszen a versenyképesség az egyik központi lisszaboni célkitűzés. Németország helyesen állapítja meg, hogy a csővezeték megnöveli az ellátás rugalmasságát és biztonságát – pl. balesetek vagy a szükséges karbantartási munkák esetén –, ezáltal pedig az összköltség csökken, valamint az etilén és az etilénszármazékok gyártási és szállítási feltételei javulnak. A hálózat a nyersanyagellátás regionális szűk keresztmetszeteit is csökkenti. Hozzájárul továbbá a jelenlegi probléma megoldásához, amely abból adódik, hogy az etilén iránti és a propilén iránti kereslet növekedése nem ugyanolyan arányú, mint ezeknek az anyagoknak a kémiai gyártási folyamat eredményeként keletkező, tényleges egymásközi aránya. A hálózat növelné a rugalmasságot az új beruházások telephelyeinek kiválasztása során is, ami lehetővé tenné, hogy a gyártók olyan gyártási telephelyeket válasszanak, ahol a költségek a legalacsonyabbak. Ezek azok az indokok, amelyek miatt általános az a vélekedés, hogy a hálózat a petrolkémiai ipar számára nagy jelentőséggel bír (15).

| (53) | Ezenfelül a csővezeték-hálózat az összes etiléngyártó és -felhasználó számára lehetővé teszi, hogy a csővezeték mentén vagy a vele összekapcsolódó hálózatok mentén értékesítsenek vagy vásároljanak. Ezáltal a csővezeték kiszélesíti a térbeli érintett piacot, amely jelenleg a bajor termelők esetében Bajorországra korlátozódik. A szokásos piaci feltételeknek megfelelő ügyletek, mint a „swapping” (csereügylet) révén egy térbeli szempontból megnövekedett érintett piac előnye végső soron a piac minden szereplőjére kiterjedne, ezért abból kell kiindulni, hogy a hálózat nemcsak a versenyképességet, de az érdekeltek közötti piaci versenyt is erősíti. Ez ismét lényeges késztetést jelent a további költségcsökkentésre és a versenyképesség fokozására az érintett iparágban. |
| --- | --- |

(53)

Ezenfelül a csővezeték-hálózat az összes etiléngyártó és -felhasználó számára lehetővé teszi, hogy a csővezeték mentén vagy a vele összekapcsolódó hálózatok mentén értékesítsenek vagy vásároljanak. Ezáltal a csővezeték kiszélesíti a térbeli érintett piacot, amely jelenleg a bajor termelők esetében Bajorországra korlátozódik. A szokásos piaci feltételeknek megfelelő ügyletek, mint a „swapping” (csereügylet) révén egy térbeli szempontból megnövekedett érintett piac előnye végső soron a piac minden szereplőjére kiterjedne, ezért abból kell kiindulni, hogy a hálózat nemcsak a versenyképességet, de az érdekeltek közötti piaci versenyt is erősíti. Ez ismét lényeges késztetést jelent a további költségcsökkentésre és a versenyképesség fokozására az érintett iparágban.

| (54) | A hálózat kiszélesítése minden, a hálózathoz csatlakozó vállalkozás számára előnnyel jár, bár a Bizottság tisztában van azzal a körülménnyel, hogy például az ARG-területtel való összeköttetés a bajor ipar számára fontosabb, mint magának az ARG-területnek a számára. |
| --- | --- |

(54)

A hálózat kiszélesítése minden, a hálózathoz csatlakozó vállalkozás számára előnnyel jár, bár a Bizottság tisztában van azzal a körülménnyel, hogy például az ARG-területtel való összeköttetés a bajor ipar számára fontosabb, mint magának az ARG-területnek a számára.

| (55) | Azoknak a bizonyítékoknak és a kötelezettségvállalásoknak ellenére, amelyeket Németország és az érdekelt felek a 28. preambulumbekezdés szerinti projekt kapcsán felhoztak, a Bizottság nem hagyhatja figyelmen kívül azt a tényt, hogy a csővezetékhez való csatlakozás egyes esetekben még nem végleges. Vonatkozik ez azokra a csővezetékekre, amelyek Bajorországot a Cseh Köztársasággal, illetve Ausztriával és Szlovákiával kötnék össze, és amelyek nagy jelentőséggel bírnának a hálózat továbbfejlesztése szempontjából. Rendelkezésre állnak azonban bizonyítékok arról, hogy a projekt mögött álló üzleti logika és a projekt kifejezett támogatottságának köszönhetően, az összes érdekelt és érintett fél (ezen belül az osztrák hatóságok) részéről, ezeknek a csatlakozásoknak a megvalósítása valószínű, akkor is, ha teljes mértékben ezeknek a projekteknek a kivitelezése sem biztosított. A szóban forgó eset sajátos körülményeinek megfelelően azonban nem lenne reális elvárni, hogy az ilyen bizonytalansági elemek elkerülhetőek legyenek. Ennek a csővezetéknek a megépítése számottevő költségeket jelent. Ezenfelül az ilyen beruházási döntések szorosan összefüggnek további beruházási és eszközkivonási döntésekkel magánál az etilén- és propiléngyártó kapacitásnál, amelyek szintén magas költségekkel járnak. Magától értetődik, hogy mindezeket a döntéseket a várható piaci fejleményekkel körültekintően össze kell hangolni. Ez az oka annak, hogy a hálózat teljes kiépítéséhez bizonyos időre lesz szükség. A tervezett csővezetéket a teljes hálózat létrehozása és a bizonytalanság csökkentése érdekében tett első lépésnek kell tekinteni. Ha ellenben a tervezett csővezeték-beruházás nem történne meg, az azt is jelentené, hogy a tervezett teljes hálózat többé biztosan nem jöhetne létre. A bajor csővezeték ilyen szempontból döntő összeköttetést biztosít Nyugat-Európa és a Közép- és Kelet-Európában lévő további csővezetékek között. |
| --- | --- |

