# Eiropas Savienības L 93/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 93 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 3. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 93

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 3. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IEKŠĒJIE UN PROCEDŪRU REGLAMENTI |
| | * | EESK Reglamenta kodificētā versija (spēkā no 2006. gada 24. oktobra) | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

IEKŠĒJIE UN PROCEDŪRU REGLAMENTI

*

EESK Reglamenta kodificētā versija (spēkā no 2006. gada 24. oktobra)

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

IEKŠĒJIE UN PROCEDŪRU REGLAMENTI

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 93/1

---

EESK REGLAMENTA KODIFICĒTĀ VERSIJA

(spēkā no 2006. gada 24. oktobra)

PIEZĪMES

| A. | Šajā izdevumā ir iekļauts
  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglaments, kas pieņemts 2002. gada 17. un 18. jūlija plenārajā sesijā (OV L 268, 2002. gada 4. oktobris) un kas saskaņā ar 78. panta nosacījumiem stājās spēkā 2002. gada 1. augustā,
  un izmaiņas, kas izriet no šādiem tiesību aktiem:






  1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2003. gada 27. februāra grozījumi (OV L 258, 2003. gada 10. oktobris); |
| --- | --- | --- |

A.

Šajā izdevumā ir iekļauts

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglaments, kas pieņemts 2002. gada 17. un 18. jūlija plenārajā sesijā (OV L 268, 2002. gada 4. oktobris) un kas saskaņā ar 78. panta nosacījumiem stājās spēkā 2002. gada 1. augustā,

un izmaiņas, kas izriet no šādiem tiesību aktiem:

1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2003. gada 27. februāra grozījumi (OV L 258, 2003. gada 10. oktobris);

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2004. gada 31. marta grozījumi (OV L 310, 2004. gada 7. oktobris); |
| --- | --- |

2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2004. gada 31. marta grozījumi (OV L 310, 2004. gada 7. oktobris);

| 3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2006. gada 5. jūlija grozījumi. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 2006. gada 5. jūlija grozījumi.

| B. | Šo izdevumu ir sagatavojis Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretariāts, un tajā ir iekļauti Komitejas pilnsapulces pieņemtie dažādie grozījumi. |
| --- | --- |

B.

Šo izdevumu ir sagatavojis Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretariāts, un tajā ir iekļauti Komitejas pilnsapulces pieņemtie dažādie grozījumi.

| C. | Šā Reglamenta piemērošanas noteikumi, kurus Komitejas Birojs pieņem saskaņā ar 77. panta 2. punkta nosacījumiem, ir izklāstīti atsevišķi. |
| --- | --- |

C.

Šā Reglamenta piemērošanas noteikumi, kurus Komitejas Birojs pieņem saskaņā ar 77. panta 2. punkta nosacījumiem, ir izklāstīti atsevišķi.

PREAMBULA

| 1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nodrošina organizētas pilsoniskās sabiedrības dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību. Komiteja ir institucionāla konsultatīva iestāde, kas izveidota ar 1957. gada Romas Līgumu. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nodrošina organizētas pilsoniskās sabiedrības dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību. Komiteja ir institucionāla konsultatīva iestāde, kas izveidota ar 1957. gada Romas Līgumu.

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultatīvā funkcija dod iespēju tās locekļiem un līdz ar to arī viņu pārstāvētajām organizācijām piedalīties Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā. Dažādu, dažkārt diametrāli pretēju viedokļu apspriešanā tiek iesaistīti ne vien tradicionālie sociālie partneri, t. i., darba devēji (I grupa) un darba ņēmēji (II grupa), bet arī visu citu sociāli profesionālo interešu pārstāvji (III grupa). Šāda pieredze, dialogi un kopēja viedokļa meklējumi var uzlabot Kopienas lēmumu pieņemšanas procesa kvalitāti un vairot uzticību tam, padarot minēto procesu Eiropas pilsoņiem saprotamāku un pieņemamāku, kā arī palielināt tā pārredzamību, kas ir neatņemami demokrātijai. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultatīvā funkcija dod iespēju tās locekļiem un līdz ar to arī viņu pārstāvētajām organizācijām piedalīties Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā. Dažādu, dažkārt diametrāli pretēju viedokļu apspriešanā tiek iesaistīti ne vien tradicionālie sociālie partneri, t. i., darba devēji (I grupa) un darba ņēmēji (II grupa), bet arī visu citu sociāli profesionālo interešu pārstāvji (III grupa). Šāda pieredze, dialogi un kopēja viedokļa meklējumi var uzlabot Kopienas lēmumu pieņemšanas procesa kvalitāti un vairot uzticību tam, padarot minēto procesu Eiropas pilsoņiem saprotamāku un pieņemamāku, kā arī palielināt tā pārredzamību, kas ir neatņemami demokrātijai.

| 3. | Eiropas institucionālajā sistēmā Komitejai ir īpašs uzdevums: tā ir galvenais forums, kurā ir pārstāvēti un apspriesti ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokļi, un tā pārstāv šīs organizācijas Eiropas Savienības iestādēs. |
| --- | --- |

3.

Eiropas institucionālajā sistēmā Komitejai ir īpašs uzdevums: tā ir galvenais forums, kurā ir pārstāvēti un apspriesti ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokļi, un tā pārstāv šīs organizācijas Eiropas Savienības iestādēs.

| 4. | EESK kā diskusiju un konsultatīvs forums veicina demokrātiskāku Eiropas Savienības darbību, cita starpā sekmējot ES un trešo valstu sociālo un ekonomisko aprindu attiecības. Tādā veidā Komiteja piedalās patiesas eiropeiskas apziņas veidošanā. |
| --- | --- |

4.

EESK kā diskusiju un konsultatīvs forums veicina demokrātiskāku Eiropas Savienības darbību, cita starpā sekmējot ES un trešo valstu sociālo un ekonomisko aprindu attiecības. Tādā veidā Komiteja piedalās patiesas eiropeiskas apziņas veidošanā.

| 5. | Lai varētu sekmīgi pildīt tai uzticētos pienākumus, saskaņā ar Eiropas Ekonomikas Kopienas dibināšanas līguma 260. panta 2. punktu EESK 2002. gada 17. jūlijā pieņēma šo Reglamentu (1). |
| --- | --- |

5.

Lai varētu sekmīgi pildīt tai uzticētos pienākumus, saskaņā ar Eiropas Ekonomikas Kopienas dibināšanas līguma 260. panta 2. punktu EESK 2002. gada 17. jūlijā pieņēma šo Reglamentu (1).

I SADAĻA

KOMITEJAS STRUKTŪRA

I NODAĻA

Komitejas izveide

1. pants

1.   Komitejas pilnvaru termiņš ir četri gadi.

2.   Pēc katras sastāva atjaunošanas reizi četros gados Komitejas pirmo sesiju sasauc tās gados vecākais loceklis, ja iespējams, ne vēlāk kā mēneša laikā pēc tam, kad Komitejas locekļiem nosūtīts paziņojums par to, ka Padome viņus ir apstiprinājusi.

2. pants

1.   Komitejā ir šādas struktūrviebības: pilnsapulce, Birojs, priekšsēdētājs un specializētās nodaļas.

2.   Komiteju veido trīs grupas, kuru sastāvs un funkcijas ir izklāstītas 27. pantā.

II NODAĻA

Birojs

3. pants

1.   Komitejas Biroju veido:

| a) | priekšsēdētājs un divi priekšsēdētāja vietnieki; |
| --- | --- |

a)

priekšsēdētājs un divi priekšsēdētāja vietnieki;

| b) | pilnsapulces tieši ievēlēti locekļi (viens no katras dalībvalsts); |
| --- | --- |

b)

pilnsapulces tieši ievēlēti locekļi (viens no katras dalībvalsts);

| c) | triju grupu priekšsēdētāji, kas ievēlēti saskaņā ar 27. pantā paredzēto procedūru; |
| --- | --- |

c)

triju grupu priekšsēdētāji, kas ievēlēti saskaņā ar 27. pantā paredzēto procedūru;

| d) | specializēto nodaļu priekšsēdētāji. |
| --- | --- |

d)

specializēto nodaļu priekšsēdētāji.

2.   Priekšsēdētāju ievēlē pēc kārtas no triju grupu locekļu vidus.

3.   Priekšsēdētāju un viņa vietniekus nevar ievēlēt atkārtoti. Divu gadu periodā pēc pilnvaru termiņa beigām priekšsēdētājs nevar būt Biroja loceklis priekšsēdētāja vietnieka vai grupas vai specializētās nodaļas priekšsēdētāja statusā.

4.   Priekšsēdētāja vietniekus ievēlē no to divu grupu locekļu vidus, kurām nav piederīgs priekšsēdētājs.

5.   Biroja locekļu ievēlēšana notiek saskaņā ar 27. pantu izveidoto grupu savstarpēju līdzsvaru.

4. pants

1.   Pirmajā sēdē, ko sasauc saskaņā ar 1. panta noteikumiem, Komiteja pagaidu priekšsēdētāja vadībā no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju, divus priekšsēdētāja vietniekus, specializēto nodaļu priekšsēdētājus un pārējos Biroja locekļus, izņemot grupu priekšsēdētājus, uz diviem gadiem, sākot no dienas, kad Komiteja ir oficiāli uzsākusi darbu.

2.   Pagaidu priekšsēdētāja vadībā var apspriest jautājumus tikai saistībā ar minētajām vēlēšanām.

5. pants

Sēdi, kurā ievēlē Komitejas Biroju četru gadu posma otrajai pusei, sasauc priekšsēdētājs, kura pilnvaru termiņš beidzas. Sanāksme notiek sesijas sākumā tajā mēnesī, kurā beidzas iepriekšējā Biroja pilnvaru termiņš. Sanāksmi vada priekšsēdētājs, kura pilnvaru termiņš beidzas.

