# Eiropas Savienības L 92/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 92 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 3. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 92

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 3. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 369/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 370/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 361/2007, ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē no 2007. gada 1. aprīļa | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 371/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 372/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu migrācijas robežas attiecībā uz plastifikatoriem tādās vāku starplikās, kuras paredzētas saskarei ar pārtikas produktiem (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 373/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003 | 13 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 369/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 370/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 361/2007, ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē no 2007. gada 1. aprīļa

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 371/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 372/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu migrācijas robežas attiecībā uz plastifikatoriem tādās vāku starplikās, kuras paredzētas saskarei ar pārtikas produktiem (
  1
  )

1

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 373/2007 (2007. gada 2. aprīlis), ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003

13

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/207/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 29. marts), ar ko groza Lēmumus 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2004/669/EK, 2003/31/EK un 2000/45/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esamību Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai dažiem ražojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 532)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2007/208/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 30. marts) par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijā un Rumānijā plānotam pamatpētījumam par salmonellu izplatību tītaru saimēs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1401) | 18 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/209/EK |
| | * | Padomes ieteikums (2007. gada 27. marts) par atjauninātu 2007. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu | 23 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/207/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 29. marts), ar ko groza Lēmumus 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2004/669/EK, 2003/31/EK un 2000/45/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esamību Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai dažiem ražojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 532)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 532)

1

16

2007/208/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 30. marts) par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijā un Rumānijā plānotam pamatpētījumam par salmonellu izplatību tītaru saimēs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1401)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1401)

18

IETEIKUMI

Padome

2007/209/EK

*

Padomes ieteikums (2007. gada 27. marts) par atjauninātu 2007. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 369/2007

(2007. gada 2. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 3. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 2. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 2. aprīla Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 171,0 |
| MA | 106,7 |
| SN | 320,6 |
| TN | 143,7 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 179,9 |
| 0707 00 05 | JO | 171,8 |
| MA | 108,8 |
| TR | 152,9 |
| ZZ | 144,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,7 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0709 90 80 | EG | 242,2 |
| IL | 80,8 |
| ZZ | 161,5 |
| 0805 10 20 | CU | 38,6 |
| EG | 43,5 |
| IL | 56,6 |
| MA | 45,6 |
| TN | 53,9 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 48,3 |
| 0805 50 10 | IL | 61,3 |
| TR | 52,4 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 77,2 |
| CA | 101,7 |
| CL | 86,8 |
| CN | 84,3 |
| NZ | 121,8 |
| US | 108,5 |
| UY | 67,4 |
| ZA | 82,0 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 90,0 |
| CN | 54,2 |
| ZA | 77,3 |
| ZZ | 73,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

171,0

MA

106,7

SN

320,6

TN

143,7

TR

157,6

ZZ

179,9

0707 00 05

JO

171,8

MA

108,8

TR

152,9

ZZ

144,5

0709 90 70

MA

58,7

TR

100,3

ZZ

79,5

0709 90 80

EG

242,2

IL

80,8

ZZ

161,5

0805 10 20

CU

38,6

EG

43,5

IL

56,6

MA

45,6

TN

53,9

TR

51,4

ZZ

48,3

0805 50 10

IL

61,3

TR

52,4

ZZ

56,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

77,2

CA

101,7

CL

86,8

CN

84,3

NZ

121,8

US

108,5

UY

67,4

ZA

82,0

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

71,8

CL

90,0

CN

54,2

ZA

77,3

ZZ

73,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 370/2007

(2007. gada 2. aprīlis),

ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 361/2007, ar ko nosaka ievedmuitas nodokli labības nozarē no 2007. gada 1. aprīļa

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2), un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 361/2007 (3) noteica ievedmuitas nodokli labības nozarē no 2007. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 361/2007 (3) noteica ievedmuitas nodokli labības nozarē no 2007. gada 1. aprīļa.

| (2) | Ņemot vērā, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķīrās no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 361/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķīrās no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 361/2007.

| (3) | Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 361/2007, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir jāgroza Regula (EK) Nr. 361/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 361/2007 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 3. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 2. aprīļa

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 29.9.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1110/2003 (OV L 158, 27.6.2003., 12. lpp.).

2

(3)  OV L 91, 31.3.2007., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. panta 2. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2007. gada 3. aprīļa

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (euro par tonnu) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI (augsta kvalitāte) | 0,00 |
| (vidēji augsta kvalitāte) | 0,00 |
| (zema kvalitāte) | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI (sēklas) | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI (augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai) | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas) | 12,61 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 12,61 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus) | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(euro par tonnu)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI (augsta kvalitāte)

0,00

(vidēji augsta kvalitāte)

0,00

(zema kvalitāte)

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI (sēklas)

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI (augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai)

0,00

1002 00 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

12,61

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

12,61

1007 00 90

Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

0,00

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

Laika posms no 2007. gada 30. marta

| 1. | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (3) | Kukurūza | Cietie kvieši (augsta kvalitāte) | Cietie kvieši (vidēji augsta kvalitāte) (4) | Cietie kvieši (zema kvalitāte) (5) | Mieži |
| Birža | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 152,25 | 110,71 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 180,60 | 170,60 | 150,60 | 152,43 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | 26,80 | 7,02 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | — | — | — | — | — | — |

1.

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (3)

Kukurūza

Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

Cietie kvieši (vidēji augsta kvalitāte) (4)

Cietie kvieši (zema kvalitāte) (5)

Mieži

Birža

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

152,25

110,71

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

180,60

170,60

150,60

152,43

Piemaksa par Persijas līča reģionu

26,80

7,02

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

—

—

—

—

—

—

| 2. | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 30,97 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 31,35 EUR/t |

2.

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

30,97 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

31,35 EUR/t

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

1

| — | 3 euro par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 euro par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

euro

| — | 2 euro par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 euro par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

euro

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 euro par tonnu, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

2

euro

(3)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

3

(4)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

4

(5)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

5

---

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 371/2007

(2007. gada 2. aprīlis),

ar kuru groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (1), un jo īpaši tās 40. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), t. i., tās 6. panta 1. punktā paredzēts, ka ievešanas atļaujas pieteikumu iesniedzēji neiesniedz vairāk kā vienu ievešanas atļaujas pieteikumu par vienu un to pašu kvotas kārtas numuru attiecībā uz importa tarifu kvotas periodu. Regula (EK) Nr. 1301/2006 ir piemērojama, neierobežojot papildu noteikumus vai atkāpes, kas var būt paredzētas nozaru regulās. Jo īpaši, lai nodrošinātu vienmērīgu Kopienas tirgus apgādi, ir jāsaglabā intervāli, kādos iesniedzami Komisijas Regulā (EK) Nr. 950/2006 (3) paredzētie ievešanas atļaujas pieteikumi, un tāpēc jāparedz attiecīgas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulā (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), t. i., tās 6. panta 1. punktā paredzēts, ka ievešanas atļaujas pieteikumu iesniedzēji neiesniedz vairāk kā vienu ievešanas atļaujas pieteikumu par vienu un to pašu kvotas kārtas numuru attiecībā uz importa tarifu kvotas periodu. Regula (EK) Nr. 1301/2006 ir piemērojama, neierobežojot papildu noteikumus vai atkāpes, kas var būt paredzētas nozaru regulās. Jo īpaši, lai nodrošinātu vienmērīgu Kopienas tirgus apgādi, ir jāsaglabā intervāli, kādos iesniedzami Komisijas Regulā (EK) Nr. 950/2006 (3) paredzētie ievešanas atļaujas pieteikumi, un tāpēc jāparedz attiecīgas atkāpes no Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punkta.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 950/2006 piemērošanas pirmajos mēnešos gūtā pieredze liecina, ka jāuzlabo minētajā regulā paredzētie kopīgie pārvaldības noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 950/2006 piemērošanas pirmajos mēnešos gūtā pieredze liecina, ka jāuzlabo minētajā regulā paredzētie kopīgie pārvaldības noteikumi.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 950/2006 7. panta 2. punktā noteikts, ka gadījumā, ja laišanu brīvā apgrozībā neveic dalībvalstī, kas izdevusi ievešanas atļauju, tad dalībvalsts, kurā preces laiž brīvā apgrozībā, patur ievešanas atļaujas oriģinālu (izcelsmes apliecību). Lai uzņēmējs varētu izmantot atlikušos daudzumus, par ko izdotas ievešanas atļaujas, un lai atvieglotu ievešanas atļaujas drošības naudas atmaksāšanu, minētajai dalībvalstij jāpatur tikai ievešanas atļaujas kopija. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 950/2006 7. panta 2. punktā noteikts, ka gadījumā, ja laišanu brīvā apgrozībā neveic dalībvalstī, kas izdevusi ievešanas atļauju, tad dalībvalsts, kurā preces laiž brīvā apgrozībā, patur ievešanas atļaujas oriģinālu (izcelsmes apliecību). Lai uzņēmējs varētu izmantot atlikušos daudzumus, par ko izdotas ievešanas atļaujas, un lai atvieglotu ievešanas atļaujas drošības naudas atmaksāšanu, minētajai dalībvalstij jāpatur tikai ievešanas atļaujas kopija.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 950/2006 8. panta b) punkta i) apakšpunktā norādītajos dalībvalstu ziņojumos jāiekļauj arī daudzumi, kas ievesti kā baltais cukurs. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 950/2006 8. panta b) punkta i) apakšpunktā norādītajos dalībvalstu ziņojumos jāiekļauj arī daudzumi, kas ievesti kā baltais cukurs.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu laikposmā no 30. jūnija līdz tirdzniecības gada beigām visi Kopienas pilna laika rafinētāji var visās dalībvalstīs iesniegt rafinēšanai paredzēta cukura ievešanas atļaujas pieteikumus, nepārsniedzot katrai dalībvalstij piešķirtos daudzumus, par kuriem var izdot rafinēšanai paredzēta cukura ievešanas atļaujas. Šādos gadījumos nebūtu jāpiemēro minētās regulas 4. panta 2. punkta otrajā daļā paredzētais pienākums iesniegt pieteikumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tie ir reģistrēti kā PVN maksātāji. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu laikposmā no 30. jūnija līdz tirdzniecības gada beigām visi Kopienas pilna laika rafinētāji var visās dalībvalstīs iesniegt rafinēšanai paredzēta cukura ievešanas atļaujas pieteikumus, nepārsniedzot katrai dalībvalstij piešķirtos daudzumus, par kuriem var izdot rafinēšanai paredzēta cukura ievešanas atļaujas. Šādos gadījumos nebūtu jāpiemēro minētās regulas 4. panta 2. punkta otrajā daļā paredzētais pienākums iesniegt pieteikumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tie ir reģistrēti kā PVN maksātāji.

| (6) | Ja cukurs, kas ievests rafinēšanai, nav rafinēts Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktajā laikposmā, tikai ievešanas atļaujas turētājs maksā EUR 500 par tonnu tā cukura daudzuma, kas netika rafinēts. Tāpēc jāsvītro soda nauda, kas 11. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikta apstiprinātajam cukura ražotājam. |
| --- | --- |

(6)

Ja cukurs, kas ievests rafinēšanai, nav rafinēts Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktajā laikposmā, tikai ievešanas atļaujas turētājs maksā EUR 500 par tonnu tā cukura daudzuma, kas netika rafinēts. Tāpēc jāsvītro soda nauda, kas 11. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikta apstiprinātajam cukura ražotājam.