(55)

Azoknak a bizonyítékoknak és a kötelezettségvállalásoknak ellenére, amelyeket Németország és az érdekelt felek a 28. preambulumbekezdés szerinti projekt kapcsán felhoztak, a Bizottság nem hagyhatja figyelmen kívül azt a tényt, hogy a csővezetékhez való csatlakozás egyes esetekben még nem végleges. Vonatkozik ez azokra a csővezetékekre, amelyek Bajorországot a Cseh Köztársasággal, illetve Ausztriával és Szlovákiával kötnék össze, és amelyek nagy jelentőséggel bírnának a hálózat továbbfejlesztése szempontjából. Rendelkezésre állnak azonban bizonyítékok arról, hogy a projekt mögött álló üzleti logika és a projekt kifejezett támogatottságának köszönhetően, az összes érdekelt és érintett fél (ezen belül az osztrák hatóságok) részéről, ezeknek a csatlakozásoknak a megvalósítása valószínű, akkor is, ha teljes mértékben ezeknek a projekteknek a kivitelezése sem biztosított. A szóban forgó eset sajátos körülményeinek megfelelően azonban nem lenne reális elvárni, hogy az ilyen bizonytalansági elemek elkerülhetőek legyenek. Ennek a csővezetéknek a megépítése számottevő költségeket jelent. Ezenfelül az ilyen beruházási döntések szorosan összefüggnek további beruházási és eszközkivonási döntésekkel magánál az etilén- és propiléngyártó kapacitásnál, amelyek szintén magas költségekkel járnak. Magától értetődik, hogy mindezeket a döntéseket a várható piaci fejleményekkel körültekintően össze kell hangolni. Ez az oka annak, hogy a hálózat teljes kiépítéséhez bizonyos időre lesz szükség. A tervezett csővezetéket a teljes hálózat létrehozása és a bizonytalanság csökkentése érdekében tett első lépésnek kell tekinteni. Ha ellenben a tervezett csővezeték-beruházás nem történne meg, az azt is jelentené, hogy a tervezett teljes hálózat többé biztosan nem jöhetne létre. A bajor csővezeték ilyen szempontból döntő összeköttetést biztosít Nyugat-Európa és a Közép- és Kelet-Európában lévő további csővezetékek között.

| (56) | Amint azt a 30. preambulumbekezdés kifejti, a tervezett csővezetékhez hozzákapcsolandó vezetékek üzemeltetői – ennek a versenyjogi ügynek a megítélése kapcsán és a német versenyjogból adódó előírásokon túlmenően – kötelezettséget vállaltak a szabad és megkülönböztetés-mentes hozzáférés biztosítására. Ez a beleegyezés hozzájárul a Közösség által szorgalmazott torzításmentes versenyhez. Megnöveli a piac átláthatóságát, fokozza a versenyt és hozzájárul a versenytorzulások megakadályozásához, amelyek egyébként felléphetnének. A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy mindezek a csővezetékek elfogadják a „közös szállító elvét” és a szabad hozzáférés alapelvét, és úgy véli, hogy ezek az alapelvek nagy jelentőséggel bírnak a jövőbeli csővezetékek szempontjából is. Megállapítja, hogy ezeket az alapelveket már néhány más csővezetéknél is alkalmazzák, különösen azoknál, amelyek az ARG-rendszer részét képezik, és ott, ahol a csővezetékek üzemeltetése kifejezetten a jelzett alapelvek szerint történik, az érintett tagállamok versenyszabályai korlátozni tudják a verseny torzulásait. |
| --- | --- |

(56)

Amint azt a 30. preambulumbekezdés kifejti, a tervezett csővezetékhez hozzákapcsolandó vezetékek üzemeltetői – ennek a versenyjogi ügynek a megítélése kapcsán és a német versenyjogból adódó előírásokon túlmenően – kötelezettséget vállaltak a szabad és megkülönböztetés-mentes hozzáférés biztosítására. Ez a beleegyezés hozzájárul a Közösség által szorgalmazott torzításmentes versenyhez. Megnöveli a piac átláthatóságát, fokozza a versenyt és hozzájárul a versenytorzulások megakadályozásához, amelyek egyébként felléphetnének. A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy mindezek a csővezetékek elfogadják a „közös szállító elvét” és a szabad hozzáférés alapelvét, és úgy véli, hogy ezek az alapelvek nagy jelentőséggel bírnak a jövőbeli csővezetékek szempontjából is. Megállapítja, hogy ezeket az alapelveket már néhány más csővezetéknél is alkalmazzák, különösen azoknál, amelyek az ARG-rendszer részét képezik, és ott, ahol a csővezetékek üzemeltetése kifejezetten a jelzett alapelvek szerint történik, az érintett tagállamok versenyszabályai korlátozni tudják a verseny torzulásait.

| (57) | Előfordulhat, hogy a csővezeték, a csekélyebb szállítási költség és a leghatékonyabb szállítóeszköz felhasználása révén közvetve környezeti előnyökkel jár. Az olyan nyersanyagok csővezetékes szállítása, amilyen az etilén és a kőolaj, környezetkímélőbb, mint más szállítási módok, amelyek származékok és a végtermékek esetében használatosak. A műanyagok felhasználása nagyrészt az általános fogyasztási színvonaltól és az ipari termeléstől függ, és nincs ok annak feltételezésére, hogy ez Bajorországban másként lenne. Ha elvonatkoztatunk a csővezetéktől és elviekben feltételezzük, hogy az egész bajor petrolkémiai ipar összeomlik, akkor az etilénszármazékokat, valamint a köztes és a végtermékeket nagyobb mennyiségekben kellene Bajorországba szállítani. Ebből adódóan a csővezeték a felhasználók számára, teljes hosszában, lehetővé teszi, hogy gyártási kapacitásokba ruházzanak be, és ezáltal az ügyfelekhez közelebb eső gyártási telephelyük és/vagy olyan telephelyük legyen, amely a környezet számára kisebb megterhelést jelent. Mindenesetre a bajor petrolkémiai ipar teljes összeomlása meglehetősen valószínűtlen. Ez az oka annak, hogy a lehetséges előnyök túlságosan bizonytalanok ahhoz, hogy azokat a támogatás értékelése során pozitívumként lehessen figyelembe venni. Másfelől azonban abból kell kiindulni, hogy a csővezeték legalábbis a környezetre negatív hatást nem gyakorol. |
| --- | --- |