6. pants

1.   Komiteja no savu locekļu vidus var izveidot vēlēšanu komisiju, kurā ietilpst pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, un kuras uzdevums ir pieņemt kandidatūras un iesniegt pilnsapulcei kandidātu sarakstu, ņemot vērā 3. panta noteikumus.

2.   Atbilstoši šā panta noteikumiem Komiteja lemj par priekšsēdētāja un Biroja locekļu amatu kandidātu sarakstu vai sarakstiem.

3.   Komiteja ievēlē Biroja locekļus, izņemot grupu priekšsēdētājus, vajadzības gadījumā balsojot vairākkārt, saskaņā ar balsošanai par visu sarakstu kopumā paredzēto procedūru.

4.   Balsošanai iesniedzami tikai pilnīgi 3. panta noteikumiem atbilstoši kandidātu saraksti, kam pievienots katra kandidāta paziņojums par piekrišanu balotēties vēlēšanās.

5.   Par Biroja locekļiem ievēlētus pasludina tā saraksta kandidātus, kas ieguvis vislielāko balsu skaitu un vismaz vienu ceturtdaļu derīgo balsu.

6.   Pēc tam pilnsapulce ar vienkāršu balsu vairākumu ievēlē Komitejas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekus.

7.   Pēc tam Komiteja ar vienkāršu balsu vairākumu ievēl specializēto nodaļu priekšsēdētājus.

8.   Noslēgumā Komiteja balso par visiem Biroja locekļiem kopumā. Viņus uzskata par ievēlētiem, ja viņi saņem vismaz divas trešdaļas derīgo balsu.

7. pants

Mandāta pienākumu pildīšanas nespējas gadījumā vai gadījumos, kas paredzēti 70. panta 2. punktā, Biroja locekli saskaņā ar 6. pantu aizstāj uz viņa pilnvaru atlikušo termiņu. Par aizstāšanu balso pilnsapulce, pamatojoties uz attiecīgās grupas priekšlikumu.

8. pants

1.   Biroja sēdi sasauc priekšsēdētājs vai nu saskaņā ar plānu, vai arī pēc desmit Biroja locekļu lūguma.

2.   Katru Biroja sēdi protokolē. Protokolu iesniedz Birojam apstiprināšanai.

3.   Birojs izstrādā pats savu reglamentu.

4.   Birojs nosaka Komitejas iekšējo organizāciju un darba kārtību. Pēc saskaņošanas ar grupām tas apstiprina Reglamenta piemērošanas noteikumus.

5.   Birojs un priekšsēdētājs īsteno Finanšu regulā un Komitejas Reglamentā paredzētās pilnvaras budžeta un finanšu jomā.

6.   Ievērojot budžeta un finanšu procedūras, Birojs nosaka piemērošanas noteikumus attiecībā uz locekļu, viņu vietnieku, kas iecelti saskaņā ar 18. pantu, delegātu un viņu aizvietotāju, kas iecelti saskaņā ar 24. pantu, un ekspertu, kas iecelti saskaņā ar 23. pantu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

7.   Birojs ir politiski atbildīgs par Komitejas vispārējo vadību. Birojs jo īpaši nodrošina Komitejas, tās struktūru un personāla darbības atbilstību Komitejas institucionālajiem mērķiem.

8.   Birojs atbild par to, lai, veicot Līgumā paredzētos uzdevumus, Komiteja pareizi izmantotu tai pieejamos cilvēku, budžeta un tehniskos resursus. Piemēram, Birojs piedalās budžeta procedūrā un sekretariāta darba organizācijā.

9.   Birojs no savu locekļu vidus var izveidot ad hoc grupas, lai izskatītu jebkuru tā kompetencē ietilpstošu jautājumu. Šādu grupu darbā var iesaistīt arī pārējos locekļus, izņemot gadījumus, kad tiek apspriesti jautājumi par ierēdņu iecelšanu amatā.

10.   Reizi sešos mēnešos Birojs, pamatojoties uz šim nolūkam izstrādātu ziņojumu, analizē, kā ir ņemti vērā Komitejas atzinumos ietvertie ieteikumi.

11.   Pēc Komitejas locekļa vai ģenerālsekretāra pieprasījuma Birojs precizē Reglamenta un tā piemērošanas noteikumu skaidrojumu. Biroja atzinumi ir saistoši, taču tos var apstrīdēt, iesniedzot apelāciju pilnsapulcei, kam ir galīgā lēmuma tiesības.

12.   Kad reizi četros gados tiek atjaunots Komitejas sastāvs. Līdz jaunās Komitejas pirmajai sēdei Birojs, kura pilnvaru termiņš beidzas, veic kārtējos pienākumus. Izņēmuma gadījumos tas var uzticēt atsevišķus vai noteiktā termiņā veicamus uzdevumus, kas prasa īpašas zināšanas, kādam Komitejas loceklim, kura pilnvaru termiņš beidzas.

9. pants

Iestāžu sadarbības ietvaros Birojs var pilnvarot priekšsēdētāju slēgt sadarbības līgumus ar Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām.

10. pants

1.   Lai palīdzētu Birojam īstenot tā pilnvaras finanšu un budžeta jomā, tiek izveidota budžeta grupa.

2.   Budžeta grupu vada viens no diviem priekšsēdētāja vietniekiem, un viņš atskaitās priekšsēdētājam. Grupā ir 9 locekļi, kurus Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma.

3.   Noteiktu jautājumu risināšanai Birojs var deleģēt budžeta grupai savas lēmuma pieņemšanas pilnvaras.

4.   Budžeta grupā vienbalsīgi pieņemtos priekšlikumus bez debatēm iesniedz Birojam apstiprināšanai.

5.   Budžeta grupa piedalās budžeta izstrādāšanā un nodrošina tā pareizu izpildi.

6.   Budžeta grupas priekšsēdētājs vada delegāciju sarunām ar budžeta lēmējinstitūcijām un par to atskaitās Birojam.

7.   Budžeta grupas pienākumos ietilpst konsultāciju sniegšana priekšsēdētājam, Birojam un Komitejai, kā arī dažādo dienestu kontrole.

10.a pants

1.   Komitejas saziņas stratēģijas veicināšanai un pārraudzībai izveido sabiedrisko attiecību grupu. Grupa reizi gadā iesniedz Komitejai ziņojumu par šīs stratēģijas izpildi, kā arī darba plānu nākamajam gadam.

2.   Sabiedrisko attiecību grupu vada viens no diviem priekšsēdētāja vietniekiem, un viņš atskaitās priekšsēdētājam. Grupā ir 9 locekļi, kurus Birojs ieceļ pēc grupu priekšlikuma.

3.   Sabiedrisko attiecību grupa koordinē par saziņu atbildīgo struktūrvienību darbu un attiecības ar plašsaziņas līdzekļiem, nodrošinot saziņai veltīto pasākumu atbilstību apstiprinātajām stratēģijām un plāniem.

III NODAĻA

Komitejas prezidijs un priekšsēdētājs

11. pants

1.   Komitejas prezidiju veido priekšsēdētājs un divi priekšsēdētāja vietnieki.

2.   Komitejas prezidijs tiekas ar grupu priekšsēdētājiem, lai sagatavotu Biroja un pilnsapulces darbu. Šajās apspriedēs var uzaicināt piedalīties specializēto nodaļu priekšsēdētājus.

3.   Lai izstrādātu Komitejas darba plānu un izvērtētu tā īstenošanu, prezidijs vismaz divas reizes gadā tiekas ar grupu priekšsēdētājiem un specializēto nodaļu priekšsēdētājiem.

12. pants

1.   Priekšsēdētājs vada Komitejas darbu saskaņā ar Līgumiem un šā Reglamenta noteikumiem.

2.   Priekšsēdētājs pastāvīgi iesaista savā darbā priekšsēdētāja vietniekus; viņš var deleģēt tiem īpašus uzdevumus vai pienākumus, kas ietilpst viņa kompetencē.

3.   Priekšsēdētājs var uzticēt ģenerālsekretāram konkrētu uzdevumu veikšanu ierobežotā laika posmā.

4.   Priekšsēdētājs ir pilnvarots pārstāvēt Komiteju tās ārējās attiecībās. Noteiktos gadījumos viņš var deleģēt šo pilnvarojumu savam vietniekam vai jebkuram citam Komitejas loceklim.

5.   Priekšsēdētājs ziņo Komitejai par tās vārdā veiktajiem pasākumiem un rīcību laika posmā no vienas plenārsesijas līdz nākamajai. Šos ziņojumus neapspriež.

6.   Pēc ievēlēšanas amatā priekšsēdētājs izklāsta savam pilnvaru laikam paredzēto darba plānu. Pilnvaru termiņa beigās viņš sniedz pārskatu par paveikto.

Abus minētos ziņojumus var apspriest pilnsapulcē.

13. pants

Abi priekšsēdētāja vietnieki attiecīgi ir budžeta grupas priekšsēdētājs un sabiedrisko attiecību grupas priekšsēdētājs, un viņi par attiecīgo uzdevumu izpildi atskaitās priekšsēdētājam.

IV NODAĻA

Specializētās nodaļas

14. pants

1.   Komitejā ir sešas specializētās nodaļas. Pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulce var izveidot arī citas specializētās nodaļas jomās, uz kurām attiecas Līgumi.

2.   Komiteja izveido savas specializētās nodaļas konstitutīvajā sesijā pēc Komitejas sastāva atjaunošanas ik pēc četriem gadiem.