| (7) | Saskaņā ar Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1894/2006 par to, lai īstenotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju par koncesiju korekcijām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Kopienai, un ar ko groza un papildina I pielikumu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (4), Kopiena ir piešķīrusi Brazīlijai tarifa likmes kvotu 10 124 tonnu rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura ievešanai, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1894/2006 par to, lai īstenotu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīliju par koncesiju korekcijām Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Kopienai, un ar ko groza un papildina I pielikumu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (4), Kopiena ir piešķīrusi Brazīlijai tarifa likmes kvotu 10 124 tonnu rafinēšanai paredzēta niedru jēlcukura ievešanai, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.

| (8) | Šī kvota jāatver un jāpārvalda kā “CXL koncesiju cukura” kvota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 950/2006. Tā kā minētās regulas 24. pantā noteikts, ka attiecībā uz CXL koncesiju cukuru tarifa kvotas atver katram tirdzniecības gadam, ikgadējā tarifa kvota rafinēšanai paredzētam niedru jēlcukuram, kura izcelsme ir Brazīlijā, ir jākoriģē, lai ņemtu vērā, ka 2006./2007. tirdzniecības gads aptver 15 mēnešus. |
| --- | --- |

(8)

Šī kvota jāatver un jāpārvalda kā “CXL koncesiju cukura” kvota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 950/2006. Tā kā minētās regulas 24. pantā noteikts, ka attiecībā uz CXL koncesiju cukuru tarifa kvotas atver katram tirdzniecības gadam, ikgadējā tarifa kvota rafinēšanai paredzētam niedru jēlcukuram, kura izcelsme ir Brazīlijā, ir jākoriģē, lai ņemtu vērā, ka 2006./2007. tirdzniecības gads aptver 15 mēnešus.

| (9) | Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 950/2006. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 950/2006.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 950/2006 groza šādi:

| 1) | Regulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas tekstu aizstāj ar šādu:
  “2.   Neraugoties uz Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punktu, ievešanas atļaujas pieteikumus iesniedz katru nedēļu, no pirmdienas līdz piektdienai, no šā panta 5. punktā minētās dienas līdz dienai, kad tiek pārtraukta atļauju izdošana, kā minēts šīs regulas 5. panta 3. punkta otrajā daļā.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas tekstu aizstāj ar šādu:

“2.   Neraugoties uz Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 1. punktu, ievešanas atļaujas pieteikumus iesniedz katru nedēļu, no pirmdienas līdz piektdienai, no šā panta 5. punktā minētās dienas līdz dienai, kad tiek pārtraukta atļauju izdošana, kā minēts šīs regulas 5. panta 3. punkta otrajā daļā.”

| 2) | Regulas 7. panta 2. punkta tekstu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja laišanu brīvā apgrozībā neveic dalībvalstī, kas izdevusi ievešanas atļauju, tad dalībvalsts, kurā preces laiž brīvā apgrozībā, patur ievešanas atļaujas kopiju un attiecīgā gadījumā papildu dokumentu, kas aizpildīts atbilstoši 22. un 23. pantam, un nosūta kopiju dalībvalstij, kas izdevusi ievešanas atļauju. Šādos gadījumos oriģinālu patur ievešanas atļaujas turētājs.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 7. panta 2. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja laišanu brīvā apgrozībā neveic dalībvalstī, kas izdevusi ievešanas atļauju, tad dalībvalsts, kurā preces laiž brīvā apgrozībā, patur ievešanas atļaujas kopiju un attiecīgā gadījumā papildu dokumentu, kas aizpildīts atbilstoši 22. un 23. pantam, un nosūta kopiju dalībvalstij, kas izdevusi ievešanas atļauju. Šādos gadījumos oriģinālu patur ievešanas atļaujas turētājs.”

| 3) | Regulas 8. panta b) punkta tekstu aizstāj ar šādu:






  “b) | līdz 1. martam attiecīgi par iepriekšējo tirdzniecības gadu vai iepriekšējo piegādes laikposmu:






  i) | kopējo daudzumu, kas faktiski ievests:






  — | kā rafinēšanai paredzēts cukurs, kas izteikts ar tel quel svaru un baltā cukura ekvivalentu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Regulas 8. panta b) punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“b)

līdz 1. martam attiecīgi par iepriekšējo tirdzniecības gadu vai iepriekšējo piegādes laikposmu:

i)

kopējo daudzumu, kas faktiski ievests:

—

kā rafinēšanai paredzēts cukurs, kas izteikts ar tel quel svaru un baltā cukura ekvivalentu,

| — | kā rafinēšanai neparedzēts cukurs, kas izteikts ar tel quel svaru un baltā cukura ekvivalentu, |
| --- | --- |

—

kā rafinēšanai neparedzēts cukurs, kas izteikts ar tel quel svaru un baltā cukura ekvivalentu,

| — | kā baltais cukurs; |
| --- | --- |

—

kā baltais cukurs;

| ii) | cukura daudzumu, izteiktu ar tel quel svaru un baltā cukura ekvivalentu, kas ir faktiski rafinēts.” |
| --- | --- |

ii)

cukura daudzumu, izteiktu ar tel quel svaru un baltā cukura ekvivalentu, kas ir faktiski rafinēts.”

| 4) | Regulas 10. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti saskaņā ar pirmās daļas b) apakšpunktu, un atkāpjoties no 4. panta 2. punkta otrās daļas, iesniedzēji var iesniegt atļaujas pieteikumus tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā tie nav reģistrēti kā PVN maksātāji. Pieteikuma iesniedzējs šādā gadījumā iesniedz apstiprinājumu par pilna laika rafinētāja statusu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 952/2006 (5) 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4)

Regulas 10. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti saskaņā ar pirmās daļas b) apakšpunktu, un atkāpjoties no 4. panta 2. punkta otrās daļas, iesniedzēji var iesniegt atļaujas pieteikumus tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā tie nav reģistrēti kā PVN maksātāji. Pieteikuma iesniedzējs šādā gadījumā iesniedz apstiprinājumu par pilna laika rafinētāja statusu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 952/2006 (5) 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

| 5) | Regulas 11. panta 3. punkta tekstu aizstāj ar šādu:
  “3.   Visi apstiprinātie cukura ražotāji līdz 1. jūnijam, kas seko attiecīgajam tirdzniecības gadam, maksā EUR 500 par tonnu tā cukura daudzuma, attiecībā uz kuru tie nevar iesniegt kompetentajai iestādei pieņemamus pierādījumus, ka 2. punkta c) apakšpunktā minētais cukurs nav ievestais rafinēšanai neparedzētais cukurs vai ka tas ir rafinēšanai paredzēts cukurs, bet tas nav ticis rafinēts ārkārtas tehnisku apstākļu vai nepārvaramas varas dēļ.” |
| --- | --- |

5)

Regulas 11. panta 3. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“3.   Visi apstiprinātie cukura ražotāji līdz 1. jūnijam, kas seko attiecīgajam tirdzniecības gadam, maksā EUR 500 par tonnu tā cukura daudzuma, attiecībā uz kuru tie nevar iesniegt kompetentajai iestādei pieņemamus pierādījumus, ka 2. punkta c) apakšpunktā minētais cukurs nav ievestais rafinēšanai neparedzētais cukurs vai ka tas ir rafinēšanai paredzēts cukurs, bet tas nav ticis rafinēts ārkārtas tehnisku apstākļu vai nepārvaramas varas dēļ.”

| 6) | Regulas 24. panta 1. un 2. punkta tekstu aizstāj ar šādu:
  “1.   Katram tirdzniecības gadam atver tarifa kvotu 106 925 tonnu apmērā attiecībā uz rafinēšanai paredzētu niedru jēlcukuru ar KN kodu 1701 11 10, to izsakot kā CXL koncesiju cukuru ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.
  Tomēr 2006./2007. tirdzniecības gadam šis daudzums ir 144 388 tonnas niedru jēlcukura.
  2.   Daudzumus, kas minēti 1. punktā, pa izcelsmes valstīm sadala šādi:







  — | Kuba | 58 969 tonnas, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brazīlija | 34 054 tonnas, |
| — | Austrālija | 9 925 tonnas, |
| — | Citas trešās valstis | 3 977 tonnas. |

6)

Regulas 24. panta 1. un 2. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

“1.   Katram tirdzniecības gadam atver tarifa kvotu 106 925 tonnu apmērā attiecībā uz rafinēšanai paredzētu niedru jēlcukuru ar KN kodu 1701 11 10, to izsakot kā CXL koncesiju cukuru ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu.

Tomēr 2006./2007. tirdzniecības gadam šis daudzums ir 144 388 tonnas niedru jēlcukura.

2.   Daudzumus, kas minēti 1. punktā, pa izcelsmes valstīm sadala šādi:

—

Kuba

58 969 tonnas,

—

Brazīlija

34 054 tonnas,

—

Austrālija

9 925 tonnas,

—

Citas trešās valstis

3 977 tonnas.

Tomēr 2006./2007. tirdzniecības gadam sadalījums pa izcelsmes valstīm ir šāds:

| — | Kuba | 73 711 tonnas, |
| --- | --- | --- |
| — | Brazīlija | 47 630 tonnas, |
| — | Austrālija | 17 369 tonnas, |
| — | Citas trešās valstis | 5 678 tonnas.” |

—

Kuba

73 711 tonnas,

—

Brazīlija

47 630 tonnas,

—

Austrālija

17 369 tonnas,

—

Citas trešās valstis

5 678 tonnas.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 2. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 247/2007 (OV L 69, 9.3.2007., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2031/2006 (OV L 414, 30.12.2006., 43. lpp.).

3

(4)  OV L 397, 30.12.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 178, 1.5.2006., 39. lpp.”

5

---

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 372/2007

(2007. gada 2. aprīlis),

ar ko nosaka pagaidu migrācijas robežas attiecībā uz plastifikatoriem tādās vāku starplikās, kuras paredzētas saskarei ar pārtikas produktiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (turpmāk tekstā “Iestāde”),

tā kā:

| (1) | Pārtikas zinātniskā komiteja 1999. gadā pieļaujamo dienas devu (TDI) epoksidētai sojaspupu eļļai (ESBO) noteica 1 mg/kg ķermeņa svara apmērā dienā. Direktīvā 2002/72/EK (2) šī pieļaujamā dienas deva ir izteikta kā īpatnējā migrācijas robeža (SML), un tā attiecībā uz plastmasas materiāliem ir 60 mg/kg pārtikas. |
| --- | --- |

(1)

Pārtikas zinātniskā komiteja 1999. gadā pieļaujamo dienas devu (TDI) epoksidētai sojaspupu eļļai (ESBO) noteica 1 mg/kg ķermeņa svara apmērā dienā. Direktīvā 2002/72/EK (2) šī pieļaujamā dienas deva ir izteikta kā īpatnējā migrācijas robeža (SML), un tā attiecībā uz plastmasas materiāliem ir 60 mg/kg pārtikas.

| (2) | Komisijas 2007. gada 30. marta Direktīva 2007/19/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (3), precizē, ka vāku starplikas ir Direktīvas 2002/72/EK darbības jomā. Tā nosaka, ka dalībvalstīm līdz 2008. gada 1. aprīlim jāpieņem pasākumi, kas atļauj vāku starpliku brīvu apriti, ja tās atbilst SML. Neatbilstošas vāku starplikas aizliedz no 2008. gada 1. jūnija. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2007. gada 30. marta Direktīva 2007/19/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (3), precizē, ka vāku starplikas ir Direktīvas 2002/72/EK darbības jomā. Tā nosaka, ka dalībvalstīm līdz 2008. gada 1. aprīlim jāpieņem pasākumi, kas atļauj vāku starpliku brīvu apriti, ja tās atbilst SML. Neatbilstošas vāku starplikas aizliedz no 2008. gada 1. jūnija.