(57)

Előfordulhat, hogy a csővezeték, a csekélyebb szállítási költség és a leghatékonyabb szállítóeszköz felhasználása révén közvetve környezeti előnyökkel jár. Az olyan nyersanyagok csővezetékes szállítása, amilyen az etilén és a kőolaj, környezetkímélőbb, mint más szállítási módok, amelyek származékok és a végtermékek esetében használatosak. A műanyagok felhasználása nagyrészt az általános fogyasztási színvonaltól és az ipari termeléstől függ, és nincs ok annak feltételezésére, hogy ez Bajorországban másként lenne. Ha elvonatkoztatunk a csővezetéktől és elviekben feltételezzük, hogy az egész bajor petrolkémiai ipar összeomlik, akkor az etilénszármazékokat, valamint a köztes és a végtermékeket nagyobb mennyiségekben kellene Bajorországba szállítani. Ebből adódóan a csővezeték a felhasználók számára, teljes hosszában, lehetővé teszi, hogy gyártási kapacitásokba ruházzanak be, és ezáltal az ügyfelekhez közelebb eső gyártási telephelyük és/vagy olyan telephelyük legyen, amely a környezet számára kisebb megterhelést jelent. Mindenesetre a bajor petrolkémiai ipar teljes összeomlása meglehetősen valószínűtlen. Ez az oka annak, hogy a lehetséges előnyök túlságosan bizonytalanok ahhoz, hogy azokat a támogatás értékelése során pozitívumként lehessen figyelembe venni. Másfelől azonban abból kell kiindulni, hogy a csővezeték legalábbis a környezetre negatív hatást nem gyakorol.

6.2.2.   A támogatás szükségessége és arányossága

| (58) | A támogatás mértéke a szükséges minimális mértékre szorítkozik, és az eszköz a kitűzött cél elérésére alkalmasnak tűnik. A Németország által átadott adatokból kiderül, hogy a belső megtérülés körülbelül 1,2 % a konzorciális partnerek közvetett előnyeinek figyelembevételével, és jóval 1 % alatt van, ha csak a közvetlen előnyök figyelembevételére kerül sor. Az ilyen hozamok az ágazatban szokásos hozamokhoz képest alacsonyak. Ez okból kifolyólag abból kell kiindulni, hogy a projekt támogatás nélkül nem valósulhatna meg. |
| --- | --- |

(58)

A támogatás mértéke a szükséges minimális mértékre szorítkozik, és az eszköz a kitűzött cél elérésére alkalmasnak tűnik. A Németország által átadott adatokból kiderül, hogy a belső megtérülés körülbelül 1,2 % a konzorciális partnerek közvetett előnyeinek figyelembevételével, és jóval 1 % alatt van, ha csak a közvetlen előnyök figyelembevételére kerül sor. Az ilyen hozamok az ágazatban szokásos hozamokhoz képest alacsonyak. Ez okból kifolyólag abból kell kiindulni, hogy a projekt támogatás nélkül nem valósulhatna meg.

| (59) | Utalni kell arra, hogy a támogatás intenzitása 29,1 %-ot tesz ki (és a 29,9 %-ot semmiképpen nem haladhatja meg); ezáltal jelentősen elmarad attól az 50 %-tól is, amely a bejelentésben szerepelt, és amelyre a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát alapozta. |
| --- | --- |

(59)

Utalni kell arra, hogy a támogatás intenzitása 29,1 %-ot tesz ki (és a 29,9 %-ot semmiképpen nem haladhatja meg); ezáltal jelentősen elmarad attól az 50 %-tól is, amely a bejelentésben szerepelt, és amelyre a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatát alapozta.

| (60) | A támogatás arányosságát el kell ismerni, mivel a költségek legalább a kedvezményezetteknek kell viselniük. A 29,1 %-os támogatásintenzitás hasonló a környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabály vagy a regionális célkitűzésekkel rendelkező állami támogatásokról szóló iránymutatások szerint elfogadható támogatásintenzitáshoz. A többi, szabad hozzáférésű szállítási infrastruktúrákhoz elfogadható intenzitásnál alacsonyabb. A támogatás intenzitásánál fontosabb azonban a várható hozam, amely ebben az esetben 1,2 % körüli, ha figyelembe vesszük a konzorciális partnerek számára adódó közvetett előnyöket, és jóval 1 % alatti, ha csak a közvetlen előnyöket vesszük figyelembe. |
| --- | --- |

(60)

A támogatás arányosságát el kell ismerni, mivel a költségek legalább a kedvezményezetteknek kell viselniük. A 29,1 %-os támogatásintenzitás hasonló a környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabály vagy a regionális célkitűzésekkel rendelkező állami támogatásokról szóló iránymutatások szerint elfogadható támogatásintenzitáshoz. A többi, szabad hozzáférésű szállítási infrastruktúrákhoz elfogadható intenzitásnál alacsonyabb. A támogatás intenzitásánál fontosabb azonban a várható hozam, amely ebben az esetben 1,2 % körüli, ha figyelembe vesszük a konzorciális partnerek számára adódó közvetett előnyöket, és jóval 1 % alatti, ha csak a közvetlen előnyöket vesszük figyelembe.