3.   Specializēto nodaļu sarakstu un to kompetenci var pārskatīt, atjaunojot Komitejas sastāvu ik pēc četriem gadiem.

15. pants

1.   Specializēto nodaļu locekļu skaitu nosaka Komiteja pēc Biroja priekšlikuma.

2.   Katram Komitejas loceklim, izņemot priekšsēdētāju, jābūt vismaz vienas specializētās nodaļas sastāvā.

3.   Neviens Komitejas loceklis nevar būt piederīgs vairāk kā divām specializētajām nodaļām, izņemot gadījumus, kad kādu dalībvalsti pārstāv deviņi vai mazāk par deviņiem locekļiem. Neviens Komitejas loceklis tomēr nevar būt piederīgs vairāk kā trim specializētajām nodaļām.

4.   Specializēto nodaļu locekļus ieceļ Komiteja. Locekļus ieceļ amatā uz diviem gadiem, un to var darīt atkārtoti.

5.   Kārtību, kāda noteikta specializēto nodaļu locekļu iecelšanai amatā, ievēro arī nodaļu locekļu nomaiņai.

16. pants

1.   Specializētās nodaļas birojā, ko ievēl uz diviem gadiem, ir divpadsmit locekļu, ieskaitot priekšsēdētāju un trīs priekšsēdētāja vietniekus, no katras grupas pa vienam.

2.   Specializēto nodaļu priekšsēdētājus un to birojus ievēl Komiteja.

3.   Specializēto nodaļu priekšsēdētājus un specializēto nodaļu biroju pārējos locekļus var ievēlēt atkārtoti.

4.   Ik pa diviem gadiem triju specializēto nodaļu priekšsēdētāju posteņiem piemēro rotāciju starp grupām. Viena un tā pati grupa nevar būt specializētās nodaļas vadībā vairāk nekā četrus gadus pēc kārtas.

17. pants

1.   Specializēto nodaļu uzdevums ir pieņemt atzinumus vai informatīvos ziņojumus par jautājumiem, kuri tām nodoti izskatīšanai saskaņā ar Reglamenta 32. pantu.

2.   Lai risinātu izskatīšanai nodotos jautājumus, specializētās nodaļas var izveidot izpētes grupu vai dokumentu izstrādes grupu, vai iecelt ziņotāju, kas strādā viens pats.

3.   Ziņotāju un, attiecīgā gadījumā, līdzziņotāju ieceļ un izpētes un dokumentu izstrādes grupu sastāvu nosaka, pamatojoties uz grupu iesniegtajiem priekšlikumiem.

4.   Ziņotājs (attiecīgā gadījumā ar eksperta palīdzību) atbild par turpmāko darbu ar atzinumu pēc tā pieņemšanas plenārsesijā. Šajā darbā viņam atbalstu sniedz attiecīgās specializētās nodaļas sekretariāts, un par šo darbu informē attiecīgo specializēto nodaļu.

5.   Izpētes grupas nevar kļūt par pastāvīgām struktūrvienībām, izņemot ārkārtējus gadījumus, kuriem ir vajadzīga Komitejas Biroja iepriekšēja atļauja uz jau minēto divu gadu laika posmu.

18. pants

1.   Ikvienu Komitejas locekli, kas nevar piedalīties sagatavošanas darbā, ieskaitot debates specializētajā nodaļā, var pārstāvēt viņa aizvietotājs; aizvietotājam specializētās nodaļas balsojumos nav balsstiesību.

2.   Izraudzītā aizvietotāja vārdu un amatu dara zināmu Komitejas Birojam apstiprināšanai.

3.   Aizvietotājs sagatavošanas darbā veic tās pašas funkcijas, kādas ir loceklim, kuru viņš aizvieto, un uz viņu attiecas tie paši noteikumi par ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

V NODAĻA

Apakškomitejas, galvenais ziņotājs un vienīgais ziņotājs

19. pants

1.   Pēc Biroja ierosmes Komiteja izņēmuma gadījumos no savu locekļu vidus var izveidot apakškomitejas, kas izstrādā atzinumu projektus vai informatīvus ziņojumus par vispārīgiem vienas jomas jautājumiem. Tos vispirms iesniedz Birojam un pēc tam pilnsapulcei.

2.   Laikā starp plenārsēdēm Birojs var izveidot apakškomitejas, taču tās vēlāk jāapstiprina Komitejai. Apakškomiteju var izveidot tikai viena jautājuma izskatīšanai. Apakškomiteju automātiski likvidē, tiklīdz par tās sagatavoto atzinuma projektu vai informatīvo ziņojumu ir nobalsojusi Komiteja.

3.   Apakškomitejā, ko izveido tādu jautājumu izskatīšanai, kuri ir divu vai vairāku specializēto nodaļu pārziņā, ietilpst attiecīgo nodaļu locekļi.

4.   Apakškomitejām ar attiecīgajām izmaiņām piemēro specializētās nodaļas reglamentējošos noteikumus.

20. pants

Komiteja var iecelt galveno ziņotāju vai vienīgo ziņotāju, piemēram, Līgumā noteiktajos obligātas konsultēšanās gadījumos, ja nepieciešams tikai formāls vai īss atzinums.

VI NODAĻA

Novērošanas centri, uzklausīšanas, eksperti

21. pants

1.   Ja izskatāmā jautājuma raksturs, apjoms un sarežģītība prasa īpaši elastīga darba metodes, kārtību un līdzekļus, Komiteja var izveidot novērošanas centrus.

2.   Novērošanas centru izveido ar pilnsapulces lēmumu, ar ko apstiprina Biroja lēmumu, kurš pieņemts iepriekš saskaņā ar grupas vai specializētās nodaļas priekšlikumu.

3.   Lēmumā par novērošanas centra izveidi katrā atsevišķā gadījumā nosaka tā mērķi, struktūru, sastāvu un darbības ilgumu.

22. pants

Ja apspriežamais jautājums ir pietiekami svarīgs, Komitejas dažādās darba grupas un struktūras var uzaicināt uz uzklausīšanu Komitejai nepiederošas personas. Ja minēto personu ierašanās ir saistīta ar papildu izdevumiem, tad attiecīgajai struktūrai vai nodaļai ir jālūdz Komitejas Biroja iepriekšēja atļauja un jāiesniedz tam programma, kurā norādīti iemesli, kādēļ attiecīgā struktūra uzskata, ka atsevišķos aspektos nepieciešama pieaicinātu personu palīdzība.

23. pants

Ciktāl tas ir būtiski konkrētu uzdevumu veikšanai, priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc grupu, specializēto nodaļu, ziņotāju vai līdzziņotāju priekšlikuma var iecelt ekspertus saskaņā ar Biroja apstiprinātiem noteikumiem atbilstoši 8. panta 6. punktam. Ekspertiem atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem kā locekļiem.

VII NODAĻA

Konsultatīvās komisijas

24. pants

1.   Komiteja ir tiesīga izveidot konsultatīvas komisijas. Šādā komisijā ietilpst Komitejas locekļi un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kas pārstāv jomas, kuras Komiteja vēlas iesaistīt savā darbā.

2.   Minētās komisijas izveido ar pilnsapulces lēmumu, kas apstiprina Biroja pieņemto lēmumu. Lēmumā par šādas komisijas izveidi norāda tās mērķi, struktūru, sastāvu, darbības ilgumu un noteikumus.

3.   Saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu var izveidot “Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvo komisiju” (CCMI), kurā ietilpst Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļi un to organizāciju delegāti, kas pārstāv dažādas ekonomikas un sociālās nozares, kā arī pilsonisko sabiedrību, ko skar rūpniecības pārmaiņas. Šīs komisijas priekšsēdētājs ir Komitejas Biroja loceklis. Reizi divos gados viņš Birojam iesniedz ziņojumu par CCMI darbu. Viņu izraugās no Biroja locekļiem, kas minēti šā Reglamenta 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

Delegātiem un viņu aizvietotājiem, kas piedalās sagatavošanas darbā, piemērojami tie paši noteikumi par ceļa un uzturēšanās izdevumu atmaksāšanu kā pilntiesīgajiem locekļiem.

VIII NODAĻA

Dialogs ar Eiropas Savienības un trešo valstu ekonomikas un sociālo lietu organizācijām

25. pants

1.   Komiteja pēc Biroja iniciatīvas var uzturēt strukturētas attiecības ar Eiropas Savienības un trešo valstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm, tamlīdzīgām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības sociālekonomiska rakstura organizācijām.

2.   Tādā pašā veidā Komiteja veic pasākumus, kas paredzēti ekonomikas un sociālo lietu padomju vai tamlīdzīgu iestāžu izveides veicināšanai valstīs, kurās tādu vēl nav.

26. pants

1.   Pēc Biroja ierosmes Komiteja var izveidot delegācijas, lai uzturētu sakarus ar dažādām organizētās pilsoniskās sabiedrības ekonomiskajām un sociālajām aprindām valstīs un valstu apvienībās, kas neietilpst Eiropas Savienībā.

2.   Komitejas un kandidātvalstu organizētās pilsoniskās sabiedrības partneru sadarbība notiek apvienoto konsultatīvo komiteju ietvaros, ja Asociācijas padomes ir izveidojušas šādas komitejas. Pretējā gadījumā sadarbība norisinās kontaktgrupās.

3.   Apvienotās konsultatīvās komitejas un kontaktgrupas izstrādā ziņojumus un deklarācijas, ko Komiteja var nosūtīt kompetentajām iestādēm un iesaistītajām pusēm.

IX NODAĻA

Grupas un interešu grupas

27. pants

1.   Komitejā ir trīs grupas, kurās attiecīgi pārstāvēti darba devēji, darba ņēmēji un organizētas pilsoniskās sabiedrības pārējās ekonomiskās un sociālās aprindas.

2.   Grupas ievēlē savus priekšsēdētājus un priekšsēdētāja vietniekus. Tās piedalās Komitejas un tās struktūrvienību darbības sagatavošanā, organizēšanā un saskaņošanā un palīdz nodrošināt tās ar informāciju. Katrai grupai ir savs sekretariāts.