| (3) | Tādēļ ir nepieciešams regulējums šo ražojumu laišanai tirgū laikposmā, kamēr nav īstenota Direktīva 2007/19/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir nepieciešams regulējums šo ražojumu laišanai tirgū laikposmā, kamēr nav īstenota Direktīva 2007/19/EK.

| (4) | Jauni dati no dalībvalstīm un Šveices patiesi liecina, ka ESBO koncentrācija taukus saturošā pārtikā, piemēram, mērcēs un dārzeņos vai zivīs eļļā, ir līdz pat 1 150 mg/kg. Pie tik augstām vērtībām pastāv iespēja pārsniegt patērētājiem pieļaujamo dienas devu. |
| --- | --- |

(4)

Jauni dati no dalībvalstīm un Šveices patiesi liecina, ka ESBO koncentrācija taukus saturošā pārtikā, piemēram, mērcēs un dārzeņos vai zivīs eļļā, ir līdz pat 1 150 mg/kg. Pie tik augstām vērtībām pastāv iespēja pārsniegt patērētājiem pieļaujamo dienas devu.

| (5) | Nesen uzņēmēji ir izteikuši vēlmi izmantot citus plastifikatorus kā ESBO aizstājējus, kam vai nu ir lielāka TDI, vai ir mazāka migrācija. Tāpēc nepieciešami arī īpaši noteikumi par šiem aizstājējiem. |
| --- | --- |

(5)

Nesen uzņēmēji ir izteikuši vēlmi izmantot citus plastifikatorus kā ESBO aizstājējus, kam vai nu ir lielāka TDI, vai ir mazāka migrācija. Tāpēc nepieciešami arī īpaši noteikumi par šiem aizstājējiem.

| (6) | Turklāt šo ražojumu juridiskais stāvoklis pašlaik ir nenoteikts. Direktīva 2002/72/EK attiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, un to daļām, kuru sastāvā ir vienīgi plastmasa vai kuri sastāv no vismaz divām kārtām, kuru sastāvā ir vienīgi plastmasa. Metāla vāku starpliku varētu uzskatīt gan par materiāla vai izstrādājuma plastmasas daļu, uz kuru attiecas Direktīva 2002/72/EK, gan par metāla pamata plastmasas pārklājumu, uz kuru Direktīva 2002/72/EK neattiecas. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt šo ražojumu juridiskais stāvoklis pašlaik ir nenoteikts. Direktīva 2002/72/EK attiecas uz materiāliem un izstrādājumiem, un to daļām, kuru sastāvā ir vienīgi plastmasa vai kuri sastāv no vismaz divām kārtām, kuru sastāvā ir vienīgi plastmasa. Metāla vāku starpliku varētu uzskatīt gan par materiāla vai izstrādājuma plastmasas daļu, uz kuru attiecas Direktīva 2002/72/EK, gan par metāla pamata plastmasas pārklājumu, uz kuru Direktīva 2002/72/EK neattiecas.

| (7) | Tādējādi dalībvalstis pašlaik piemēro atšķirīgus noteikumus, kas var radīt šķēršļus tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi dalībvalstis pašlaik piemēro atšķirīgus noteikumus, kas var radīt šķēršļus tirdzniecībai.

| (8) | Tādēļ šķiet atbilstīgi noteikt pagaidu SML attiecībā uz dažādu plastifikatoru apvienojumu, ko izmanto vāku starplikās, kas ir saskarē ar taukus saturošu pārtiku, lai neapdraudētu šo ražojumu brīvu apriti, kā arī nekavējoties izņemt no tirdzniecības vākus un pārtiku, kas rada ievērojamu risku, un vienlaicīgi dot ražotājiem pietiekamu laiku, lai pabeigtu tādu starpliku izstrādi, kuras atbilst SML, kas noteikta Direktīvā 2002/72/EK, kura grozīta ar Direktīvu 2007/19/EK. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ šķiet atbilstīgi noteikt pagaidu SML attiecībā uz dažādu plastifikatoru apvienojumu, ko izmanto vāku starplikās, kas ir saskarē ar taukus saturošu pārtiku, lai neapdraudētu šo ražojumu brīvu apriti, kā arī nekavējoties izņemt no tirdzniecības vākus un pārtiku, kas rada ievērojamu risku, un vienlaicīgi dot ražotājiem pietiekamu laiku, lai pabeigtu tādu starpliku izstrādi, kuras atbilst SML, kas noteikta Direktīvā 2002/72/EK, kura grozīta ar Direktīvu 2007/19/EK.

| (9) | Pagaidu SML jānosaka tādā apmērā, lai nodrošinātu, ka TDI netiek pārsniegta, ņemot vērā attiecīgās pārtikas vidējo patēriņu un EPNI 2006. gada 16. marta atzinumu, kurā 90 % taukus saturošas pārtikas stikla traukos konstatētais plastifikatoru daudzums ir mazāks nekā 300 mg/kg pārtikas. |
| --- | --- |

(9)

Pagaidu SML jānosaka tādā apmērā, lai nodrošinātu, ka TDI netiek pārsniegta, ņemot vērā attiecīgās pārtikas vidējo patēriņu un EPNI 2006. gada 16. marta atzinumu, kurā 90 % taukus saturošas pārtikas stikla traukos konstatētais plastifikatoru daudzums ir mazāks nekā 300 mg/kg pārtikas.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Vākus, kuros ir plastmasas kārtas vai plastmasas pārklājumi, kas veido šādu vāku veidņu starplikas un kas kopumā sastāv no divām vai vairākām dažādu materiālu kārtām, var laist tirgū Kopienā, ja tie atbilst ierobežojumiem un specifikācijām, kas norādītas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro līdz 2008. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 2. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

1

(2)  OV L 220, 15.8.2002., 18. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/79/EK (OV L 302, 19.11.2005., 35. lpp.).

2

(3)  OV L 91, 31.3.2007., 17 lpp.

3

---

PIELIKUMS

Ierobežojumi un specifikācijas, kas attiecas uz plastifikatoriem vāku starplikās

| Atsauces Nr. | CAS Nr. | Nosaukums | Ierobežojumi un/vai specifikācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 88640 | 008013-07-8 | Sojas pupu eļļa, epoksidēta (ESBO) | Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.
  Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un ar mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem saskaņā ar Komisijas Direktīvu 91/321/EEK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, un ražojumiem saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem, SML = 30 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja.
  Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku. |
| 30401 | — | Acetilēti taukskābju mono- un diglicerīdi | Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.
  Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku. |
| 76815 | — | Adipīnskābes un glicerīna vai pentaeritrīta poliesteri, esteri ar pāra skaitļu, nesazarotām C12–C22 taukskābēm | Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.
  Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku. |
| 93760 | 000077-90-7 | Tri-n-butilacetilcitrāts | Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.
  Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku. |
| 56800 | 030899-62-8 | Glicerīna monolaurāta diacetāts | Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.
  Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku. |
| 30340 | 330198-91-9 | 12-(acetoksi)-stearīnskābe, 2,3-bis-(acetoksi)-propilesteris | Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.
  Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku. |
| 76866 | — | Adipīnskābes un 1,2-propāndiola un/vai 1,3- un/vai 1,4-butāndiola un/vai polipropilēnglikola poliesteri, arī inaktivēti ar etiķskābi vai taukskābi C12–C18 vai n-oktanolu un/vai n-dekanolu | SML = 30 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja vai 5 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku. |

Atsauces Nr.

CAS Nr.

Nosaukums

Ierobežojumi un/vai specifikācijas

(1)

(2)

(3)

(4)

88640

008013-07-8

Sojas pupu eļļa, epoksidēta (ESBO)

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (1)
   (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un ar mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem saskaņā ar Komisijas Direktīvu 91/321/EEK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, un ražojumiem saskaņā ar Direktīvu 96/5/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem, SML = 30 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja.

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

30401

—

Acetilēti taukskābju mono- un diglicerīdi

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

76815

—

Adipīnskābes un glicerīna vai pentaeritrīta poliesteri, esteri ar pāra skaitļu, nesazarotām C12–C22 taukskābēm

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

93760

000077-90-7

Tri-n-butilacetilcitrāts

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

56800

030899-62-8

Glicerīna monolaurāta diacetāts

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

30340

330198-91-9

12-(acetoksi)-stearīnskābe, 2,3-bis-(acetoksi)-propilesteris

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar pārtiku, kurai saskaņā ar Direktīvu 85/572/EEK ir jāveic tests ar D aizstājēju, SML(T) (2) = 300 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 50 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

Materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei vai nonāk saskarē ar visu citu veidu pārtiku, SML(T) (2) = 60 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēju vai 10 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

76866

—

Adipīnskābes un 1,2-propāndiola un/vai 1,3- un/vai 1,4-butāndiola un/vai polipropilēnglikola poliesteri, arī inaktivēti ar etiķskābi vai taukskābi C12–C18 vai n-oktanolu un/vai n-dekanolu

SML = 30 mg/kg pārtikas vai pārtikas aizstājēja vai 5 mg/dm2 kopējās vāka un aizzīmogotā konteinera virsmas, kas ir saskarē ar pārtiku.

---

(1)  “SML” ir īpatnējā migrācijas robeža.

(2)  SML(T) šajā konkrētajā gadījumā nozīmē, ka to vielu migrācijas apmēru summa, kuru atsauces numuri ir 88640, 30401, 76815, 93760, 56800 un 30340, nedrīkst pārsniegt īpatnējo migrācijas robežu.