6.2.3.   A verseny megengedhetetlen torzításának megakadályozása

| (61) | A támogatás a versenyt elsősorban az etilénpiacon hamisítja meg. Egyfelől a támogatást az etilén termelési többletének Ludwigshafenbe történő „kivitelére” és esetlegesen az ARS-rendszerbe való továbbszállítására fogják felhasználni. Mivel a támogatás közvetlenül nem gyakorol hatást az előállítási költségekre, és még a szállítási költségek is felmerülnek, az árakra a hatás korlátozott lesz. Az OMV és a ROG közvetlen versenybe kerül az összekapcsolt hálózat mentén található telephelyeken működő etiléngyártókkal, ám az OMV és a Ruhr Oel kapacitásnövekedése az ARG-területen már meglévő kapacitáshoz képest csekély, a kedvezményezettek piaci részesedései pedig kicsik. |
| --- | --- |

(61)

A támogatás a versenyt elsősorban az etilénpiacon hamisítja meg. Egyfelől a támogatást az etilén termelési többletének Ludwigshafenbe történő „kivitelére” és esetlegesen az ARS-rendszerbe való továbbszállítására fogják felhasználni. Mivel a támogatás közvetlenül nem gyakorol hatást az előállítási költségekre, és még a szállítási költségek is felmerülnek, az árakra a hatás korlátozott lesz. Az OMV és a ROG közvetlen versenybe kerül az összekapcsolt hálózat mentén található telephelyeken működő etiléngyártókkal, ám az OMV és a Ruhr Oel kapacitásnövekedése az ARG-területen már meglévő kapacitáshoz képest csekély, a kedvezményezettek piaci részesedései pedig kicsik.

| (62) | A támogatás ezenkívül meghamisítja a versenyt az etilénszármazékok, valamint a műanyagok köztes és késztermékeinek piacain. A támogatás révén ennek az ágazatnak az iparvállalatai Bajorországban hatékonyabban működhetnek. A versenyképességre és a versenyre gyakorolt ilyen hatások azonban közvetett jellegűek és nem feltétlenül erősek. |
| --- | --- |

(62)

A támogatás ezenkívül meghamisítja a versenyt az etilénszármazékok, valamint a műanyagok köztes és késztermékeinek piacain. A támogatás révén ennek az ágazatnak az iparvállalatai Bajorországban hatékonyabban működhetnek. A versenyképességre és a versenyre gyakorolt ilyen hatások azonban közvetett jellegűek és nem feltétlenül erősek.

| (63) | Ami a világméretű kínálati és keresleti feltételeket illeti, valószínűtlen, hogy az etiléntermelés megnövekedése Bajorországban említésre méltó visszaesést eredményezne a Közösség más részeiben. A műanyagok iránti kereslet többnyire az általános gazdasági növekedéssel párhuzamosan alakul. Így Nyugat-Európában 2 % körüli emelkedés várható, Kelet-Európában pedig 5,5 %-os növekedés. Azonkívül az etilénpiaci hatások Németországra, vagyis a bejelentést benyújtó tagállamra fognak összpontosulni. A csővezeték mentén a hatások Belgiumban és Hollandiában közvetett jellegűek lesznek, és szintén a kedvezményezettek létesítményeit érinthetik, különösen az Antwerpenben lévő BASF-gyárat. |
| --- | --- |

(63)

Ami a világméretű kínálati és keresleti feltételeket illeti, valószínűtlen, hogy az etiléntermelés megnövekedése Bajorországban említésre méltó visszaesést eredményezne a Közösség más részeiben. A műanyagok iránti kereslet többnyire az általános gazdasági növekedéssel párhuzamosan alakul. Így Nyugat-Európában 2 % körüli emelkedés várható, Kelet-Európában pedig 5,5 %-os növekedés. Azonkívül az etilénpiaci hatások Németországra, vagyis a bejelentést benyújtó tagállamra fognak összpontosulni. A csővezeték mentén a hatások Belgiumban és Hollandiában közvetett jellegűek lesznek, és szintén a kedvezményezettek létesítményeit érinthetik, különösen az Antwerpenben lévő BASF-gyárat.

| (64) | Végül, a tervezett vezetékkel majd összekapcsolandó csővezetékek üzemeltetőinek beleegyezése megakadályozza a verseny meghamisítását ennek a csővezetéknek a különböző felhasználói körében. Amint azt már az 56. preambulumbekezdés kifejti, nagy jelentőséggel bír az a tény, hogy a csővezetékek üzemeltetése a közös szállító elve és a szabad hozzáférés alapelve szerint történjen. |
| --- | --- |

(64)

Végül, a tervezett vezetékkel majd összekapcsolandó csővezetékek üzemeltetőinek beleegyezése megakadályozza a verseny meghamisítását ennek a csővezetéknek a különböző felhasználói körében. Amint azt már az 56. preambulumbekezdés kifejti, nagy jelentőséggel bír az a tény, hogy a csővezetékek üzemeltetése a közös szállító elve és a szabad hozzáférés alapelve szerint történjen.

| (65) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeinek adott hangot a hosszú távú szerződések mérsékelt díjaival és a nagy mennyiségekkel kapcsolatban. Ezzel kapcsolatban Németország tisztázta, hogy semmiféle ilyen árengedményt nem irányoznak elő, ami szintén pozitívan hat a versenyre, és csökkenti a piacra lépés akadályait. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeinek adott hangot a hosszú távú szerződések mérsékelt díjaival és a nagy mennyiségekkel kapcsolatban. Ezzel kapcsolatban Németország tisztázta, hogy semmiféle ilyen árengedményt nem irányoznak elő, ami szintén pozitívan hat a versenyre, és csökkenti a piacra lépés akadályait.