2.a   Grupas izvirza kandidātus priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku vēlēšanām saskaņā ar 6. panta 6. punktu, ievērojot Eiropas Savienības iestāžu pieņemto vīriešu un sieviešu līdztiesības principu.

3.   Saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu grupu priekšsēdētāji ir Biroja locekļi.

4.   Grupu priekšsēdētāji palīdz Komitejas prezidijam politikas izstrādāšanā un, attiecīgā gadījumā, izdevumu uzraudzīšanā.

5.   Grupu priekšsēdētāji kopā ar Komitejas prezidiju piedalās Biroja un pilnsapulces darba sagatavošanā.

6.   Grupas saskaņā ar 6. panta 7. punktu iesniedz pilnsapulcei priekšlikumus par specializēto nodaļu priekšsēdētāju ievēlēšanu un saskaņā ar 16. pantu – par specializēto nodaļu biroju ievēlēšanu.

7.   Grupas iesniedz priekšlikumus par Budžeta grupas, kas Birojam jāizveido saskaņā ar 10. panta 1. punktu, sastāvu.

8.   Grupas iesniedz priekšlikumus par novērošanas centru un konsultatīvo komisiju, kas pilnsapulcei jāizveido attiecīgi saskaņā ar 21. un 24. pantu, personālsastāvu.

9.   Grupas iesniedz priekšlikumus par delegāciju un apvienoto konsultatīvo komiteju, kas jāizveido attiecīgi saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu, personālsastāvu.

10.   Grupas iesniedz priekšlikumus par ziņotājiem un par izpētes un dokumentu izstrādes grupu, kas specializētajām nodaļām jāieceļ vai jāizveido saskaņā ar 17. panta 3. punktu, sastāvu.

11.   Piemērojot 27. panta 6. līdz 10. punktu, grupas ņem vērā dalībvalstu pārstāvību Komitejā, dažādu ekonomisko un sociālo aprindu pārstāvību, kompetences sadalījumu un labas vadības kritērijus.

12.   Locekļi var brīvprātīgi pievienoties vienai no grupām, ja vien viņu atbilstību ir apstiprinājuši attiecīgās grupas locekļi. Neviens Komitejas loceklis nedrīkst vienlaicīgi būt piederīgs vairākām grupām.

13.   Komitejas locekļiem, kas nav piederīgi nevienai grupai, ģenerālsekretariāts nodrošina materiālo un tehnisko atbalstu, kāds nepieciešams viņu pienākumu veikšanai. Par minēto locekļu līdzdalību izpētes grupu un citu iekšējo struktūru darbā lemj Komitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar grupām.

28. pants

1.   Komitejas locekļi brīvprātīgi var apvienoties interešu grupās, kas pārstāv Eiropas Savienības organizētās pilsoniskās sabiedrības dažādās ekonomiskās un sociālās intereses.

2.   Interešu grupas sastāvā var būt Komitejas visu trīs grupu locekļi. Neviens Komitejas loceklis nedrīkst vienlaicīgi būt iesaistīts vairākās interešu grupās.

3.   Interešu grupu izveidošanu apstiprina Birojs, kurš par to ziņo pilnsapulcei.

II SADAĻA

KOMITEJAS DARBĪBA

I NODAĻA

Apspriešanās ar Komiteju

29. pants

1.   Komiteju sasauc priekšsēdētājs, lai pēc Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta pieprasījuma pieņemtu atzinumus.

2.   Priekšsēdētājs sasauc Komiteju pēc Biroja priekšlikuma un ar locekļu vairākuma piekrišanu, lai Komiteja pēc savas ierosmes sniegtu atzinumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienību, tās politikām un to iespējamo tālākvirzību.

30. pants

Reglamenta 29. panta 1. punktā minētos atzinumu pieprasījumus adresē Komitejas priekšsēdētājam. Priekšsēdētājs, apspriežoties ar Biroju, organizē Komitejas darbu, pēc iespējas ņemot vērā atzinuma pieprasījumā norādītos termiņus.

31. pants

Komiteja pēc Biroja priekšlikuma var pieņemt lēmumu par informatīva ziņojuma izstrādāšanu par jebkuru jautājumu, kas ir saistīts ar Eiropas Savienības politikām un to iespējamo tālākvirzību.

31.a pants

Komiteja pēc specializētās nodaļas, grupas vai trešdaļas locekļu ierosinājuma var pieņemt rezolūcijas par aktuāliem jautājumiem. Tās saskaņā ar 56. panta 2. punktu pieņem pilnsapulce. Pilnsapulces darba kārtībā rezolūciju projektus iekļauj kā prioritārus jautājumus.

II NODAĻA

Darba organizācija

A.   Specializēto nodaļu darbs

32. pants

1.   Ja ir jāizstrādā atzinums vai informatīvs ziņojums, Birojs saskaņā ar 8. panta 4. punktu izraugās specializēto nodaļu, kas ir atbildīga par attiecīgā dokumenta sagatavošanu. Ja attiecīgais jautājums nepārprotami ir vienas nodaļas kompetencē, priekšsēdētājs izraugās attiecīgo nodaļu un informē par savu lēmumu Biroju.

2.   Ja specializētā nodaļa, kas ir izraudzīta atzinuma izstrādāšanai, vēlas uzklausīt Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvās komisijas (CCMI) viedokli vai CCMI vēlas izklāstīt savu viedokli par specializētajai nodaļai iedalīta atzinuma tēmu, Birojs var atļaut CCMI izstrādāt papildatzinumu par vienu vai vairākiem jautājumiem, kuri ir iekļauti atzinuma pieprasījumā. Birojs var pieņemt šādu lēmumu arī pēc savas ierosmes. Birojs organizē Komitejas darbu tā, ka CCMI var izstrādāt savu atzinumu savlaicīgi, lai to varētu ņemt vērā attiecīgā specializētā nodaļa.

Par ziņošanu Komitejai ir atbildīga tikai attiecīgā specializētā nodaļa. Tā tomēr pievieno savam atzinumam Konsultatīvās komisijas izstrādāto papildatzinumu.

3.   Komitejas priekšsēdētājs informē attiecīgās specializētās nodaļas priekšsēdētāju par lēmumu un termiņu, kurā nodaļas darbam jābūt pabeigtam.

4.   Komitejas priekšsēdētājs informē Komitejas locekļus par atzinuma pieprasījumu un paziņo datumu, kad attiecīgo jautājumu izskatīs plenārajā sesijā.

33. pants

(svītrots)

34. pants

Komitejas priekšsēdētājs ar Biroja piekrišanu var atļaut specializētajai nodaļai sarīkot kopīgu sanāksmi ar kādu no Eiropas Parlamenta komitejām vai Reģionu komitejas komisijām.

35. pants

Attiecīgās nodaļas priekšsēdētājs sasauc specializētās nodaļas sanāksmi, kurai saskaņā ar šo Reglamentu ir uzticēta atzinuma izstrāde.

36. pants

1.   Specializētās nodaļas sanāksmi sagatavo nodaļas priekšsēdētājs, apspriežoties ar attiecīgās nodaļas biroju.

2.   Sanāksmi vada specializētās nodaļas priekšsēdētājs vai, viņa prombūtnes gadījumā, viens no priekšsēdētāja vietniekiem.

37. pants

1.   Specializēto nodaļu sanāksmēs kvorums ir sasniegts, ja piedalās vai ir pārstāvēti vairāk nekā puse nodaļas pilntiesīgo locekļu.

2.   Ja nav kvoruma, priekšsēdētājs slēdz sanāksmi un sasauc jaunu sanāksmi laikā un ar nosacījumiem, ko viņš uzskata par atbilstošiem, bet tajā pašā dienā; šajā nākamajā sanāksmē kvorums ir neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita.

38. pants

Specializētā nodaļa pieņem atzinumu, pamatojoties uz ziņotāja un, attiecīgā gadījumā, līdzziņotāja iesniegto atzinuma projektu.

39. pants

1.   Specializētās nodaļas atzinumā ietilpst tikai tie dokumenti, ko attiecīgā nodaļa ir pieņēmusi saskaņā ar šā Reglamenta 56. pantā paredzēto procedūru.

2.   To ierosināto grozījumu tekstu, kas ir noraidīti, kopā ar balsošanas rezultātu pievieno atzinumam, ja minētie grozījumi ir saņēmuši vismaz vienu ceturtdaļu nodoto balsu.

40. pants

Specializētās nodaļas atzinumus kopā ar dokumentiem, kas pievienoti tiem saskaņā ar 39. pantu, nodaļas priekšsēdētājs nosūta Komitejas priekšsēdētājam, un Komitejas Birojs pēc iespējas drīzāk iesniedz tos Komitejai. Minētos dokumentus savlaicīgi nodod Komitejas locekļu rīcībā.

41. pants

Katru specializētās nodaļas sanāksmi protokolē, un protokolu iesniedz attiecīgajai specializētajai nodaļai apstiprināšanai.

42. pants

Priekšsēdētājs, vienojoties ar Biroju vai, vajadzības gadījumā, ar pilnsapulci, var nosūtīt jautājumu atpakaļ specializētajai nodaļai, ja viņš uzskata, ka nav ievērota šajā Reglamentā noteiktā kārtība atzinumu izstrādei vai arī ka ir vajadzīga jautājuma turpmāka izpēte.

43. pants

1.   Nenonākot pretrunā ar 17. panta 2. punkta nosacījumiem, specializētās nodaļas priekšdarbus parasti veic izpētes grupā.

2.   Ziņotājs, kam palīdz eksperts un vajadzības gadījumā viens vai vairāki līdzziņotāji, izskata attiecīgo jautājumu, ņem vērā izteiktos viedokļus un, pamatojoties uz iepriekš minēto, sagatavo atzinuma projektu, kuru iesniedz specializētās nodaļas priekšsēdētājam.