---

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 373/2007

(2007. gada 2. aprīlis),

ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (1), un jo īpaši tās 60. panta 2. punktu un 145. panta c) un d) punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 795/2004 (2) ir ieviesti īstenošanas noteikumi, ko vienreizējo maksājumu shēmai piemēro no 2005. gada. Minētās shēmas administratīvās un praktiskās īstenošanas pieredze valsts līmenī liecina, ka dažos jautājumos ir vajadzīgi sīkāki noteikumi un citos jautājumos ir jāpaskaidro un jāpielāgo spēkā esošie noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 795/2004 (2) ir ieviesti īstenošanas noteikumi, ko vienreizējo maksājumu shēmai piemēro no 2005. gada. Minētās shēmas administratīvās un praktiskās īstenošanas pieredze valsts līmenī liecina, ka dažos jautājumos ir vajadzīgi sīkāki noteikumi un citos jautājumos ir jāpaskaidro un jāpielāgo spēkā esošie noteikumi.

| (2) | Cukurniedres aizņem attiecīgo zemes platību piecus gadus vai ilgāk, un tās atkārtoti dod ražu, tāpēc tās var uzskatīt par ilggadīgām kultūrām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 44. panta 2. punktu parasti nav tiesību pretendēt uz atbalsta maksājumiem par platībām, ko aizņem ilggadīgās kultūras. Tomēr Regulas (EK) Nr. 795/2004 3.b panta 2. punktā paredzētas tiesības pretendēt uz atbalstu par ilggadīgām kultūrām saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu, ja par minēto platību ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantā paredzēto atbalstu par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību jeb enerģijas kultūrām. |
| --- | --- |

(2)

Cukurniedres aizņem attiecīgo zemes platību piecus gadus vai ilgāk, un tās atkārtoti dod ražu, tāpēc tās var uzskatīt par ilggadīgām kultūrām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 44. panta 2. punktu parasti nav tiesību pretendēt uz atbalsta maksājumiem par platībām, ko aizņem ilggadīgās kultūras. Tomēr Regulas (EK) Nr. 795/2004 3.b panta 2. punktā paredzētas tiesības pretendēt uz atbalstu par ilggadīgām kultūrām saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu, ja par minēto platību ir iesniegts pieteikums, lai saņemtu Regulas (EK) Nr. 1782/2003 88. pantā paredzēto atbalstu par kultūraugiem ar augstu enerģētisko vērtību jeb enerģijas kultūrām.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1782/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 319/2006 (3), paredzēti noteikumi savstarpēji nesaistītam atbalstam un par cukurbietēm, cukurniedrēm un cigoriņiem paredzētā atbalsta iekļaušanai vienreizējo maksājumu shēmā. Tāpēc jānodrošina iespēja pretendēt uz atbalstu par platībām, ko aizņem minētās kultūras, arī tad, ja nav iesniegts pieteikums saskaņā ar enerģijas kultūru shēmu. Ir lietderīgi izslēgt cukurniedres no Regulas (EK) Nr. 795/2004 2. pantā iekļautās ilggadīgo kultūru definīcijas un pievienot tās to kultūru sarakstam, kuras Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļā uzskata par daudzgadīgām kultūrām. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1782/2003, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 319/2006 (3), paredzēti noteikumi savstarpēji nesaistītam atbalstam un par cukurbietēm, cukurniedrēm un cigoriņiem paredzētā atbalsta iekļaušanai vienreizējo maksājumu shēmā. Tāpēc jānodrošina iespēja pretendēt uz atbalstu par platībām, ko aizņem minētās kultūras, arī tad, ja nav iesniegts pieteikums saskaņā ar enerģijas kultūru shēmu. Ir lietderīgi izslēgt cukurniedres no Regulas (EK) Nr. 795/2004 2. pantā iekļautās ilggadīgo kultūru definīcijas un pievienot tās to kultūru sarakstam, kuras Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III sadaļā uzskata par daudzgadīgām kultūrām.

| (4) | No 2007. gada 1. janvāra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 52. pantu kultivētās platības atbilstīgi vienreizējo maksājumu shēmai drīkst izmantot, lai audzētu kaņepes, kas paredzētas citam izmantojumam nekā kaņepju šķiedras ražošanai. Jāparedz nosacījums, ka maksājumus piešķir tikai tad, ja izmantotas konkrētu šķirņu sertificētas sēklas. Tāpēc attiecīgi jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 795/2004 29. pants. |
| --- | --- |

(4)

No 2007. gada 1. janvāra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 52. pantu kultivētās platības atbilstīgi vienreizējo maksājumu shēmai drīkst izmantot, lai audzētu kaņepes, kas paredzētas citam izmantojumam nekā kaņepju šķiedras ražošanai. Jāparedz nosacījums, ka maksājumus piešķir tikai tad, ja izmantotas konkrētu šķirņu sertificētas sēklas. Tāpēc attiecīgi jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 795/2004 29. pants.

| (5) | Tika pieļauta kļūda, formulējot Regulas (EK) Nr. 795/2004 30. panta 5. punktu, kurā dalībvalstīm paredzēts pienākums veikt pasākumus, kas vajadzīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 29. panta piemērošanai attiecībā uz ražotājiem, kuri, daļu gada turot nesamērīgi mazu ganāmpulka vienību (GV) skaitu, mākslīgi rada apstākļus, kas vajadzīgi minimālās lauksaimnieciskās darbības ievērošanai. Šis pienākums jāpiemēro attiecībā uz nesamērīgi lielu ganāmpulka vienību (GV) skaitu. Tāpēc minētais noteikums ir jālabo. |
| --- | --- |

(5)

Tika pieļauta kļūda, formulējot Regulas (EK) Nr. 795/2004 30. panta 5. punktu, kurā dalībvalstīm paredzēts pienākums veikt pasākumus, kas vajadzīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 29. panta piemērošanai attiecībā uz ražotājiem, kuri, daļu gada turot nesamērīgi mazu ganāmpulka vienību (GV) skaitu, mākslīgi rada apstākļus, kas vajadzīgi minimālās lauksaimnieciskās darbības ievērošanai. Šis pienākums jāpiemēro attiecībā uz nesamērīgi lielu ganāmpulka vienību (GV) skaitu. Tāpēc minētais noteikums ir jālabo.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 795/2004 II pielikumā, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu Komisijai iesniegtajiem datiem, ir noteikts vidējais hektāru skaits, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 60. panta 2. punktā. Malta un Slovēnija ir paziņojušas attiecīgos datus. Tāpēc ir lietderīgi atbilstošo hektāru skaitu noteikt arī šīm dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 795/2004 II pielikumā, pamatojoties uz attiecīgo dalībvalstu Komisijai iesniegtajiem datiem, ir noteikts vidējais hektāru skaits, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 60. panta 2. punktā. Malta un Slovēnija ir paziņojušas attiecīgos datus. Tāpēc ir lietderīgi atbilstošo hektāru skaitu noteikt arī šīm dalībvalstīm.

| (7) | Tā kā atbalsts par cukurbietēm, cukurniedrēm un cigoriņiem no 2006. gada 1. janvāra ir iekļauts vienreizējo maksājumu shēmā, ir lietderīgi paredzēt, ka grozīto noteikumu par cukurniedru platību atbilstību vienreizējo maksājumu shēmai piemēro ar atpakaļejošu datumu no minētās dienas. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā atbalsts par cukurbietēm, cukurniedrēm un cigoriņiem no 2006. gada 1. janvāra ir iekļauts vienreizējo maksājumu shēmā, ir lietderīgi paredzēt, ka grozīto noteikumu par cukurniedru platību atbilstību vienreizējo maksājumu shēmai piemēro ar atpakaļejošu datumu no minētās dienas.

| (8) | Tā kā Regulā (EK) Nr. 795/2004 paredzēti īstenošanas noteikumi, ko vienreizējo maksājumu shēmai piemēro no 2005. gada 1. janvāra, labojums 30. panta 5. punktā jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Regulā (EK) Nr. 795/2004 paredzēti īstenošanas noteikumi, ko vienreizējo maksājumu shēmai piemēro no 2005. gada 1. janvāra, labojums 30. panta 5. punktā jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (9) | Tāpēc attiecīgi jāgroza un jālabo Regula (EK) Nr. 795/2004. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi jāgroza un jālabo Regula (EK) Nr. 795/2004.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 795/2004 groza šādi:

| 1) | Regulas 2. panta d) punktā iekļauto tabulu papildina ar šādu rindu:






  “1212 99 20 | Cukurniedres” |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 2. panta d) punktā iekļauto tabulu papildina ar šādu rindu:

“1212 99 20

Cukurniedres”

| 2) | Regulas 29. panta otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Sēklas sertificē saskaņā ar Padomes Direktīvu 2002/57/EK (4), un jo īpaši tās 12. pantu. |
| --- | --- |

2)

Regulas 29. panta otro teikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“Sēklas sertificē saskaņā ar Padomes Direktīvu 2002/57/EK (4), un jo īpaši tās 12. pantu.

| 3) | Regulas 30. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “5.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 29. panta piemērošanai attiecībā uz ražotājiem, kuri, daļu gada turot nesamērīgi lielu GV skaitu, mākslīgi rada apstākļus, kas vajadzīgi minimālās lauksaimnieciskās darbības ievērošanai.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 30. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 29. panta piemērošanai attiecībā uz ražotājiem, kuri, daļu gada turot nesamērīgi lielu GV skaitu, mākslīgi rada apstākļus, kas vajadzīgi minimālās lauksaimnieciskās darbības ievērošanai.”

| 4) | Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

4)

Regulas II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. panta 1. punktu piemēro no 2006. gada 1. janvāra.

Šīs regulas 1. panta 2. punktu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šīs regulas 1. panta 3. punktu piemēro no 2005. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 2. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2013/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 30.4.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1291/2006 (OV L 236, 31.8.2006., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 58, 28.2.2006., 32. lpp.

3

(4)  OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.”

4

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Hektāru skaits atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 60. panta 2. punktam

| Dalībvalstis un reģioni | Hektāru skaits |
| --- | --- |
| DĀNIJA | 33 740 |
| VĀCIJA | 301 849 |
| Bādene-Virtemberga | 18 322 |
| Bavārija | 50 451 |
| Brandenburga un Berlīne | 12 910 |
| Hesene | 12 200 |
| Lejassaksija un Brēmene | 76 347 |
| Meklenburga-Priekšpomerānija | 13 895 |
| Ziemeļreina-Vestfālene | 50 767 |
| Reinzeme-Pfalca | 19 733 |
| Sārzeme | 369 |
| Saksija | 12 590 |
| Saksija-Anhalte | 14 893 |
| Šlēsviga-Holšteina un Hamburga | 14 453 |
| Tīringene | 4 919 |
| LUKSEMBURGA | 705 |
| SOMIJA | 38 006 |
| A reģions | 3 425 |
| B–C1 reģions | 23 152 |
| C2–C4 reģions | 11 429 |
| MALTA | 3 640 |
| SLOVĒNIJA | 11 437 |
| ZVIEDRIJA | |
| 1. reģions | 9 193 |
| 2. reģions | 8 375 |
| 3. reģions | 17 448 |
| 4. reģions | 4 155 |
| 5. reģions | 4 051 |
| APVIENOTĀ KARALISTE | |
| Anglija (citi) | 241 000 |
| Anglija (Moorland SDA) | 10 |
| Anglija (Upland SDA) | 190 |
| Ziemeļīrija | 8 304” |

Dalībvalstis un reģioni

Hektāru skaits

DĀNIJA

33 740

VĀCIJA

301 849

Bādene-Virtemberga

18 322

Bavārija

50 451

Brandenburga un Berlīne

12 910

Hesene

12 200

Lejassaksija un Brēmene

76 347

Meklenburga-Priekšpomerānija

13 895

Ziemeļreina-Vestfālene

50 767

Reinzeme-Pfalca

19 733

Sārzeme

369

Saksija

12 590

Saksija-Anhalte

14 893

Šlēsviga-Holšteina un Hamburga

14 453

Tīringene

4 919

LUKSEMBURGA

705

SOMIJA

38 006

A reģions

3 425

B–C1 reģions

23 152

C2–C4 reģions

11 429

MALTA

3 640

SLOVĒNIJA

11 437

ZVIEDRIJA

1. reģions

9 193

2. reģions

8 375

3. reģions

17 448

4. reģions

4 155

5. reģions

4 051

APVIENOTĀ KARALISTE

Anglija (citi)

241 000

Anglija (Moorland SDA)

10

Anglija (Upland SDA)

190

Ziemeļīrija

8 304”

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 29. marts),

ar ko groza Lēmumus 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2004/669/EK, 2003/31/EK un 2000/45/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esamību Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai dažiem ražojumiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 532)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/207/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Ražojumu grupas definīcija un ekoloģiskie kritēriji, kuri norādīti Komisijas 2001. gada 4. maija Lēmumā 2001/405/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai salvešpapīram (2), zaudē spēku 2007. gada 4. maijā. |
| --- | --- |

(1)