6.2.4.   A közösségi érdek és a verseny meghamisítása közötti mérlegelés

| (66) | A fent ismertetett okokból az következik, hogy a támogatás a Közösségnek érdekében áll, és ez a körülmény a várhatóan csekély versenytorzulásokat kiegyensúlyozza. A támogatás ezáltal a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(66)

A fent ismertetett okokból az következik, hogy a támogatás a Közösségnek érdekében áll, és ez a körülmény a várhatóan csekély versenytorzulásokat kiegyensúlyozza. A támogatás ezáltal a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

7.   VÉGKÖVETKEZTETÉS

| (67) | A támogatható beruházási költségek 29,9 %-át kitevő állami támogatás, amelyet Németország az EPS-konzorciumnak kíván adni, egy etilénszállító csővezeték építéséhez Ludwigshafen és Münchsmünster között, legfeljebb 44 850 000 EUR összegig, a közös piaccal összeegyeztethető, |
| --- | --- |

(67)

A támogatható beruházási költségek 29,9 %-át kitevő állami támogatás, amelyet Németország az EPS-konzorciumnak kíván adni, egy etilénszállító csővezeték építéséhez Ludwigshafen és Münchsmünster között, legfeljebb 44 850 000 EUR összegig, a közös piaccal összeegyeztethető,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

A támogatható beruházási költségek 29,9 %-át kitevő állami támogatás, amelyet Németország az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG (EPS) konzorciumnak kíván adni, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint, legfeljebb 44 850 000 EUR összegig, a közös piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 12-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 100., 2005.4.26., 18. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Confidential information

3

(4)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o. A legutóbb a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.) módosított irányelv.

4

(5)  Az EPS tulajdonképpen két vállalatból áll, mégpedig a következőkből:

5

| — | az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, a csővezeték megtervezéséért, megépítéséért és üzemeltetéséért felel, egy beltaggal, amely az Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, tőkerészesedés nélkül, és több kültaggal, amelyek a társaság 700 000 eurós tőkéjében részesedéssel rendelkeznek, nevezetesen a BASF, az OMV és a Ruhr Oel, amelyek mindegyike 20 %-ot birtokol, valamint a Borealis, a Clariant, a Vinnolit és a Wacker, egyenként 10 %-kal (az LfA Förderbank Bayern sem beltagként, sem kültagként nem vesz részt az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG-ben, és a projekt finanszírozásáért sem vállal kezességet), |
| --- | --- |

—

az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG, a csővezeték megtervezéséért, megépítéséért és üzemeltetéséért felel, egy beltaggal, amely az Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, tőkerészesedés nélkül, és több kültaggal, amelyek a társaság 700 000 eurós tőkéjében részesedéssel rendelkeznek, nevezetesen a BASF, az OMV és a Ruhr Oel, amelyek mindegyike 20 %-ot birtokol, valamint a Borealis, a Clariant, a Vinnolit és a Wacker, egyenként 10 %-kal (az LfA Förderbank Bayern sem beltagként, sem kültagként nem vesz részt az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG-ben, és a projekt finanszírozásáért sem vállal kezességet),

| — | az Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, amely az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG-t működteti, és amelynek 28 000 eurós társasági tőkéjében az LfA 25,1 %-ot birtokol; a tőke fennmaradó része az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG ipari partnereinek kezében van. |
| --- | --- |

—

az Ethylen-Pipeline Süd Geschäftsführungs GmbH, amely az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG-t működteti, és amelynek 28 000 eurós társasági tőkéjében az LfA 25,1 %-ot birtokol; a tőke fennmaradó része az Ethylen-Pipeline Süd GmbH & Co. KG ipari partnereinek kezében van.

(6)  A BASF mind gyártója, mind átvevője az etilénnek, az OMV és a Ruhr Oel gyártók, a Borealis, a Clariant, a Vinnolit és a Wacker pedig átvevők. Az etilén egyik nagy bajorországi vásárlója, a Basell, a csővezeték-projektben nem vesz részt.

6

(7)  Lásd a 11. preambulumbekezdést.

7

(8)  Vö. Az Európai Petrolkémiai Termelők Szövetségének állásfoglalása (APPE): „The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits”, 2003. május (lásd a http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16. internetcímen).

8

The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits

(9)  Az Infraserv Höchst üzletrészei a Clariant (32 %), az Aventis (30 %), a Celanese (27,2 %), a Nutrinova (4 %), a Lil Europe (3,8 %) és a Basell (3 %) birtokában vannak.

9

(10)  Az Infraserv Gendorf üzletrészei a Clariant (50 %) és a Vinnolit (11 %) birtokában vannak, amelyek mindketten tagjai a konzorciumnak. A fennmaradó 39 % a Celanese birtokában van.

10

(11)  Lásd a 47. preambulumbekezdést.

11

(12)  XXV. jelentés a versenypolitikáról, 1995, COM(96) 126 végleges, 175. szám, 85. o.

12

(13)  2005/170/EK bizottsági határozat (HL L 56., 2005.3.2., 15. o.).

13

(14)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

14

(15)  A transzeurópai energiahálózatok kijelöléséről, valamint a 96/391/EK határozat és az 1229/2003/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 262., 2006.9.22., 1. o.).

15

---

| 6.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 143/27

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. június 5.)

az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Közösségben 2007. január 1. és december 31. között kritikus alkalmazási célokra felhasználható metil-bromid mennyiségek meghatározásáról

(az értesítés a C(2007) 2295. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia, holland, lengyel, olasz és spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(2007/386/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdése ii. pontjára,

mivel:

| (1) | A 2037/2000/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja és 4. cikke (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja tiltja a metil-bromid 2004. december 31. után történő gyártását, behozatalát és forgalomba hozatalát minden alkalmazási célra, kivéve többek között (2) a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontja szerinti kritikus alkalmazási célokat és a montreali jegyzőkönyvet aláíró felek IX/6. határozatában megállapított kritériumok, továbbá minden olyan vonatkozó feltétel szerinti kritikus alkalmazási célt, amelyekről a felek megállapodtak. A kritikus alkalmazási célokra engedélyezett eltérések célja korlátozott mentesség biztosítása annak érdekében, hogy rendelkezésre álljon egy rövid idő az alternatívák bevezetésére. |
| --- | --- |

(1)