3.   Izpētes grupas sanāksmes norisinās bez balsošanas.

B.   Plenārsesiju norise

44. pants

Pilnsapulce, kurā piedalās visi Komitejas locekļi, sanāk plenārsesijā.

45. pants

1.   Sesiju sagatavo priekšsēdētājs, apspriežoties ar Biroju. Birojs sanāk pirms katras sesijas un vajadzības gadījumā sesijas laikā, lai organizētu tās norisi.

2.   Birojs var noteikt laika ierobežojumu vispārējām debatēm par katru atzinumu attiecīgajā sesijā.

46. pants

1.   Darba kārtības projektu, ko Birojs izstrādājis pēc Komitejas prezidija un grupu priekšsēdētāju priekšlikuma, Komitejas priekšsēdētājs nosūta visiem Komitejas locekļiem, kā arī Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam vismaz piecpadsmit dienas pirms attiecīgās sesijas atklāšanas.

2.   Darba kārtības projektu iesniedz pilnsapulcei apstiprināšanai, atklājot sesiju. Kad darba kārtības projekts ir pieņemts, tā punkti izskatāmi sēdē, kurai tie paredzēti. Komitejas apspriedēm vajadzīgos dokumentus nodod Komitejas locekļu rīcībā saskaņā ar 40. pantu.

47. pants

1.   Sesijas sēdēs kvorums ir sasniegts, ja piedalās vai ir pārstāvēta vairāk nekā puse Komitejas locekļu.

2.   Ja nav kvoruma, priekšsēdētājs slēdz sēdi un sasauc jaunu sēdi laikā, ko viņš uzskata par atbilstošu, taču tās pašas sesijas norises laikā; šajā nākamajā sēdē kvorums ir neatkarīgi no klātesošo vai pārstāvēto locekļu skaita.

48. pants

Kad darba kārtība ir iesniegta apstiprināšanai, par jebkura aktuāla jautājuma iekļaušanu vajadzības gadījumā paziņo priekšsēdētājs.

49. pants

Komiteja var grozīt darba kārtības projektu, lai izskatītu rezolūciju projektus, kas iesniegti 31.a pantā noteiktajā kārtībā.

50. pants

1.   Priekšsēdētājs atklāj sesijas sēdes, vada debates un nodrošina šā Reglamenta ievērošanu. Priekšsēdētājam palīdz viņa vietnieki.

2.   Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā viņu pārstāv priekšsēdētāja vietnieki. Priekšsēdētāja un viņa vietnieku prombūtnes gadījumā sēdi vada vecākais Biroja loceklis.

3.   Komiteja savos lēmumos pamatojas uz tās specializētās nodaļas darbu, kas ir kompetenta ziņot pilnsapulcei par attiecīgo jautājumu.

4.   Ja specializētajā nodaļā atzinums pieņemts bez balsīm “pret”, Birojs var ierosināt pilnsapulcē to pieņemt bez debatēm. Šādu kārtību piemēro, ja vismaz 25 locekļi neizsaka iebildumus.

5.   Ja pilnsapulcē par dokumentu nav nodots balsu vairākums, Komitejas priekšsēdētājs ar pilnsapulces piekrišanu var nosūtīt attiecīgo atzinumu kompetentajai specializētajai nodaļai atkārtotai izskatīšanai vai iecelt galveno ziņotāju, kurš tās pašas sesijas vai citas sesijas norises laikā iesniedz jaunu atzinuma projektu.

51. pants

1.   Rakstiski noformēti grozījumu priekšlikumi, ko parakstījuši to ierosinātāji, jāiesniedz sekretariātā līdz attiecīgās sesijas atklāšanai.

2.   Lai nodrošinātu efektīvāku darba norisi sēdēs, Birojs nosaka kārtību, kādā iesniedzami grozījumu priekšlikumi.

3.   Komiteja tomēr atļauj grozījumu priekšlikumus iesniegt tieši pirms attiecīgās sesijas sēdes atklāšanas ar nosacījumu, ka šādus priekšlikumus ir parakstījuši vismaz divdesmit pieci Komitejas locekļi.

4.   Grozījumu priekšlikumos konkrēti jānorāda teksta daļa, uz kuru tie attiecas, un tie jāpamato ar īsu paskaidrojumu. Grozījumus, kuru saturs un forma ir līdzīgi, izskata kopā.

5.   Parasti pilnsapulce saistībā ar katru grozījumu noklausās tikai tā ierosinātāju, vienu oponentu un ziņotāju.

6.   Izskatot grozījuma priekšlikumu, ziņotājs ar grozījuma ierosinātāja piekrišanu var mutiski iesniegt kompromisa priekšlikumus. Tādā gadījumā pilnsapulce balso tikai par minētajiem kompromisa priekšlikumiem.

7.   Attiecībā uz grozījumu vai grozījumu kopu, kuras nolūks ir izklāstīt no attiecīgās specializētās nodaļas atzinuma radikāli atšķirīgu nostāju, Birojs var pieņemt lēmumu tos uzskatīt par ptretatzinumu vai, apspriežoties ar attiecīgās nodaļas priekšsēdētāju un ziņotāju, izlemj, vai būtu lietderīgi minēto atzinumu nosūtīt atpakaļ attiecīgajai specializētajai nodaļai turpmākai izpētei.

8.   Attiecīgā gadījumā Komitejas priekšsēdētājs, apspriežoties ar kompetentās specializētās nodaļas priekšsēdētāju un ziņotāju, var ierosināt Komitejai izskatīt grozījumus tādā veidā, lai nodrošinātu dokumenta galīgā teksta konsekvenci.

52. pants

1.   Priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc kāda Komitejas locekļa lūguma var aicināt Komiteju lemt par uzstāšanās laika ierobežošanu, kā arī par runātāju skaitu, sēdes pārtraukšanu vai debašu izbeigšanu. Pēc debašu izbeigšanas uzstāties drīkst tikai, lai sniegtu paskaidrojumus par balsojumu; tos sniedz pēc attiecīgā balsojuma, nepārsniedzot priekšsēdētāja piešķirto uzstāšanās laiku.

2.   Ikviens Komitejas loceklis jebkurā laikā var lūgt, un viņam tiek dota priekšroka uzstāties debašu laikā, lai iesniegtu priekšlikumu attiecībā uz procedūru.

53. pants

1.   Katru plenārsesiju protokolē, un protokolu iesniedz Komitejai apstiprināšanai.

2.   Protokola galīgo versiju paraksta Komitejas priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs.

54. pants

1.   Komitejas atzinumos papildus attiecīgā atzinuma juridiskajam pamatojumam iekļauj arī paskaidrojumu un Komitejas viedokli par problēmu kopumā.

2.   Par atzinumu kopumā notikušās balsošanas rezultātu iekļauj atzinuma teksta preambulā. Ja balsošana ir notikusi, balsis ieprotokolējot, norāda balsotāju uzvārdus.

3.   Ja plenārsesija noraida ierosinātos grozījumus, bet tie saņem vismaz vienu ceturtdaļu nodoto balsu, šādu grozījumu tekstu un paskaidrojumus kopā ar balsošanas rezultātiem pievieno attiecīgajiem Komitejas atzinumiem. Šāda prasība attiecas arī uz pretatzinumiem.

4.   Komitejas atzinumiem pievieno arī specializēto nodaļu atzinumu tekstus, kas noraidīti par labu pilnsapulces pieņemtajiem grozījumiem, un norādes par balsojumu, ja specializētās nodaļas iesniegtais atzinuma teksts ir saņēmis vismaz ceturto daļu nodoto balsu.

5.   Ja viena no Komitejā izveidotajām grupām vai viena no tajā pārstāvētajām sociālekonomisko interešu grupām pieņem atšķirīgu, bet vienotu viedokli attiecībā uz pilnsapulcē izskatīšanai iesniegtu jautājumu, attiecīgās grupas nostāju pēc debatēm par minēto jautājumu un protokolētiem balsojumiem var apkopot īsā paziņojumā, ko pievieno atzinumam.

55. pants

1.   Komitejas pieņemtos atzinumus un sesijas protokolu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

2.   Komitejas pieņemtos atzinumus var nosūtīt jebkurai citai iesaistītai iestādei vai organizācijai.

III SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

I NODAĻA

Balsošanas nosacījumi

56. pants

1.   Derīgās balsis ir balsis “par”, balsis “pret” un atturēšanās.

2.   Ja vien šajā Reglamentā nav noteikts citādi, Komitejas un tās struktūrvienību dokumentus un lēmumus pieņem ar nodoto balsu vairākumu, ņemot vērā “par” un “pret” nodoto balsu skaitu.

3.   Balsošana notiek, balsojot atklāti, pēc saraksta vai aizklāti.

4.   Balsošana par ierosinātu grozījumu vai par atzinumu kopumā notiek pēc saraksta, ja to pieprasa viena ceturtdaļa klātesošo locekļu vai viņu aizvietotāju.

5.   Balsošana ir aizklāta, ja to pieprasa klātesošo locekļu vai viņu aizvietotāju vairākums.

6.   Ja balsojuma rezultāts ir neizšķirts, (vienāds “par” un “pret” balsu skaits), sēdes priekšsēdētājam ir izšķirošā balss.

7.   Ziņotāja akcepts ierosinātam grozījumam nav iemesls, lai nebalsotu par šo ierosināto grozījumu parastajā veidā.

II NODAĻA

Steidzama izskatīšana

57. pants

1.   Ja steidzamība ir sakarā ar atzinuma iesniegšanas termiņu, ko Komitejai noteikusi Padome, Eiropas Parlaments vai Komisija, procedūru steidzamiem gadījumiem var piemērot, ja priekšsēdētājs uzskata to par vajadzīgu, lai Komiteja varētu laikus pieņemt savu atzinumu.