Ražojumu grupas definīcija un ekoloģiskie kritēriji, kuri norādīti Komisijas 2001. gada 4. maija Lēmumā 2001/405/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai salvešpapīram (2), zaudē spēku 2007. gada 4. maijā.

| (2) | Komisijas 2002. gada 25. marta Lēmums 2002/255/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai televizoriem (3), zaudē spēku 2007. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2002. gada 25. marta Lēmums 2002/255/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai televizoriem (3), zaudē spēku 2007. gada 31. martā.

| (3) | Komisijas 2002. gada 15. maija Lēmums 2002/371/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem un groza Lēmumu 1999/178/EK (4), zaudē spēku 2007. gada 31. maijā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2002. gada 15. maija Lēmums 2002/371/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai tekstilizstrādājumiem un groza Lēmumu 1999/178/EK (4), zaudē spēku 2007. gada 31. maijā.

| (4) | Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Lēmums 2004/669/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai ledusskapjiem un groza Lēmumu 2000/40/EK (5), zaudē spēku 2007. gada 31. maijā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Lēmums 2004/669/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai ledusskapjiem un groza Lēmumu 2000/40/EK (5), zaudē spēku 2007. gada 31. maijā.

| (5) | Komisijas 2002. gada 29. novembra Lēmums 2003/31/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai mazgāšanas līdzekļiem trauku mazgājamām mašīnām un groza Lēmumu 1999/427/EK (6), zaudē spēku 2007. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2002. gada 29. novembra Lēmums 2003/31/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai mazgāšanas līdzekļiem trauku mazgājamām mašīnām un groza Lēmumu 1999/427/EK (6), zaudē spēku 2007. gada 31. decembrī.

| (6) | Komisijas 1999. gada 17. decembra Lēmums 2002/45/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai veļas mazgāšanas mašīnām (7), zaudē spēku 2007. gada 30. novembrī. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 1999. gada 17. decembra Lēmums 2002/45/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai veļas mazgāšanas mašīnām (7), zaudē spēku 2007. gada 30. novembrī.

| (7) | Ievērojot Regulu (EK) Nr. 1980/2000, ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji, kā arī ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar minētajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot Regulu (EK) Nr. 1980/2000, ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji, kā arī ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar minētajiem lēmumiem.

| (8) | Ņemot vērā minēto kritēriju un prasību pārskatīšanu, visos sešos gadījumos ir lietderīgi ekoloģisko kritēriju un prasību spēkā esamību pagarināt uz vienu gadu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā minēto kritēriju un prasību pārskatīšanu, visos sešos gadījumos ir lietderīgi ekoloģisko kritēriju un prasību spēkā esamību pagarināt uz vienu gadu.

| (9) | Ņemot vērā to, ka pārskatīšanas pienākums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 attiecas tikai uz ekoloģiskajiem kritērijiem, vērtēšanas un verifikācijas prasībām, ir lietderīgi, ka Lēmumi 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2004/669/EK, 2003/31/EK un 2000/45/EK paliek spēkā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka pārskatīšanas pienākums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 attiecas tikai uz ekoloģiskajiem kritērijiem, vērtēšanas un verifikācijas prasībām, ir lietderīgi, ka Lēmumi 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2004/669/EK, 2003/31/EK un 2000/45/EK paliek spēkā.

| (10) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Lēmumi 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2004/669/EK, 2003/31/EK un 2000/45/EK. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Lēmumi 2001/405/EK, 2002/255/EK, 2002/371/EK, 2004/669/EK, 2003/31/EK un 2000/45/EK.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2001/405/EK 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “salvešpapīrs” un saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2008. gada 4. maijam.”

2. pants

Lēmuma 2002/255/EK 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “televizori” un saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2008. gada 31. martam.”

3. pants

Lēmuma 2002/371/EK 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “tekstilizstrādājumi” un saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2008. gada 31. maijam.”

4. pants

Lēmuma 2004/669/EK 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “ledusskapji” un saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2008. gada 31. maijam.”

5. pants

Lēmuma 2003/31/EK 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “trauku mazgāšanas līdzekļi” un saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2008. gada 31. decembrim.”

6. pants

Lēmuma 2000/45/EK 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “veļas mazgāšanas mašīnas” un saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2008. gada 30. novembrim.”

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 29. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 142, 29.5.2001., 10. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/384/EK (OV L 127, 20.5.2005., 20. lpp.).

2

(3)  OV L 87, 4.4.2002., 53. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/384/EK.

3

(4)  OV L 133, 18.5.2002., 29. lpp.

4

(5)  OV L 306, 2.10.2004., 16. lpp.

5

(6)  OV L 9, 15.1.2003., 11. lpp.

6

(7)  OV L 16, 21.1.2000., 74. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/384/EK.

7

---

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 30. marts)

par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijā un Rumānijā plānotam pamatpētījumam par salmonellu izplatību tītaru saimēs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 1401)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru un rumāņu valodā)

(2007/208/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmums 90/424/EEK paredz Kopienas finansiālo atbalstu īpašiem veterinārajiem pasākumiem. Minētais lēmums paredz arī to, ka Kopienai jāveic vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tiesību aktus veterinārijas jomā un pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību. |
| --- | --- |

(1)

Lēmums 90/424/EEK paredz Kopienas finansiālo atbalstu īpašiem veterinārajiem pasākumiem. Minētais lēmums paredz arī to, ka Kopienai jāveic vai jāpalīdz dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu tiesību aktus veterinārijas jomā un pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (2) paredz to, ka jānosaka Kopienas mērķis līdz 2007. gada beigām samazināt salmonellu izplatību tītaru saimēs. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (2) paredz to, ka jānosaka Kopienas mērķis līdz 2007. gada beigām samazināt salmonellu izplatību tītaru saimēs.

| (3) | Lai noteiktu šo Kopienas mērķi, vajadzīgi salīdzināmi dati par salmonellu izplatību tītaru populācijās Bulgārijā un Rumānijā. Pašlaik šāda informācija nav pieejama, tāpēc minētajās dalībvalstīs jāveic īpašs pētījums, lai uzraudzītu salmonellu izplatību tītaru saimēs attiecīgā laika posmā. |
| --- | --- |

(3)

Lai noteiktu šo Kopienas mērķi, vajadzīgi salīdzināmi dati par salmonellu izplatību tītaru populācijās Bulgārijā un Rumānijā. Pašlaik šāda informācija nav pieejama, tāpēc minētajās dalībvalstīs jāveic īpašs pētījums, lai uzraudzītu salmonellu izplatību tītaru saimēs attiecīgā laika posmā.

| (4) | Pārējās dalībvalstīs no 2006. gada oktobra līdz 2007. gada septembrim ir paredzēts veikt pamatpētījumu par salmonellu izplatību tītaru saimēs saskaņā ar Komisijas 2006. gada 29. septembra Lēmumu 2006/662/EK par Kopienas finansējumu dalībvalstīs plānotā pamatpētījumā par salmonellu izplatību tītaru saimēs (3). Bulgārijā un Rumānijā plānotajā pamatpētījumā jāizmanto tās pašas procedūras. Tomēr jāsaīsina pētījuma periods, lai varētu izanalizēt visu dalībvalstu datus vienlaikus. |
| --- | --- |

(4)

Pārējās dalībvalstīs no 2006. gada oktobra līdz 2007. gada septembrim ir paredzēts veikt pamatpētījumu par salmonellu izplatību tītaru saimēs saskaņā ar Komisijas 2006. gada 29. septembra Lēmumu 2006/662/EK par Kopienas finansējumu dalībvalstīs plānotā pamatpētījumā par salmonellu izplatību tītaru saimēs (3). Bulgārijā un Rumānijā plānotajā pamatpētījumā jāizmanto tās pašas procedūras. Tomēr jāsaīsina pētījuma periods, lai varētu izanalizēt visu dalībvalstu datus vienlaikus.

| (5) | Šāds pētījums sniegs tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir vākt salīdzināmus datus par salmonellu izplatību tītaru saimēs Bulgārijā un Rumānijā, šīm dalībvalstīm jāpiešķir Kopienas finansiālais atbalsts īpašo prasību izpildei attiecībā uz pētījumu. Tāpēc ir pamatoti 100 % apjomā atlīdzināt izmaksas, kas radušās, veicot laboratorijas testus, nosakot šāda maksājuma griestus. Citas radušās izmaksas, piemēram, izmaksas saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem un administrēšanu, neatbilst Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Šāds pētījums sniegs tehnisko informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir vākt salīdzināmus datus par salmonellu izplatību tītaru saimēs Bulgārijā un Rumānijā, šīm dalībvalstīm jāpiešķir Kopienas finansiālais atbalsts īpašo prasību izpildei attiecībā uz pētījumu. Tāpēc ir pamatoti 100 % apjomā atlīdzināt izmaksas, kas radušās, veicot laboratorijas testus, nosakot šāda maksājuma griestus. Citas radušās izmaksas, piemēram, izmaksas saistībā ar paraugu ņemšanu, braucieniem un administrēšanu, neatbilst Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas nosacījumiem.

| (6) | Kopienas finansiālais atbalsts jāpiešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši Kopienas tiesību aktiem un tas atbilst dažiem citiem īpašiem nosacījumiem. Minētais finansiālais atbalsts jāpiešķir, ja paredzētās darbības ir veiktas efektīvi un ja iestādes sniedz visu vajadzīgo informāciju paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas finansiālais atbalsts jāpiešķir ar noteikumu, ka pētījumu veic atbilstoši Kopienas tiesību aktiem un tas atbilst dažiem citiem īpašiem nosacījumiem. Minētais finansiālais atbalsts jāpiešķir, ja paredzētās darbības ir veiktas efektīvi un ja iestādes sniedz visu vajadzīgo informāciju paredzētajā termiņā.

| (7) | Jāprecizē valūtas maiņas kurss, ko izmantos, lai konvertētu valsts valūtā izteiktas summas iesniegtajos maksājumu pieprasījumos atbilstoši 1. panta d) apakšpunktam Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (4). |
| --- | --- |

(7)

Jāprecizē valūtas maiņas kurss, ko izmantos, lai konvertētu valsts valūtā izteiktas summas iesniegtajos maksājumu pieprasījumos atbilstoši 1. panta d) apakšpunktam Padomes 1998. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 2799/98, ar ko nosaka euro agromonetāro režīmu (4).

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Bulgārijā un Rumānijā veic pētījumu, lai novērtētu Salmonella spp. izplatību šādās tītaru saimēs:

| a) | nobarojamo tītaru saimēs, paraugus ņemot trīs nedēļu laikā pirms dienas, kad tītarus no izvēlētās saimniecības nosūta uz kautuvi; |
| --- | --- |

a)

nobarojamo tītaru saimēs, paraugus ņemot trīs nedēļu laikā pirms dienas, kad tītarus no izvēlētās saimniecības nosūta uz kautuvi;

| b) | vaislas tītaru saimēs deviņas nedēļas pirms dienas, kad saimes tiek likvidētas. |
| --- | --- |

b)

vaislas tītaru saimēs deviņas nedēļas pirms dienas, kad saimes tiek likvidētas.

2.   Šā panta 1. punktā minētais pētījums par salmonellu izplatību tītaru saimēs (“saimes”) attiecas uz laika posmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim.

3.   Šajā lēmumā “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts iestāde vai iestādes, ko izraugās atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2160/2003 3. pantam.