A 2037/2000/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja és 4. cikke (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja tiltja a metil-bromid 2004. december 31. után történő gyártását, behozatalát és forgalomba hozatalát minden alkalmazási célra, kivéve többek között (2) a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontja szerinti kritikus alkalmazási célokat és a montreali jegyzőkönyvet aláíró felek IX/6. határozatában megállapított kritériumok, továbbá minden olyan vonatkozó feltétel szerinti kritikus alkalmazási célt, amelyekről a felek megállapodtak. A kritikus alkalmazási célokra engedélyezett eltérések célja korlátozott mentesség biztosítása annak érdekében, hogy rendelkezésre álljon egy rövid idő az alternatívák bevezetésére.

| (2) | A IX/6. határozat megállapítja, hogy a metil-bromid csak akkor minősül „kritikusnak”, ha a kérelmező meghatározza, hogy a metil-bromidnak az adott alkalmazási célra való rendelkezésre nem állása jelentős piaci zavart okozna; és hogy nem áll a felhasználó rendelkezésére olyan műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető alternatíva vagy helyettesítő anyag, amely környezet- és egészségvédelmi szempontból elfogadható, és amely megfelelő a termesztett növények és a bejelentett körülmények szempontjából. Ezenkívül a metil-bromid esetleges kritikus alkalmazási célú gyártása és felhasználása csak akkor engedélyezhető, ha minden műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető lépést megtettek a kritikus alkalmazási célra felhasznált mennyiség és a kapcsolódó metil-bromid-kibocsátás minimalizálására. A kérelmezőnek bizonyítania kell azt is, hogy megfelelően törekszik alternatív és helyettesítő anyagok értékelésére, kereskedelmi bevezetésére és a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásának elnyerésére; és hogy kutatási programok vannak folyamatban az alternatív és helyettesítő anyagok kifejlesztésére és bevezetésére. |
| --- | --- |

(2)

A IX/6. határozat megállapítja, hogy a metil-bromid csak akkor minősül „kritikusnak”, ha a kérelmező meghatározza, hogy a metil-bromidnak az adott alkalmazási célra való rendelkezésre nem állása jelentős piaci zavart okozna; és hogy nem áll a felhasználó rendelkezésére olyan műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető alternatíva vagy helyettesítő anyag, amely környezet- és egészségvédelmi szempontból elfogadható, és amely megfelelő a termesztett növények és a bejelentett körülmények szempontjából. Ezenkívül a metil-bromid esetleges kritikus alkalmazási célú gyártása és felhasználása csak akkor engedélyezhető, ha minden műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető lépést megtettek a kritikus alkalmazási célra felhasznált mennyiség és a kapcsolódó metil-bromid-kibocsátás minimalizálására. A kérelmezőnek bizonyítania kell azt is, hogy megfelelően törekszik alternatív és helyettesítő anyagok értékelésére, kereskedelmi bevezetésére és a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásának elnyerésére; és hogy kutatási programok vannak folyamatban az alternatív és helyettesítő anyagok kifejlesztésére és bevezetésére.

| (3) | A Bizottság 40 javaslatot kapott hat tagállamtól a metil-bromid kritikus célú alkalmazására, így Franciaországtól (70 900 kg), Olaszországtól (640 000 kg), Lengyelországtól (27 900 kg), Spanyolországtól (322 840 kg), Hollandiától (120 kg) és az Egyesült Királyságtól (10 049 kg). A kérelmezett összmennyiség 1 071 809 kg volt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 40 javaslatot kapott hat tagállamtól a metil-bromid kritikus célú alkalmazására, így Franciaországtól (70 900 kg), Olaszországtól (640 000 kg), Lengyelországtól (27 900 kg), Spanyolországtól (322 840 kg), Hollandiától (120 kg) és az Egyesült Királyságtól (10 049 kg). A kérelmezett összmennyiség 1 071 809 kg volt.

| (4) | A Bizottság alkalmazta a IX/6. határozatában és a 2037/2000/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének ii. pontjában meghatározott kritériumokat a 2007-ben kritikus alkalmazási célra engedélyezhető metil-bromid mennyiség meghatározására. A tagállamokkal konzultálva a Bizottság megállapította, hogy megfelelő alternatív anyagok állnak rendelkezésre a Közösségen belül, és terjedtek el a montreali jegyzőkönyv számos aláíró felénél abban az időszakban, ami a kritikus felhasználásra vonatkozó javaslatoknak a tagállamok általi összeállítása óta eltelt. Ennek eredményeképp a Bizottság meghatározta, hogy 521 836 kg metil-bromid használható fel 2007-ben a kritikus alkalmazási célok kielégítésére a tagállamokban, amelyek a metil-bromid használatát kérelmezték. Ez a mennyiség az Európai Közösség 1991. évi metil-bromid felhasználása 2,7 %-ának felel meg, és azt jelenti, hogy a metil-bromid több mint 97,3 %-át alternatív anyagokkal váltották fel. A kritikus alkalmazási célra vonatkozó kategóriák hasonlóak a montreali jegyzőkönyv aláíró feleinek tizennyolcadik ülésén meghozott XVIII/13. határozat (3) A. táblázatában meghatározottakhoz. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság alkalmazta a IX/6. határozatában és a 2037/2000/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének ii. pontjában meghatározott kritériumokat a 2007-ben kritikus alkalmazási célra engedélyezhető metil-bromid mennyiség meghatározására. A tagállamokkal konzultálva a Bizottság megállapította, hogy megfelelő alternatív anyagok állnak rendelkezésre a Közösségen belül, és terjedtek el a montreali jegyzőkönyv számos aláíró felénél abban az időszakban, ami a kritikus felhasználásra vonatkozó javaslatoknak a tagállamok általi összeállítása óta eltelt. Ennek eredményeképp a Bizottság meghatározta, hogy 521 836 kg metil-bromid használható fel 2007-ben a kritikus alkalmazási célok kielégítésére a tagállamokban, amelyek a metil-bromid használatát kérelmezték. Ez a mennyiség az Európai Közösség 1991. évi metil-bromid felhasználása 2,7 %-ának felel meg, és azt jelenti, hogy a metil-bromid több mint 97,3 %-át alternatív anyagokkal váltották fel. A kritikus alkalmazási célra vonatkozó kategóriák hasonlóak a montreali jegyzőkönyv aláíró feleinek tizennyolcadik ülésén meghozott XVIII/13. határozat (3) A. táblázatában meghatározottakhoz.