2.   Steidzamos gadījumos Komitejas līmenī priekšsēdētājs nekavējoties un bez iepriekšējas apspriešanās ar Biroju var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Komiteja varētu veikt savu darbu. Viņš informē Biroja locekļus par veicamajiem pasākumiem.

3.   Pasākumus, ko priekšsēdētājs veicis saskaņā ar procedūru steidzamiem gadījumiem, iesniedz Komitejai apstiprināšanai nākamajā sesijā.

58. pants

(svītrots)

59. pants

1.   Ja steidzamība ir sakarā ar specializētajai nodaļai noteiktajiem termiņiem, attiecīgās nodaļas priekšsēdētājs, vienojoties ar Komitejas priekšsēdētāju un apspriežoties ar nodaļas biroju, var organizēt nodaļas darbu citādi, nekā tas paredzēts šajā Reglamentā.

2.   Pasākumus, ko specializētās nodaļas priekšsēdētājs veicis saskaņā ar procedūru steidzamiem gadījumiem, iesniedz šās nodaļas nākamajā sanāksmē apstiprināšanai.

III NODAĻA

Prombūtne un pārstāvība

60. pants

1.   Visiem Komitejas locekļiem, kas nevar ierasties sanāksmē, uz kuru viņi ir savlaicīgi uzaicināti, jāiesniedz attiecīgajam priekšsēdētājam iepriekšējs paziņojums par neierašanos.

2.   Ja Komitejas loceklis neierodas trijās vai vairāk Komitejas plenārsesijās pēc kārtas, neieceļot citu personu savai pārstāvībai un bez pamatota iemesla, priekšsēdētājs, apspriedies ar Biroju un uzaicinājis attiecīgo Komitejas locekli paskaidrot neierašanos, var lūgt Padomei atņemt minētajam Komitejas loceklim pilnvaras.

3.   Ja specializētās nodaļas loceklis neierodas vairāk nekā trijās nodaļas sanāksmēs pēc kārtas, neieceļot personu savai pārstāvībai un bez pamatota iemesla, attiecīgās nodaļas priekšsēdētājs, uzaicinājis minēto locekli paskaidrot neierašanos, var prasīt nodaļā nomainīt viņu ar citu locekli, un par to informē Biroju.

61. pants

1.   Ikviens Komitejas loceklis, kas nevar ierasties Komitejas sesijā vai specializētās nodaļas sanāksmē, pēc tam, kad viņš ir informējis attiecīgo priekšsēdētāju, var rakstiski deleģēt savas balsstiesības citam Komitejas vai specializētās nodaļas loceklim.

2.   Nevienam loceklim plenārsesijā vai specializētās nodaļas sanāksmē nedrīkst būt vairāk par viena locekļa deleģētām balsstiesībām.

62. pants

1.   Ikviens loceklis, kas nevar ierasties sanāksmē, uz kuru viņš ir oficiāli uzaicināts, pēc tam, kad viņš tieši vai ar grupas sekretariāta starpniecību ir rakstiski informējis attiecīgo priekšsēdētāju, var lūgt citu Komitejas locekli viņu pārstāvēt attiecīgajā sanāksmē. Šī iespēja neattiecas uz Biroja un Budžeta grupas sēdēm.

2.   Šādas pilnvaras ir derīgas tikai sanāksmei, attiecībā uz kuru tās ir izdotas.

3.   Izpētes grupas veidošanas laikā ikviens loceklis, ko nozīmē par attiecīgās izpētes grupas locekli, var lūgt, lai viņu aizstāj cits Komitejas loceklis. Šāda aizstāšana attiecas uz konkrētu jautājumu un uz laiku, kamēr specializētā nodaļa strādā pie attiecīgā jautājuma. Aizstāšanu nevar atsaukt.

IV NODAĻA

Publiskums un dokumentu izplatīšana

63. pants

1.   Komiteja publicē atzinumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Padomes un Komisijas noteikto kārtību pēc apspriešanās ar Komitejas biroju.

2.   Komitejas, tās Biroja un specializēto nodaļu locekļu vārdus, kā arī visas izmaiņas minēto struktūrvienību sastāvā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Komitejas tīmekļa vietnē.

64. pants

1.   Komiteja nodrošina savu lēmumu atklātumu saskaņā ar ES Līguma 1. panta noteikumiem.

2.   Ģenerālsekretāra pienākums ir veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu sabiedrības tiesības piekļūt attiecīgajiem dokumentiem.

3.   Saskaņā ar EK Līguma 21. panta 3. rindkopu ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības rakstveidā vērsties Komitejā, izmantojot vienu no oficiālajām valodām, un saņemt atbildi tajā pašā valodā.

65. pants

1.   Komitejas plenārsesijas un specializēto nodaļu sanāksmes ir atklātas.

2.   Atsevišķas debates, kas nav saistītas ar konsultatīvo darbu, Komiteja pēc attiecīgās iestādes vai struktūrvienības lūguma vai pēc Biroja priekšlikuma var pasludināt par konfidenciālām.

3.   Pārējās sanāksmes nav atklātas. Sēdes vadītājs var lemt par citu personu dalību sēdēs novērotāju statusā, ja tam ir pamatoti iemesli.

66. pants

1.   Eiropas iestāžu locekļi var piedalīties un uzstāties Komitejas un tās struktūrvienību sanāksmēs.

2.   Citu organizāciju locekļus un iestāžu un citu organizāciju attiecīgi pilnvarotas amatpersonas var uzaicināt piedalīties, uzstāties vai atbildēt uz jautājumiem sanāksmēs attiecīgās sanāksmes priekšsēdētāja vadībā.

V NODAĻA

Komitejas locekļu amata nosaukumi, privilēģijas, neaizskaramība un nolikums, kvestori

67. pants

1.   Komitejas locekļu amata nosaukums ir “Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loceklis”.

2.   Uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem attiecas Līgumam pievienotā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās IV nodaļas 11. pants.

68. pants

1.   Nolikumā par Komitejas locekļiem ir iekļautas Komitejas locekļu tiesības un pienākumi, kā arī noteikumi, kas reglamentē viņu darbību un attiecības ar Komiteju un tās dienestiem.

2.   Nolikumā ir noteikti arī pasākumi, ko var veikt šā Reglamenta un nolikuma pārkāpuma gadījumā.

69. pants

Pēc Biroja priekšlikuma pilnsapulce uz katru divu gadu termiņu ievēlē trīs locekļus, kam Komitejā nav citu pastāvīgu pienākumu un kuri veido kvestoru grupu, kam ir šādi uzdevumi:

| a) | uzraudzīt un nodrošināt Komitejas locekļu nolikuma pareizu īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

uzraudzīt un nodrošināt Komitejas locekļu nolikuma pareizu īstenošanu;

| b) | izstrādāt priekšlikumus Komitejas locekļu nolikuma pilnveidošanai un uzlabošanai; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt priekšlikumus Komitejas locekļu nolikuma pilnveidošanai un uzlabošanai;

| c) | veicot attiecīgus pasākumus, risināt neskaidrības vai domstarpības, kas izriet no Komitejas locekļu nolikuma piemērošanas; |
| --- | --- |

c)

veicot attiecīgus pasākumus, risināt neskaidrības vai domstarpības, kas izriet no Komitejas locekļu nolikuma piemērošanas;

| d) | atbildēt par Komitejas locekļu un ģenerālsekretariāta saikni jautājumos, kas attiecas uz Komitejas locekļu nolikuma piemērošanu. |
| --- | --- |

d)

atbildēt par Komitejas locekļu un ģenerālsekretariāta saikni jautājumos, kas attiecas uz Komitejas locekļu nolikuma piemērošanu.

VI NODAĻA

Locekļu pilnvaru izbeigšana, amatu nesavienojamība

70. pants

1.   Komitejas locekļu mandāts izbeidzas Padomes noteiktā četru gadu termiņa beigās, kad tiek atjaunots Komitejas sastāvs.

2.   Komitejas locekļa mandāts izbeidzas viņa atkāpšanās, pilnvaru zaudēšanas, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā.

3.   Komitejas locekļa funkcijas nav savienojamas ar valdības, valsts parlamenta, Kopienas institūcijas, Reģionu komitejas vai Eiropas Investīciju bankas direktoru padomes locekļa funkcijām, kā arī ar aktīvā darbā iesaistīta Kopienas ierēdņa vai darbinieka amatu.

4.   Par atkāpšanos paziņo rakstiski, un vēstuli adresē Komitejas priekšsēdētājam.

5.   Apstākļi, kādos locekļus var atņemt pilnvaras, ir izklāstīti 60. panta 2. punktā. Šādos gadījumos Padome, ja tā nolemj izbeigt locekļa dalību Komitejā, uzsāk nomaiņas procedūru.

6.   Atkāpšanās, nāves, nepārvaramas varas vai amatu nesavienojamības gadījumā Komitejas priekšsēdētājs ziņo par to Padomei, kura pārliecinās par brīvo vietu un uzsāk nomaiņas procedūru. Atkāpšanās gadījumā loceklis, kurš atkāpjas, tomēr paliek amatā līdz dienai, kad stājas spēkā rīkojums par viņa nomaiņu, ja vien loceklis, kurš atkāpjas, nenorāda citādi.

7.   Visos šā panta otrajā punktā norādītajos gadījumos Komitejas jauno locekli ieceļ uz atlikušo pilnvaru termiņu.

VII NODAĻA

Komitejas administrācija

71. pants

1.   Komitejai atbalstu sniedz sekretariāts ģenerālsekretāra vadībā; ģenerālsekretāra darbību pārrauga priekšsēdētājs, kurš pārstāv Biroju.

2.   Ģenerālsekretārs piedalās Biroja sēdēs padomdevēja statusā un protokolē tās.