2. pants

Paraugu ņemšanas kārtība

1.   Paraugus pētījumam ņem saimniecībās, kurās ir ne mazāk kā 500 nobarojamo tītaru vai 250 vaislas tītaru. Katrā izvēlētajā saimniecībā ņem paraugus no vienas atbilstoša vecuma nobarojamo tītaru saimes.

Tomēr, ja aprēķinātais to saimju skaits, no kurām jāņem paraugi atbilstoši tehniskajām specifikācijām, ir lielāks par to saimniecību skaitu, kurās ir vismaz šā punkta pirmajā daļā minētais tītaru skaits, lai iegūtu šo aprēķināto saimju skaitu, vienā saimniecībā paraugus var ņemt no vienas līdz četrām saimēm. Ja iespējams, minētajām papildu saimēm no vienas saimniecības jābūt no dažādām tītaru kūtīm un paraugi jāņem dažādos mēnešos.

Ja to saimju skaits, no kurām jāņem paraugi, joprojām nav pietiekams, vienā saimniecībā var ņemt paraugus no vairāk nekā četrām saimēm, priekšroku dodot lielākām saimniecībām.

Ja to saimju skaits, no kurām jāņem paraugi, joprojām nav pietiekams, var ņemt paraugus saimniecībās, kurās ir mazāk tītaru, nekā minēts šā punkta pirmajā daļā.

2.   Paraugus ņem kompetentā iestāde vai to dara minētās iestādes uzraudzībā.

3. pants

Salmonella spp. noteikšana un atbilstošo izolātu serotipizēšana

1.   Salmonella spp. nosaka un atbilstošos izolātus serotipizē attiecīgās valsts references laboratorijā salmonellām.

Tomēr, ja valsts references laboratorijā visas analīzes veikt nav iespējams vai arī ja laboratorijā šādu noteikšanu ikdienā neveic, kompetentās iestādes nepieciešamo analīžu veikšanai var izraudzīties noteiktu skaitu citu laboratoriju, kas saistītas ar oficiālu salmonellu kontroli.

Minētajām laboratorijām jābūt pierādījušām, ka tām ir pieredze darbā ar prasīto noteikšanas metodi, tām jāizmanto ISO standartam 17025 atbilstoša kvalitātes nodrošināšanas sistēma un jāstrādā valsts references laboratorijas pārraudzībā.

2.   Salmonella spp. noteikšanu veic atbilstoši metodei, ko iesaka Kopienas references laboratorijas salmonellām.

3.   Atbilstošos izolātus serotipizē, izmantojot tā dēvēto Kaufmana-Vaita shēmu.

4. pants

Datu vākšana, novērtēšana un ziņošana

1.   Kompetentā iestāde apkopo un novērtē saskaņā ar šā lēmuma 3. pantu sasniegtos rezultātus, pamatojoties uz šā lēmuma 2. pantā minēto paraugu ņemšanas kārtību, un ziņo Komisijai par visiem vajadzīgajiem apkopotajiem datiem un to novērtējumu.

Komisija nosūta šos rezultātus un dalībvalstu apkopotos datus un novērtējumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kas tos pārbauda.

2.   Šā panta 1. punktā minētos valstu apkopotos datus un rezultātus publisko tā, lai nodrošinātu konfidencialitāti.

5. pants

Tehniskās specifikācijas

Šā lēmuma 2., 3. un 4. pantā minētos uzdevumus un darbības veic atbilstoši tehniskajām specifikācijām SANCO/2083/2006, kas izklāstītas Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2006. gada 18. jūlija sanāksmē un publicētas Komisijas tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

6. pants

Kopienas finansiālais atbalsts

1.   Bulgārijai un Rumānijai piešķir Kopienas finansiālo atbalstu, lai atlīdzinātu izmaksas, kas šim valstīm radušās, veicot laboratorijas testus, t. i., Salmonella spp. bakterioloģisko noteikšanu un attiecīgo izolātu serotipizēšanu.

2.   Kopienas finansiālā atbalsta maksimālais apjoms ir:

| a) | EUR 20 par vienu Salmonella spp. bakterioloģisko noteikšanas testu; |
| --- | --- |

a)

EUR 20 par vienu Salmonella spp. bakterioloģisko noteikšanas testu;

| b) | EUR 30 par vienu attiecīgo izolātu serotipizēšanas testu. |
| --- | --- |

b)

EUR 30 par vienu attiecīgo izolātu serotipizēšanas testu.

Tomēr Kopienas finansiālais atbalsts nepārsniedz I pielikumā noteiktās summas.

7. pants

Nosacījumi Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai

1.   Šā lēmuma 6. pantā minēto finansiālo atbalstu piešķir Bulgārijai un Rumānijai ar noteikumu, ka pētījumu veic, ievērojot Kopienas tiesību aktu attiecīgos noteikumus, tostarp noteikumus par konkurenci un publisko līgumu piešķiršanu, kā arī šādus nosacījumus:

| a) | ne vēlāk kā līdz 2007. gada 1. aprīlim stājas spēkā pētījuma veikšanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā līdz 2007. gada 1. aprīlim stājas spēkā pētījuma veikšanai vajadzīgie normatīvie un administratīvie akti;

| b) | līdz 2007. gada 31. jūlijam tiek iesniegts progresa ziņojums par pētījuma pirmajiem trīs mēnešiem. Progresa ziņojumā jāiekļauj visa 5. pantā minēto tehnisko specifikāciju 6. sadaļā “Ziņojumu sagatavošana” uzskaitītā informācija; |
| --- | --- |

b)

līdz 2007. gada 31. jūlijam tiek iesniegts progresa ziņojums par pētījuma pirmajiem trīs mēnešiem. Progresa ziņojumā jāiekļauj visa 5. pantā minēto tehnisko specifikāciju 6. sadaļā “Ziņojumu sagatavošana” uzskaitītā informācija;

| c) | ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. oktobrim iesniedz galīgo ziņojumu par pētījuma tehnisko izpildi, pievienojot dokumentus par esošajām izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laikā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim. Iesniedzot ar izmaksām saistītos apliecinājuma dokumentus, tajos obligāti iekļauj II pielikumā izklāstīto informāciju; |
| --- | --- |

c)

ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. oktobrim iesniedz galīgo ziņojumu par pētījuma tehnisko izpildi, pievienojot dokumentus par esošajām izmaksām un sasniegtajiem rezultātiem laikā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim. Iesniedzot ar izmaksām saistītos apliecinājuma dokumentus, tajos obligāti iekļauj II pielikumā izklāstīto informāciju;

| d) | pētījumu veic efektīvi. |
| --- | --- |

d)

pētījumu veic efektīvi.

2.   Pēc Bulgārijas un Rumānijas pieprasījuma var izmaksāt avansa maksājumu 50 % apjomā no I pielikumā minētās kopējās summas.

3.   Ja netiek ievēroti 1. punkta c) apakšpunktā noteiktie termiņi, Kopienas finansiālā atbalsta apjomu attiecīgi samazina: līdz 2007. gada 15. novembrim – par 25 % no kopējās summas, līdz 2007. gada 1. decembrim – par 50 %, līdz 2007. gada 15. decembrim – par 100 %.

8. pants

Valūtas maiņas kurss izdevumiem

Administratīvās efektivitātes labad visi iesniegtie izdevumi Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai jāizsaka euro. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1913/2006 (5), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus euro agromonetārā režīma piemērošanai lauksaimniecībā un groza vairākas regulas, uz izdevumiem, kas nav euro, attiecas pēdējais valūtas maiņas kurss, kuru Eiropas Centrālā banka ir noteikusi pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi pieteikumu.

9. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro no 2007. gada 1. aprīļa.

10. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai un Rumānijai.

Briselē, 2007. gada 30. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006.

2

(3)  OV L 272, 3.10.2006., 22. lpp.

3

(4)  OV L 349, 24.12.1998., 1. lpp.

4

(5)  OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Kopienas finansiālā atbalsta maksimālais apjoms Bulgārijai un Rumānijai

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Summa |
| Bulgārija | 2 990 |
| Rumānija | 3 250 |

(EUR)

Dalībvalsts

Summa

Bulgārija

2 990

Rumānija

3 250

---

II PIELIKUMS

Apstiprināts finanšu pārskats par pamatpētījuma īstenošanu attiecībā uz Salmonella spp. izplatību tītaru saimēs

Pārskata periods: no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 30. septembrim.

Paziņojums par izmaksām, kas radušās pētījuma laikā un atbilst Kopienas finansējuma piešķiršanas nosacījumiem

Atsauces numurs Komisijas lēmumam, ar kuru piešķir Kopienas finansiālo atbalstu: ...

...

| Ar darbu saistītās izmaksas (veicējs/pasūtītājs) | Testu skaits | Kopējās testēšanas izmaksas pārskata periodā (valsts valūtā) |
| --- | --- | --- |
| Salmonella spp. bakterioloģija | | |
| Salmonella izolātu serotipizēšana | | |

Ar darbu saistītās izmaksas (veicējs/pasūtītājs)

Testu skaits

Kopējās testēšanas izmaksas pārskata periodā (valsts valūtā)

Salmonella spp. bakterioloģija

Salmonella izolātu serotipizēšana

Saņēmēja deklarācija

Mēs apliecinām, ka

| — | paziņojumā par izmaksām minētās izmaksas ir patiesas un radušās, veicot Komisijas Lēmumā 2007/208/EK noteiktos uzdevumus, un tās bija nepieciešamas, lai nodrošinātu pareizu šo uzdevumu izpildi, |
| --- | --- |

—

paziņojumā par izmaksām minētās izmaksas ir patiesas un radušās, veicot Komisijas Lēmumā 2007/208/EK noteiktos uzdevumus, un tās bija nepieciešamas, lai nodrošinātu pareizu šo uzdevumu izpildi,

| — | visi ar izmaksām saistītie apliecinājuma dokumenti ir pieejami revīzijai. |
| --- | --- |

—

visi ar izmaksām saistītie apliecinājuma dokumenti ir pieejami revīzijai.

Datums: ...

Par finansēm atbildīgā persona: ...

Paraksts: ...