| (5) | A 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontja kötelezi a Bizottságot annak meghatározására, hogy mely felhasználók élvezhetik a kritikus alkalmazási célok előnyeit. Mivel a 17. cikk (2) bekezdése kötelezi a tagállamokat a metil-bromid alkalmazásában érintett személyzet minimális szakképzési követelményeinek meghatározására, és mivel a fertőtlenítés az egyetlen alkalmazási cél, a Bizottság megállapította, hogy kizárólag a metil-bromidos fertőtlenítést végző személyek azok a felhasználók, akik számára a tagállam javasolja és a Bizottság engedélyezi a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő felhasználását. A fertőtlenítést végző személyek rendelkeznek a biztonságos alkalmazáshoz szükséges képesítéssel. A tagállamok eljárásokat léptettek életbe azoknak a területükön működő, fertőtlenítést végző személyeknek a kijelölésére, akik számára engedélyezett a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő felhasználása. |
| --- | --- |

(5)

A 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontja kötelezi a Bizottságot annak meghatározására, hogy mely felhasználók élvezhetik a kritikus alkalmazási célok előnyeit. Mivel a 17. cikk (2) bekezdése kötelezi a tagállamokat a metil-bromid alkalmazásában érintett személyzet minimális szakképzési követelményeinek meghatározására, és mivel a fertőtlenítés az egyetlen alkalmazási cél, a Bizottság megállapította, hogy kizárólag a metil-bromidos fertőtlenítést végző személyek azok a felhasználók, akik számára a tagállam javasolja és a Bizottság engedélyezi a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő felhasználását. A fertőtlenítést végző személyek rendelkeznek a biztonságos alkalmazáshoz szükséges képesítéssel. A tagállamok eljárásokat léptettek életbe azoknak a területükön működő, fertőtlenítést végző személyeknek a kijelölésére, akik számára engedélyezett a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő felhasználása.

| (6) | A IX/6. határozat megállapítja, hogy a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő előállítása és felhasználása csak akkor engedélyezhető, ha nem áll rendelkezésre metil-bromid meglévő felhalmozott raktárkészletből vagy újrahasznosított készletből. A 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontja megállapítja, hogy a metil-bromid gyártása és behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a felek egyikétől sem áll rendelkezésre visszagyűjtött vagy regenerált metil-bromid. A IX/6. határozattal és a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontjával összhangban a Bizottság meghatározta, hogy 31 605 kg raktárkészlet áll rendelkezésre kritikus alkalmazási célokra. |
| --- | --- |

(6)

A IX/6. határozat megállapítja, hogy a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő előállítása és felhasználása csak akkor engedélyezhető, ha nem áll rendelkezésre metil-bromid meglévő felhalmozott raktárkészletből vagy újrahasznosított készletből. A 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontja megállapítja, hogy a metil-bromid gyártása és behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a felek egyikétől sem áll rendelkezésre visszagyűjtött vagy regenerált metil-bromid. A IX/6. határozattal és a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontjával összhangban a Bizottság meghatározta, hogy 31 605 kg raktárkészlet áll rendelkezésre kritikus alkalmazási célokra.

| (7) | A 4. cikk (2) bekezdésének ii pontja kimondja, hogy – tekintettel a 4. cikk (4) bekezdésére – a gyártókon és importőrökön kívül más vállalkozások számára tilos a metil-bromid forgalomba hozatala és felhasználása 2005. december 31-ét követően. A 4. cikk (4) bekezdése megállapítja, hogy a 4. cikk (2) bekezdése nem vonatkozik a szabályozott anyagok forgalomba hozatalára és felhasználására, ha azokat a 3. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott felhasználók kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmeknek megfelelően használják. Ezért a gyártókon és importőrökön kívül a Bizottság által 2007-ben bejegyzett, fertőtlenítést végző személyek is forgalomba hozhatnak metil-bromidot, és felhasználhatják azt a kritikus alkalmazási célokra 2006. december 31. után. A fertőtlenítést végző személyek legtöbbször az importőrt kérik fel a metil-bromid-behozatal és -ellátás elvégzésére. A Bizottság által 2006-ban kritikus alkalmazási célokra bejegyzett, fertőtlenítést végző személyek a 2007. évre átvihetik a 2006-ban fel nem használt metil-bromidot (a továbbiakban: készlet). Az Európai Bizottság engedélyezési eljárásokat vezetett be azzal a céllal, hogy az ilyen metil-bromid készleteket csökkentsék, mielőtt további metil-bromid importálására vagy gyártására kerülne sor 2007-ben a kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmek teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(7)

A 4. cikk (2) bekezdésének ii pontja kimondja, hogy – tekintettel a 4. cikk (4) bekezdésére – a gyártókon és importőrökön kívül más vállalkozások számára tilos a metil-bromid forgalomba hozatala és felhasználása 2005. december 31-ét követően. A 4. cikk (4) bekezdése megállapítja, hogy a 4. cikk (2) bekezdése nem vonatkozik a szabályozott anyagok forgalomba hozatalára és felhasználására, ha azokat a 3. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott felhasználók kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmeknek megfelelően használják. Ezért a gyártókon és importőrökön kívül a Bizottság által 2007-ben bejegyzett, fertőtlenítést végző személyek is forgalomba hozhatnak metil-bromidot, és felhasználhatják azt a kritikus alkalmazási célokra 2006. december 31. után. A fertőtlenítést végző személyek legtöbbször az importőrt kérik fel a metil-bromid-behozatal és -ellátás elvégzésére. A Bizottság által 2006-ban kritikus alkalmazási célokra bejegyzett, fertőtlenítést végző személyek a 2007. évre átvihetik a 2006-ban fel nem használt metil-bromidot (a továbbiakban: készlet). Az Európai Bizottság engedélyezési eljárásokat vezetett be azzal a céllal, hogy az ilyen metil-bromid készleteket csökkentsék, mielőtt további metil-bromid importálására vagy gyártására kerülne sor 2007-ben a kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmek teljesítése érdekében.