3.   Viņš dod Birojam svinīgu solījumu pildīt savus pienākumus pēc labākās sirdsapziņas un pilnīgi objektīvi.

4.   Ģenerālsekretārs, ievērojot Reglamentu, ir atbildīgs par pilnsapulces, Biroja un priekšsēdētāja pieņemto lēmumu īstenošanu; katrus trīs mēnešus viņš rakstiski ziņo priekšsēdētājam par kritērijiem un izpildes pasākumiem, kas ir noteikti vai paredzēti administratīvo vai organizatorisko problēmu un personāla jautājumu risināšanai.

5.   Ģenerālsekretārs var deleģēt savas pilnvaras priekšsēdētāja noteiktajās robežās.

6.   Birojs, rīkojoties saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu, izstrādā štatu sarakstu tādā veidā, lai ģenerālsekretariāts varētu nodrošināt Komitejas un tās struktūrvienību efektīvu darbību un sniegt atbalstu locekļiem viņu pienākumu izpildē, jo īpaši Komitejas sanāksmju organizēšanā un atzinumu izstrādāšanā.

72. pants

1.   Pilnvaras, ko Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi piešķir iestādei, kura kompetenta iecelt amatā, īsteno šādi:

| — | attiecībā uz ģenerālsekretāru pilnvaras īsteno Birojs, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ģenerālsekretāru pilnvaras īsteno Birojs,

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas 16., 15. un 14. pakāpes ierēdņiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumu 13., 29., 30. 31., 32., 40., 41., 49., 50., 51., 78. panta un 90. panta 1. punkta piemērošana, pilnvaras īsteno Birojs, rīkojoties saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu; attiecībā uz Civildienesta noteikumu pārējo noteikumu, ieskaitot 90. panta 2. punktu, piemērošanu pilnvaras īsteno priekšsēdētājs, rīkojoties saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas 16., 15. un 14. pakāpes ierēdņiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumu 13., 29., 30. 31., 32., 40., 41., 49., 50., 51., 78. panta un 90. panta 1. punkta piemērošana, pilnvaras īsteno Birojs, rīkojoties saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu; attiecībā uz Civildienesta noteikumu pārējo noteikumu, ieskaitot 90. panta 2. punktu, piemērošanu pilnvaras īsteno priekšsēdētājs, rīkojoties saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu,

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas 13., 12. un 11. pakāpes ierēdņiem pilnvaras īsteno priekšsēdētājs, rīkojoties saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas 13., 12. un 11. pakāpes ierēdņiem pilnvaras īsteno priekšsēdētājs, rīkojoties saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu,

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas pārējo pakāpju ierēdņiem un funkciju grupas AST ierēdņiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas pārējo pakāpju ierēdņiem un funkciju grupas AST ierēdņiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs.

2.   Pilnvaras, kas saskaņā ar Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (CEOS) ir piešķirtas iestādei, kura ir kompetenta iecelt amatā, īsteno šādi:

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas 16., 15. un 14. pakāpes pagaidu darbiniekiem, piemērojot CEOS 11., 17., 33. un 48. pantu, pilnvaras īsteno Birojs; attiecībā uz CEOS pārējo noteikumu piemērošanu pilnvaras īsteno priekšsēdētājs saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas 16., 15. un 14. pakāpes pagaidu darbiniekiem, piemērojot CEOS 11., 17., 33. un 48. pantu, pilnvaras īsteno Birojs; attiecībā uz CEOS pārējo noteikumu piemērošanu pilnvaras īsteno priekšsēdētājs saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu,

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas 13., 12. un 11. pakāpes pagaidu darbiniekiem pilnvaras īsteno priekšsēdētājs saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas 13., 12. un 11. pakāpes pagaidu darbiniekiem pilnvaras īsteno priekšsēdētājs saskaņā ar ģenerālsekretāra priekšlikumu,

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas pārējo pakāpju pagaidu darbiniekiem un asistentu funkciju grupas visu pakāpju pagaidu darbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas pārējo pakāpju pagaidu darbiniekiem un asistentu funkciju grupas visu pakāpju pagaidu darbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs,

| — | attiecībā uz īpašajiem padomniekiem, līgumdarbiniekiem un vietējiem darbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz īpašajiem padomniekiem, līgumdarbiniekiem un vietējiem darbiniekiem pilnvaras īsteno ģenerālsekretārs.

3.   Priekšsēdētājs īsteno pilnvaras, kas institūcijai piešķirtas ar Civildienesta noteikumu 110. pantu, lai ieviestu vispārējos noteikumus, kas jāievēro, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un noteikumus, kuri pieņemti, iestādēm savstarpēji vienojoties.

4.   Birojs, priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs var deleģēt pilnvaras, kas viņiem piešķirtas ar šo pantu.

5.   Saskaņā ar šā panta 4. punktu pieņemtajos lēmumos par deleģēšanu ir jānorāda deleģēto pilnvaru apjoms, to robežas un spēkā esamības termiņš, kā arī tas, vai attiecīgās pilnvaras drīkst deleģēt tālāk.

73. pants

1.   Priekšsēdētāja rīcībā ir personālais birojs.

2.   Sekretariāta darbiniekus pieņem darbā saskaņā ar budžetu kā pagaidu darbiniekus, un iestādes, kas ir kompetenta noslēgt dienesta līgumus, pilnvaras īsteno priekšsēdētājs.

74. pants

1.   Līdz katra gada 1. jūnijam ģenerālsekretārs iesniedz Birojam Komitejas izdevumu un ieņēmumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam. Budžeta grupa izskata projektu pirms tā apspriešanas Birojā un, ja nepieciešams, izsaka piezīmes vai ierosina grozījumus. Birojs izstrādā Komitejas izdevumu un ieņēmumu tāmi. Birojs to nosūta saskaņā ar Eiropas Kopienu Finanšu regulā noteikto kārtību un termiņu.

2.   Komitejas priekšsēdētājs, rīkojoties saskaņā ar Finanšu regulu, īsteno vai liek īstenot minēto izdevumu un ieņēmumu tāmi.

75. pants

Komitejai paredzētā korespondence ir adresējama priekšsēdētājam vai ģenerālsekretāram.

VIII NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

76. pants

Šajā Reglamentā minētie amatu un dienesta pienākumu nosaukumi attiecas tiklab uz sievietēm, kā uz vīriešiem.

77. pants

1.   Komiteja ar locekļu absolūtu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par šā Reglamenta pārskatīšanu.

2.   Iepriekš minētā lēmuma pieņemšanas gadījumā Komiteja izveido Reglamenta komisiju. Jaunā Reglamenta projekta izstrādei Komiteja ieceļ galveno ziņotāju.

2.a   Pēc Reglamenta pieņemšanas ar absolūtu balsu vairākumu pilnsapulce pagarina Reglamenta komisijas mandātu par ne vairāk kā 60 dienām, lai tā nepieciešamības gadījumā varētu sagatavot priekšlikumu par grozījumiem piemērošanas noteikumos. Tā šo priekšlikumu iesniedz Birojam, kas pieņem lēmumu pēc konsultēšanās ar grupām.

3.   Jaunais Reglaments un grozījumi piemērošanas noteikumos stājas spēkā brīdī, kad tos pieņem Komiteja.

78. pants

Šis Reglaments stājas spēkā 2006. gada 24. oktobrī.

---

(1)  Šis Reglaments tika grozīts 2006. gada 27. februārī, 2004. gada 31. martā un 2006. gada 5. jūlijā.

---

REGLAMENTA ALFABĒTISKAIS RĀDĪTĀJS

A

AIZVIETOTĀJI

AKTUĀLI JAUTĀJUMI

APAKŠKOMITEJAS

APVIENOTĀS KONSULTATĪVĀS KOMITEJAS

ATKĀPŠANĀS

ATZINUMA NOSŪTĪŠANA ATPAKAĻ SPECIALIZĒTAJAI NODAĻAI

ATZINUMI

| — | Atzinuma nosūtīšana atpakaļ specializētajai nodaļai |
| --- | --- |

—

| — | Atzinumu pieprasījumi |
| --- | --- |

—

| — | Darbs ar atzinumu pēc tā pieņemšanas |
| --- | --- |

—

| — | Balsošana (skatīt “BALSOŠANA”) |
| --- | --- |

—

| — | Forma un saturs |
| --- | --- |

—

| — | Nosūtīšana: |
| --- | --- |

—

| — | Komitejas atzinumi |
| --- | --- |

—

| — | Pašiniciatīvas atzinumi |
| --- | --- |

—

| — | Publicēšana |
| --- | --- |

—

| — | Specializēto nodaļu atzinumi (skatīt “SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS”, “Atzinumu izstrādāšana”) |
| --- | --- |

—

ATZINUMU PIEPRASĪJUMI

B

BALSOJUMA APKOPOŠANA ZIŅOJUMĀ (interešu grupas, grupas)

BALSOŠANA

| — | Balsošana bez debatēm |
| --- | --- |

—

| — | Balsstiesību deleģēšana |
| --- | --- |

—

| — | Balsošanas motivēšana |
| --- | --- |

—

| — | Balsošanas nosacījumi |
| --- | --- |

—

| — | Kolektīvi paziņojumi sakarā ar balsošanu (mazākuma paziņojumi) |
| --- | --- |