---

IETEIKUMI

Padome

| 3.4.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 92/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 92/23

---

PADOMES IETEIKUMS

(2007. gada 27. marts)

par atjauninātu 2007. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu

(2007/209/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 99. panta 2. punktu un 128. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus 2007. gada 8. un 9. martā,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | 2005. gada pavasara Eiropadome atjaunoja Lisabonas stratēģiju, no jauna koncentrējoties uz izaugsmi un nodarbinātību Eiropā. |
| --- | --- |

(1)

2005. gada pavasara Eiropadome atjaunoja Lisabonas stratēģiju, no jauna koncentrējoties uz izaugsmi un nodarbinātību Eiropā.

| (2) | Padome 2005. gada jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2005–2008) (1) un lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “Integrētās pamatnostādnes par darbavietām un izaugsmi”. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2005–2008) (1) un lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “Integrētās pamatnostādnes par darbavietām un izaugsmi”.

| (3) | Dalībvalstis tika aicinātas integrētās pamatnostādnes par darbavietām un izaugsmi ņemt vērā savās valsts reformu programmās attiecībā uz ekonomikas un nodarbinātības politikām. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstis tika aicinātas integrētās pamatnostādnes par darbavietām un izaugsmi ņemt vērā savās valsts reformu programmās attiecībā uz ekonomikas un nodarbinātības politikām.

| (4) | Visas dalībvalstis līdz 2005. gada oktobrim iesniedza savas valsts reformu programmas (VRP), kuras Komisija novērtēja un par kurām tā ziņoja 2006. gada pavasara Eiropadomē. |
| --- | --- |

(4)

Visas dalībvalstis līdz 2005. gada oktobrim iesniedza savas valsts reformu programmas (VRP), kuras Komisija novērtēja un par kurām tā ziņoja 2006. gada pavasara Eiropadomē.

| (5) | 2006. gada pavasara Eiropadome pieņēma zināšanai šos dokumentus un noteica četras prioritārās jomas (pētniecība un attīstība un inovācijas, uzņēmējdarbības vide, nodarbinātības iespējas un integrēta enerģētikas politika), kurās tā vienojās par noteiktu skaitu īpašu darbību, kuras dalībvalstis tika aicinātas veikt līdz 2007. gada beigām. |
| --- | --- |

(5)

2006. gada pavasara Eiropadome pieņēma zināšanai šos dokumentus un noteica četras prioritārās jomas (pētniecība un attīstība un inovācijas, uzņēmējdarbības vide, nodarbinātības iespējas un integrēta enerģētikas politika), kurās tā vienojās par noteiktu skaitu īpašu darbību, kuras dalībvalstis tika aicinātas veikt līdz 2007. gada beigām.

| (6) | Saskaņā ar šiem 2006. gada pavasara Eiropadomes secinājumiem dalībvalstis ir iesniegušas gada ziņojumus par valsts reformu programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar šiem 2006. gada pavasara Eiropadomes secinājumiem dalībvalstis ir iesniegušas gada ziņojumus par valsts reformu programmu īstenošanu.

| (7) | Komisija ir analizējusi šos gada izpildes ziņojumus un nākusi klajā ar secinājumiem 2007. gada progresa ziņojumā (3). |
| --- | --- |

(7)

Komisija ir analizējusi šos gada izpildes ziņojumus un nākusi klajā ar secinājumiem 2007. gada progresa ziņojumā (3).

| (8) | Pamatojoties uz šo analīzi, būtu jāsniedz virkne ieteikumu. Lai Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietām īstenotu saskanīgā un integrētā veidā, ieteikumi konkrētām valstīm attiecībā uz ekonomikas un nodarbinātības politikām būtu jāpieņem vienotā instrumentā. Šī pieeja atspoguļo valsts reformu programmu un izpildes ziņojumu integrēto struktūru, kā arī nepieciešamo atbilstību starp nodarbinātības pamatnostādnēm un 99. panta 2. punktā paredzētajām ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kā uzsvērts 128. panta 2. punkta pēdējā teikumā. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz šo analīzi, būtu jāsniedz virkne ieteikumu. Lai Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietām īstenotu saskanīgā un integrētā veidā, ieteikumi konkrētām valstīm attiecībā uz ekonomikas un nodarbinātības politikām būtu jāpieņem vienotā instrumentā. Šī pieeja atspoguļo valsts reformu programmu un izpildes ziņojumu integrēto struktūru, kā arī nepieciešamo atbilstību starp nodarbinātības pamatnostādnēm un 99. panta 2. punktā paredzētajām ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kā uzsvērts 128. panta 2. punkta pēdējā teikumā.

| (9) | Lai pilnībā īstenotu Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietām, šajā ieteikumā būtu jāiekļauj arī konkrēti ieteikumi dalībvalstīm, kas atrodas euro zonā. |
| --- | --- |

(9)

Lai pilnībā īstenotu Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darba vietām, šajā ieteikumā būtu jāiekļauj arī konkrēti ieteikumi dalībvalstīm, kas atrodas euro zonā.

| (10) | Eiropas Parlaments ir pieņēmis rezolūciju par šo ieteikumu (4), |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlaments ir pieņēmis rezolūciju par šo ieteikumu (4),

AR ŠO IESAKA dalībvalstīm īstenot darbību saskaņā ar pielikumā izklāstīto, un par turpmāko rīcību ziņot nākamā gada progresa ziņojumos par valsts reformu programmu īstenošanu atjaunotajā Lisabonas stratēģijā izaugsmei un darba vietām.

Briselē, 2007. gada 27. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. STEINBRÜCK

---

(1)  OV L 205, 6.8.2005., 28. lpp.

1

(2)  OV L 205, 6.8.2005., 21. lpp.

2

(3)  COM(2006) 816, II daļa.

3

(4)  Atzinums sniegts 2007. gada 15. februārī (nav vēl publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

4

Oficiālajā Vēstnesī

---

PIELIKUMS

BEĻĢIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Beļģija ar panākumiem īsteno un stiprina savu valsts reformu programmu 2005.–2008. gadam. Kaut arī pastāv zināms risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, politikas sistēma visumā ir atbilstoša. Lai gan sasniegumi pētniecības un attīstības jomā ir mēreni, Beļģija īsteno pasākumus, kādus tā noteikusi mikroekonomikas jomā, un stiprina esošās reformas, lai palielinātu investīciju skaitu. Nodarbinātības jomā aina ir komplicētāka, un nepieciešams veikt pasākumus, lai sasniegtu ES līmenī izvirzītos nodarbinātības īpatsvara mērķus, jo īpaši attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem. Beļģija ir sākusi veikt virkni pasākumu, lai pildītu saistības, kādas noteikusi 2006. gada pavasara Eiropadome. |
| --- | --- |

2.

Beļģija ar panākumiem īsteno un stiprina savu valsts reformu programmu 2005.–2008. gadam. Kaut arī pastāv zināms risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, politikas sistēma visumā ir atbilstoša. Lai gan sasniegumi pētniecības un attīstības jomā ir mēreni, Beļģija īsteno pasākumus, kādus tā noteikusi mikroekonomikas jomā, un stiprina esošās reformas, lai palielinātu investīciju skaitu. Nodarbinātības jomā aina ir komplicētāka, un nepieciešams veikt pasākumus, lai sasniegtu ES līmenī izvirzītos nodarbinātības īpatsvara mērķus, jo īpaši attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem. Beļģija ir sākusi veikt virkni pasākumu, lai pildītu saistības, kādas noteikusi 2006. gada pavasara Eiropadome.

| 3. | Kā Beļģijas Valsts reformu programmas stiprās puses jāmin pastāvīgā parāda attiecības samazināšanās tendence; stabilitāte P&A intensitātē pēc pasliktināšanās 2002.–2003. gadā; grupu un konkurētspējas centru attīstība; labāki rezultāti iekšējā tirgus direktīvu transponēšanā; turpmāki pasākumi labāka tiesiskā regulējuma un administratīvās vienkāršošanas jomā; politika, lai veicinātu jaunu uzņēmumu darbības sākšanu; pasākumi, lai uzlabotu alternatīvo mācību sistēmu; kā arī apgūto prasmju oficiāla atzīšana un tehniskās izglītības sistēmas kvalitāte. |
| --- | --- |

3.

Kā Beļģijas Valsts reformu programmas stiprās puses jāmin pastāvīgā parāda attiecības samazināšanās tendence; stabilitāte P&A intensitātē pēc pasliktināšanās 2002.–2003. gadā; grupu un konkurētspējas centru attīstība; labāki rezultāti iekšējā tirgus direktīvu transponēšanā; turpmāki pasākumi labāka tiesiskā regulējuma un administratīvās vienkāršošanas jomā; politika, lai veicinātu jaunu uzņēmumu darbības sākšanu; pasākumi, lai uzlabotu alternatīvo mācību sistēmu; kā arī apgūto prasmju oficiāla atzīšana un tehniskās izglītības sistēmas kvalitāte.

| 4. | Pirmkārt, uzmanība jāpievērš nepilnībām šādās Beļģijas valsts reformu programmas politikas jomās: nodokļu sloga samazināšana strādājošiem un reģionālo atšķirību samazināšana bezdarba un nodarbinātības jomā. Ņemot to vērā, Beļģijai iesaka:






  — | turpinot panākt fiskālo rādītāju uzlabojumus, tajā pašā laikā veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu nodokļu slogu strādājošiem līdz vidējam nodokļu apjomam tās kaimiņvalstīs, īpaši samazinot nodokļu likmi mazkvalificētam darbaspēkam; |
| --- | --- | --- |

4.

Pirmkārt, uzmanība jāpievērš nepilnībām šādās Beļģijas valsts reformu programmas politikas jomās: nodokļu sloga samazināšana strādājošiem un reģionālo atšķirību samazināšana bezdarba un nodarbinātības jomā. Ņemot to vērā, Beļģijai iesaka:

—

turpinot panākt fiskālo rādītāju uzlabojumus, tajā pašā laikā veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu nodokļu slogu strādājošiem līdz vidējam nodokļu apjomam tās kaimiņvalstīs, īpaši samazinot nodokļu likmi mazkvalificētam darbaspēkam;

| — | veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu reģionālās atšķirības bezdarba un nodarbinātības jomā ar visaptverošas tautsaimniecības reformas, tostarp aktīvas darba tirgus politikas, reintegrācijas un izglītības politikas palīdzību. |
| --- | --- |

—

veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu reģionālās atšķirības bezdarba un nodarbinātības jomā ar visaptverošas tautsaimniecības reformas, tostarp aktīvas darba tirgus politikas, reintegrācijas un izglītības politikas palīdzību.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Beļģijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai tiktu nodrošināta valsts finanšu ilgtspēja ilgtermiņā; tiktu noteiktas turpmākas emisiju samazināšanas politikas nostādnes un pasākumi; tiktu uzlabota konkurence gāzes un elektroenerģijas tirgos, tostarp ar neatkarīgiem un efektīviem regulatoriem un papildu pasākumiem attiecībā uz pārvades un sadales operatoriem; kā arī tiktu palielināts nodarbinātības līmenis starp gados vecākiem darbiniekiem un mazāk aizsargātām grupām, jo īpaši padarot stingrākus atbilstības kritērijus, lai varētu pretendēt uz priekšlaicīgas pensionēšanās programmām, un stiprinot preventīva (izglītība, apmācības) un aktīva darba tirgus politikas nostādnes. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Beļģijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai tiktu nodrošināta valsts finanšu ilgtspēja ilgtermiņā; tiktu noteiktas turpmākas emisiju samazināšanas politikas nostādnes un pasākumi; tiktu uzlabota konkurence gāzes un elektroenerģijas tirgos, tostarp ar neatkarīgiem un efektīviem regulatoriem un papildu pasākumiem attiecībā uz pārvades un sadales operatoriem; kā arī tiktu palielināts nodarbinātības līmenis starp gados vecākiem darbiniekiem un mazāk aizsargātām grupām, jo īpaši padarot stingrākus atbilstības kritērijus, lai varētu pretendēt uz priekšlaicīgas pensionēšanās programmām, un stiprinot preventīva (izglītība, apmācības) un aktīva darba tirgus politikas nostādnes.

ČEHIJAS REPUBLIKA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Čehijas Republikai ir nelieli panākumi valsts reformu programmas īstenošanā – vairākās jomās progress nav skaidri manāms, dažas reformas ir atliktas, bet citas nav uzsāktas. Tomēr spēcīgajai ekonomikas izaugsmei vajadzētu veicināt reformas. Pastāv zināmi riski makroekonomikas jomā, īpaši attiecībā uz vidējā termiņa budžeta konsolidāciju un valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, ņemot vērā sabiedrības novecošanos. Čehijas Republikai kopumā ir labi panākumi makroekonomikas jomā. Lai arī privāto pētniecības un attīstības izdevumu attīstība ir labvēlīga, kopējais progress pētniecības un attīstības politikas jomā ir mērens. Nodarbinātības jomā jāpieliek lielākas pūles, lai veiktu galveno uzdevumu – uzlabot darba tirgus elastību. Tāpat neviennozīmīgs ir panāktais progress attiecībā uz 2006. gada pavasara Eiropadomes noteikto saistību izpildi. |
| --- | --- |

2.