| (8) | Mivel a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő felhasználása 2007. január 1-jétől alkalmazandó, és annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt társaságok és gazdasági szereplők részesülhessenek az engedélyezési rendszerből, helyénvaló, hogy ezt a határozatot ettől az időponttól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

Mivel a metil-bromid kritikus alkalmazási célokra történő felhasználása 2007. január 1-jétől alkalmazandó, és annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt társaságok és gazdasági szereplők részesülhessenek az engedélyezési rendszerből, helyénvaló, hogy ezt a határozatot ettől az időponttól kell alkalmazni.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Holland Királyság és a Lengyel Köztársaság engedélyt kap összesen 521 836 kg metil-bromid kritikus alkalmazási célra történő felhasználására 2007. január 1. és december 31. között, az I–V. mellékletben meghatározott mennyiségeknek és kategóriáknak megfelelően.

2. cikk

Minden egyes tagállam esetében a tagállam illetékes hatósága által kritikus alkalmazási célra rendelkezésre állóként bejelentett raktárkészletet le kell vonni az adott tagállam által kritikus alkalmazási célok kielégítésére behozható vagy gyártható mennyiségből.

3. cikk

Ezt a határozatot 2007. január 1-jétől2007. december 31-ig kell alkalmazni.

4. cikk

E határozat címzettjei a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Holland Királyság és a Lengyel Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 5-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  Az egyéb alkalmazási célok a következők: karantén és szállítás előtti kezelés, takarmányozási, valamint laboratóriumi és analitikai célok.

2

(3)  UNEP/OzL.Pro.18/10. A montreali jegyzőkönyvet aláíró feleknek az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2006 október. 30. és november 3. között Új-Delhiben megtartott tizennyolcadik üléséről szóló jelentés. www.unep.org/ozone/Meeting_Documents/mop/index.asp

3

---

I. MELLÉKLET

Spanyol Királyság

| Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák | Kg |
| --- | --- |
| Indás epernövények (melyeket magasan a tengerszint felett neveltek) | 217 000 |
| Vágott virágok (Andalúzia és Katalónia) | 35 000 |
| Földieper (csak kutatás) | 50 |
| Paprika (csak kutatás) | 70 |
| Összesen | 252 120 |

Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák

Kg

Indás epernövények (melyeket magasan a tengerszint felett neveltek)

217 000

Vágott virágok (Andalúzia és Katalónia)

35 000

Földieper (csak kutatás)

50

Paprika (csak kutatás)

70

Összesen

252 120

A tagállamban kritikus alkalmazási célra rendelkezésre álló metil-bromid raktárkészlet mennyisége = 18 090 kg.

---

II. MELLÉKLET

Francia Köztársaság

| Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák | kg |
| --- | --- |
| Vágott virágok: Ranunculus, Anemone, Paeonia és gyöngyvirág, szabadföldi | 9 600 |
| Sárgarépa | 1 400 |
| Indás epernövények | 25 000 |
| Erdei faiskola | 1 500 |
| Vetőmag | 96 |
| Gesztenye | 1 800 |
| Összesen | 39 396 |

Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák

kg

Vágott virágok: Ranunculus, Anemone, Paeonia és gyöngyvirág, szabadföldi

9 600

Sárgarépa

1 400

Indás epernövények

25 000

Erdei faiskola

1 500

Vetőmag

96

Gesztenye

1 800

Összesen

39 396

A tagállamban kritikus alkalmazási célra rendelkezésre álló metil-bromid raktárkészlet mennyisége = 392 kg.

---

III. MELLÉKLET

Olasz Köztársaság

| Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák | Kg |
| --- | --- |
| Paradicsom (védett) | 80 000 |
| Paprika (védett) | 50 000 |
| Indás epernövények | 35 000 |
| Vágott virágok | 20 000 |
| Malmok | 18 000 |
| Összesen | 203 000 |

Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák

Kg

Paradicsom (védett)

80 000

Paprika (védett)

50 000

Indás epernövények

35 000

Vágott virágok

20 000

Malmok

18 000

Összesen

203 000

A tagállamban kritikus alkalmazási célra rendelkezésre álló metil-bromid raktárkészlet mennyisége = 12 893 kg.

---

IV. MELLÉKLET

Holland Királyság

| Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák | kg |
| --- | --- |
| Indás epernövények betakarítás utáni fertőtlenítése | 120 |
| Összesen | 120 |

Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák

kg

Indás epernövények betakarítás utáni fertőtlenítése

120

Összesen

120

A tagállamban erre a kritikus alkalmazási célra rendelkezésre álló metil-bromid raktárkészlet mennyisége = 25 kg.

---

V. MELLÉKLET

Lengyel Köztársaság

| Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák | Kg |
| --- | --- |
| Gyógynövények és szárított gombák, például száraz áruk | 1 500 |
| Indás epernövények | 24 500 |
| Kakaó és babkávé | 1 200 |
| Összesen | 27 200 |

Engedélyezett „kritikus alkalmazási cél” kategóriák

Kg

Gyógynövények és szárított gombák, például száraz áruk

1 500

Indás epernövények

24 500

Kakaó és babkávé

1 200

Összesen

27 200

A tagállamban kritikus alkalmazási célra rendelkezésre álló metil-bromid raktárkészlet mennyisége = 205 kg.

---