—

BALSSTIESĪBU DELEĢĒŠANA

BIROJS (KOMITEJAS)

| — | Darbība un darbības noteikumi |
| --- | --- |

—

| — | Ierēdņu iecelšana |
| --- | --- |

—

| — | Ievēlēšana |
| --- | --- |

—

| — | Locekļa aizstāšana |
| --- | --- |

—

| — | Pilnvaru ilgums |
| --- | --- |

—

| — | Reglamenta skaidrošana |
| --- | --- |

—

| — | Sasaukšana |
| --- | --- |

—

| — | Sastāvs |
| --- | --- |

—

| — | Sekretariāta organizācija |
| --- | --- |

—

BIROJS (SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS)

| — | Ievēlēšana |
| --- | --- |

—

| — | Pilnvaru ilgums |
| --- | --- |

—

| — | Sastāvs |
| --- | --- |

—

BUDŽETA GRUPA

BUDŽETS

| — | Budžeta grupa |
| --- | --- |

—

| — | Budžeta izpilde |
| --- | --- |

—

| — | Izdevumu un ieņēmumu tāmes projekts |
| --- | --- |

—

D

DARBA PLĀNS

DEBATES

DELEGĀCIJAS (KOMITEJAS)

DOKUMENTI

| — | Korespondence |
| --- | --- |

—

| — | Publicēšana un izplatīšana |
| --- | --- |

—

DOKUMENTU IZSTRĀDES GRUPA

PUBLISKUMS UN DOKUMENTU IZPLATĪŠANA

E

EKSPERTI

G

GALVENAIS ZIŅOTĀJS UN VIENĪGAIS ZIŅOTĀJS

GROZĪJUMI

| — | Iesniegšana |
| --- | --- |

—

| — | Izskatīšana |
| --- | --- |

—

| — | Noraidīts atzinums |
| --- | --- |

—

| — | Grozījumi specializētajā nodaļā (skatīt “SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS”) |
| --- | --- |

—

| — | Noformējums |
| --- | --- |

—

| — | Vispārējs grozījums (“PRETATZINUMS”) |
| --- | --- |

—

GRUPAS

| — | Grupu sekretariāti |
| --- | --- |

—

| — | Grupu uzdevumi |
| --- | --- |

—

| — | Izveidošana un organizēšana |
| --- | --- |

—

Ģ

ĢENERĀLSEKRETĀRS

| — | Uzdevumi |
| --- | --- |

—

ĢENERĀLSEKRETARIĀTS

I

IERĒDŅU IECELŠANA

IESTĀŽU SADARBĪBA

INFORMATĪVIE ZIŅOJUMI

INTEREŠU GRUPAS

| — | Izveidošana, sastāvs un apstiprināšana |
| --- | --- |

—

IZDEVUMU UN IEŅĒMUMU TĀMES PROJEKTS

IZPĒTES GRUPA

| — | Aizvietošana |
| --- | --- |

—

| — | Aizvietotāji |
| --- | --- |

—

| — | Izveidošana |
| --- | --- |

—

| — | Uzdevumi un sastāvs |
| --- | --- |

—

K

KOMISIJAS

KONSULTATĪVĀS KOMISIJAS

REGLAMENTA KOMISIJA

RŪPNIECĪBAS PĀRMAIŅU KONSULTATĪVĀ KOMISIJA

VĒLĒŠANU KOMISIJA

KOMITEJA

| — | Darbība |
| --- | --- |

—

| — | Izveide |
| --- | --- |

—

| — | Pārstāvība ārējās attiecībās |
| --- | --- |

—

| — | Sasaukšana |
| --- | --- |

—

KOMITEJAS ADMINISTRĀCIJA

KOMITEJAS ĀRĒJĀS ATTIECĪBAS

KOMITEJAS PĀRSTĀVĒŠANA

KOMITEJAS STRUKTŪRA

KOPĪGAS SANĀKSMES

KVESTORI

KVORUMS

| — | Specializētā nodaļa |
| --- | --- |

—

| — | Plenārsesija |
| --- | --- |

—

L

LĪDZZIŅOTĀJS

LOCEKĻI

| — | Aizvietošana |
| --- | --- |

—

| — | Aizvietotāji |
| --- | --- |

—

| — | Atkāpšanās |
| --- | --- |

—

| — | Balsstiesību deleģēšana |
| --- | --- |

—

| — | Locekļu amata nosaukumi, privilēģijas, neaizskaramība |
| --- | --- |

—

| — | Nesavienojamība |
| --- | --- |

—

| — | Nolikums |
| --- | --- |

—

| — | Pilnvaru termiņš |
| --- | --- |

—

| — | Prombūtne |
| --- | --- |

—

LOCEKĻU PROMBŪTNE

N

NEAIZSKARAMĪBA

NEPIECIEŠAMAIS VAIRĀKUMS

| A) | Vēlēšanās |
| --- | --- |

A)

| — | Komitejas Birojs |
| --- | --- |

—

| — | Locekļi |
| --- | --- |

—

| — | Priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

| — | Priekšsēdētāja vietnieki |
| --- | --- |

—

| B) | Lēmumu pieņemšanā |
| --- | --- |

B)

| — | Izpētes grupas un ziņotāji |
| --- | --- |

—

| — | Komitejas Biroja sasaukšana |
| --- | --- |

—

| — | Reglamenta pārskatīšana |
| --- | --- |

—

NESAVIENOJAMĪBA

| — | Nesavienojamība (locekļiem) |
| --- | --- |

—

NOLIKUMS PAR KOMITEJAS LOCEKĻIEM

NOVĒROŠANAS CENTRI

O

OFICIĀLAIS VĒSTNESIS

ORGANIZĒTA PILSONISKĀ SABIEDRĪBA (skatīt preambulu)

P

PASTĀVĪGĀ IZPĒTES GRUPA

PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

PILNSAPULCE

| — | Atzinuma nosūtīšana atpakaļ specializētajai nodaļai |
| --- | --- |

—

| — | Darba kārtība |
| --- | --- |

—

| — | Darba organizācija |
| --- | --- |

—

| — | Debašu norise |
| --- | --- |

—

| — | Iestāžu piedalīšanās |
| --- | --- |

—

| — | Kvorums |
| --- | --- |

—

| — | Lēmumu publiskums |
| --- | --- |

—

| — | Plenārsesiju sagatavošana |
| --- | --- |

—

| — | Priekšlikums attiecībā uz procedūru |
| --- | --- |

—

| — | Protokols |
| --- | --- |

—

| — | Sanāksmju publiskums |
| --- | --- |

—

| — | Sesijas |
| --- | --- |

—

PLENĀRSESIJAS DARBA KĀRTĪBA

PRETATZINUMS

PREZIDIJS (KOMITEJAS)

| — | Darba programma |
| --- | --- |

—

| — | Pārskats par priekšsēdētāja paveikto |
| --- | --- |

—

| — | Priekšsēdētāja ievēlēšana |
| --- | --- |

—

| — | Uzdevumi |
| --- | --- |

—

| — | Biroja sasaukšana |
| --- | --- |

—

| — | Debašu noturēšana |
| --- | --- |

—

| — | Ekspertu iecelšana |
| --- | --- |

—

| — | Ierēdņu iecelšana |
| --- | --- |

—

| — | Komitejas sasaukšana |
| --- | --- |

—

| — | Pārstāvēšana ārējās attiecībās |
| --- | --- |

—

| — | Pilnvaras finanšu un budžeta jomā |
| --- | --- |

—

| — | Sesiju sagatavošana |
| --- | --- |

—

| — | Priekšsēdētāja sekretariāts |
| --- | --- |

—

PRIEKŠLIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PROCEDŪRU

PRIEKŠSĒDĒTĀJA VIETNIEKI

| — | Ievēlēšana |
| --- | --- |

—

| — | Uzdevumi |
| --- | --- |

—

PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA

PROTOKOLS

| — | Plenārsesijas |
| --- | --- |

—

| — | Specializētās nodaļas |
| --- | --- |

—

R

REGLAMENTA PĀRSKATĪŠANA

REGLAMENTA SKAIDROŠANA

REGLAMENTA STĀŠANĀS SPĒKĀ

REZOLŪCIJAS

S

SANĀKSMJU UN PLENĀRSESIJU PUBLISKUMS

SABIEDRISKO ATTIECĪBU GRUPA

SPECIALIZĒTĀS NODAĻAS

| — | Atzinumi |
| --- | --- |

—

| — | Atzinumu izstrādāšana |
| --- | --- |

—

| — | Birojs (skatīt “BIROJS”) |
| --- | --- |

—

| — | Darba norise |
| --- | --- |

—

| — | Eksperti |
| --- | --- |

—

| — | Grozījumi |
| --- | --- |

—

| — | Informatīvie ziņojumi |
| --- | --- |

—

| — | Izveidošana |
| --- | --- |

—

| — | Kompetences |
| --- | --- |

—

| — | Kopīgas sanāksmes |
| --- | --- |

—

| — | Kvorums |
| --- | --- |

—

| — | Locekļa aizvietošana |
| --- | --- |

—

| — | Locekļu iecelšana |
| --- | --- |

—

| — | Locekļu pilnvaru termiņš |
| --- | --- |

—

| — | Locekļu skaits |
| --- | --- |

—

| — | Prombūtne |
| --- | --- |

—

| — | Protokols |
| --- | --- |

—

| — | Sanāksmes |
| --- | --- |

—

| — | Sanāksmju publiskums |
| --- | --- |

—

| — | Sasaukšana |
| --- | --- |

—

| — | Sastāvs |
| --- | --- |

—

| — | Specializēto nodaļu skaits |
| --- | --- |

—

| — | Steidzama izskatīšana |
| --- | --- |

—

| — | Uzdevumi |
| --- | --- |

—

STEIDZAMA IZSKATĪŠANA

| — | Komitejas ietvaros |
| --- | --- |

—

| — | Specializēto nodaļu ietvaros |
| --- | --- |

—

STRUKTURĒTAIS DIALOGS

U

UZKLAUSISANA

Uzaicinātās personas

UZSTĀŠANĀS LAIKA IEROBEŽOJUMS

V

VECĀKAIS LOCEKLIS

VĒLĒŠANAS

| — | Komitejas Birojs un prezidijs |
| --- | --- |

—

| — | Specializēto nodaļu birojs un prezidijs |
| --- | --- |

—

---