Čehijas Republikai ir nelieli panākumi valsts reformu programmas īstenošanā – vairākās jomās progress nav skaidri manāms, dažas reformas ir atliktas, bet citas nav uzsāktas. Tomēr spēcīgajai ekonomikas izaugsmei vajadzētu veicināt reformas. Pastāv zināmi riski makroekonomikas jomā, īpaši attiecībā uz vidējā termiņa budžeta konsolidāciju un valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, ņemot vērā sabiedrības novecošanos. Čehijas Republikai kopumā ir labi panākumi makroekonomikas jomā. Lai arī privāto pētniecības un attīstības izdevumu attīstība ir labvēlīga, kopējais progress pētniecības un attīstības politikas jomā ir mērens. Nodarbinātības jomā jāpieliek lielākas pūles, lai veiktu galveno uzdevumu – uzlabot darba tirgus elastību. Tāpat neviennozīmīgs ir panāktais progress attiecībā uz 2006. gada pavasara Eiropadomes noteikto saistību izpildi.

| 3. | Kā valsts reformu programmas īstenošanas stiprās puses jāmin pozitīvie pasākumi, lai palielinātu valsts finanšu kontroli un pārskatāmību; uzlabotu reglamentāciju un uzņēmējdarbības vidi; veiktu reformu mācību programmā attiecībā uz pamatizglītību un vidējo izglītību, veicinātu dalību augstākajā izglītībā un darba finansiālo pievilcīgumu. |
| --- | --- |

3.

Kā valsts reformu programmas īstenošanas stiprās puses jāmin pozitīvie pasākumi, lai palielinātu valsts finanšu kontroli un pārskatāmību; uzlabotu reglamentāciju un uzņēmējdarbības vidi; veiktu reformu mācību programmā attiecībā uz pamatizglītību un vidējo izglītību, veicinātu dalību augstākajā izglītībā un darba finansiālo pievilcīgumu.

| 4. | Pirmkārt, uzmanība jāpievērš nepilnībām šādās Čehijas Valsts reformu programmas politikas jomās: valsts finanšu ilgtspēja, jo 2007. gada budžetā paredzama izdevumu maksimālās robežas pārsniegšana un deficīta pieaugums; pētniecībai un attīstībai paredzēto valsts izdevumu apjoma un efektivitātes pieaugums; darba tirgus drošības un elastīguma uzlabošana; izglītības un apmācību lietderības un vienlīdzības uzlabošana un dalības palielināšana mūžizglītībā. Ņemot to vērā, Čehijas Republikai tiek ieteikts:






  — | nolūkā uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā veikt pasākumus, lai īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformu, jo īpaši, pamatojoties uz 2005. gada pārskatu par pensijām visās iedzīvotāju grupās, un noteikt laika grafiku tās īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

4.

Pirmkārt, uzmanība jāpievērš nepilnībām šādās Čehijas Valsts reformu programmas politikas jomās: valsts finanšu ilgtspēja, jo 2007. gada budžetā paredzama izdevumu maksimālās robežas pārsniegšana un deficīta pieaugums; pētniecībai un attīstībai paredzēto valsts izdevumu apjoma un efektivitātes pieaugums; darba tirgus drošības un elastīguma uzlabošana; izglītības un apmācību lietderības un vienlīdzības uzlabošana un dalības palielināšana mūžizglītībā. Ņemot to vērā, Čehijas Republikai tiek ieteikts:

—

nolūkā uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā veikt pasākumus, lai īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformu, jo īpaši, pamatojoties uz 2005. gada pārskatu par pensijām visās iedzīvotāju grupās, un noteikt laika grafiku tās īstenošanai;

| — | stiprināt centienus uzlabot uzņēmēju, universitāšu un valsts pētniecības un attīstības iestāžu sadarbību, tajā pašā laikā palielinot valsts pētniecības un attīstības ieguldījumu apjomu un efektivitāti; |
| --- | --- |

—

stiprināt centienus uzlabot uzņēmēju, universitāšu un valsts pētniecības un attīstības iestāžu sadarbību, tajā pašā laikā palielinot valsts pētniecības un attīstības ieguldījumu apjomu un efektivitāti;

| — | turpināt modernizēt darba, tostarp tiesību aktu un nodokļu un pabalstu sistēmu aizsardzību, uzlabot izglītības un apmācību lietderību un vienlīdzību, īpaši to atbilstību darba tirgus nepieciešamībām, nodrošināt līdzekļus, lai ieguldītu apmācībās, jo īpaši gados vecākiem un mazkvalificētiem strādājošiem, kā arī palielināt augstākās izglītības dažādību. |
| --- | --- |

—

turpināt modernizēt darba, tostarp tiesību aktu un nodokļu un pabalstu sistēmu aizsardzību, uzlabot izglītības un apmācību lietderību un vienlīdzību, īpaši to atbilstību darba tirgus nepieciešamībām, nodrošināt līdzekļus, lai ieguldītu apmācībās, jo īpaši gados vecākiem un mazkvalificētiem strādājošiem, kā arī palielināt augstākās izglītības dažādību.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Čehijas Republikai būs svarīgi pievērst uzmanību: patentēšanas sistēmas uzlabošanai un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai; progresa kāpināšanai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, tostarp ieviešot e-pārvaldi pilnībā nodrošinošu tiesisko vidi un uzraugot tās attīstību; attiecībā uz uzņēmumu administratīvā sloga samazināšanu izvirzīto mērķu sasniegšanai; tālākai līdzekļu pieejamības veicināšanai inovatīviem uzņēmumiem, saišu attīstīšanai starp ārvalstniekiem piederošiem un vietējiem uzņēmumiem; uzņēmējdarbības izglītības iekļaušanai izglītības programmās; labākai nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu integrēšanai darba tirgū; reģionālo atšķirību mazināšanai nodarbinātības jomā, darba un ģimenes dzīves saskaņošanai; risinājumiem attiecībā uz atalgojumu atšķirībām starp dzimumiem un aktīvu vecumdienu stratēģijas īstenošanai. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Čehijas Republikai būs svarīgi pievērst uzmanību: patentēšanas sistēmas uzlabošanai un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai; progresa kāpināšanai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, tostarp ieviešot e-pārvaldi pilnībā nodrošinošu tiesisko vidi un uzraugot tās attīstību; attiecībā uz uzņēmumu administratīvā sloga samazināšanu izvirzīto mērķu sasniegšanai; tālākai līdzekļu pieejamības veicināšanai inovatīviem uzņēmumiem, saišu attīstīšanai starp ārvalstniekiem piederošiem un vietējiem uzņēmumiem; uzņēmējdarbības izglītības iekļaušanai izglītības programmās; labākai nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu integrēšanai darba tirgū; reģionālo atšķirību mazināšanai nodarbinātības jomā, darba un ģimenes dzīves saskaņošanai; risinājumiem attiecībā uz atalgojumu atšķirībām starp dzimumiem un aktīvu vecumdienu stratēģijas īstenošanai.

DĀNIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Dānija savu valsts reformu programmu un 2006. gada pavasara Eiropadomes secinājumus īsteno ar ļoti labām sekmēm. Ar 2006. gada jūnija Vienošanos par labklājību Dānija ir tālāk stiprinājusi savu reformu stratēģiju gan attiecībā uz makroekonomikas politiku, gan nodarbinātības politiku, un guvusi ļoti labus panākumus attiecībā uz valsts līmeņa vienošanos par reformām. Dānija ir arī guvusi panākumus attiecībā uz mikroekonomikas politikas jomām, tai skaitā konkurences jomā. |
| --- | --- |

2.

Dānija savu valsts reformu programmu un 2006. gada pavasara Eiropadomes secinājumus īsteno ar ļoti labām sekmēm. Ar 2006. gada jūnija Vienošanos par labklājību Dānija ir tālāk stiprinājusi savu reformu stratēģiju gan attiecībā uz makroekonomikas politiku, gan nodarbinātības politiku, un guvusi ļoti labus panākumus attiecībā uz valsts līmeņa vienošanos par reformām. Dānija ir arī guvusi panākumus attiecībā uz mikroekonomikas politikas jomām, tai skaitā konkurences jomā.

| 3. | Kā Dānijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin reformu stratēģijas visaptverošais, integrētais raksturs, kas ir atskaites punkts citām dalībvalstīm; vidēja termiņa un ilgtermiņa pieejas apvienojums, kas tiek pastāvīgi stiprināts, ņemot vērā ieinteresēto pušu ieguldījumu; “elastīguma un sociālās drošības” pieeja darba tirgum; kopējā makroekonomikas stratēģija, kuras mērķis ir nodrošināt fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā, tostarp ietverot izdevumu ierobežošanu, budžeta pārpalikumu un strauju valsts parāda samazināšanu; kā arī izsvērti pasākumi, lai palielinātu darbaspēka pieejamību ilgtermiņā, jo īpaši vienošanās atlikt priekšlaicīgu pensionēšanos. |
| --- | --- |

3.

Kā Dānijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin reformu stratēģijas visaptverošais, integrētais raksturs, kas ir atskaites punkts citām dalībvalstīm; vidēja termiņa un ilgtermiņa pieejas apvienojums, kas tiek pastāvīgi stiprināts, ņemot vērā ieinteresēto pušu ieguldījumu; “elastīguma un sociālās drošības” pieeja darba tirgum; kopējā makroekonomikas stratēģija, kuras mērķis ir nodrošināt fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā, tostarp ietverot izdevumu ierobežošanu, budžeta pārpalikumu un strauju valsts parāda samazināšanu; kā arī izsvērti pasākumi, lai palielinātu darbaspēka pieejamību ilgtermiņā, jo īpaši vienošanās atlikt priekšlaicīgu pensionēšanos.

| 4. | Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Dānijai būs svarīgi pievērst uzmanību: pasākumiem, kas paredzēti darbaspēka piedāvājuma palielināšanai vidējā termiņā līdz 2015. gadam, tostarp turpmākām iniciatīvām, lai vairotu stimulus strādāt, un papildu pasākumiem, lai darba tirgū integrētu gados vecākus darbiniekus un imigrantus; ierosināto konkurences tiesību reformu īstenošanai un darbībai, lai nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes enerģiski īsteno jaunās konkurences pilnvaras; papildu pasākumiem savstarpēji savienotas energoapgādes jomā, lai uzlabotu elektroenerģijas un gāzes tirgu darbību; turpmāku emisiju samazināšanas politiku un pasākumu noteikšanai; un tam, lai pastiprinātu esošos labi plānotos pasākumus, lai uzlabotu pamatizglītību un vidējo izglītību, un palielinātu to studentu skaitu, kas pabeidz vidējo mācību iestādi vai augstskolu, ja pasākumi nav efektīvi, lai sasniegtu noteiktos tālejošos mērķus. |
| --- | --- |

4.

Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Dānijai būs svarīgi pievērst uzmanību: pasākumiem, kas paredzēti darbaspēka piedāvājuma palielināšanai vidējā termiņā līdz 2015. gadam, tostarp turpmākām iniciatīvām, lai vairotu stimulus strādāt, un papildu pasākumiem, lai darba tirgū integrētu gados vecākus darbiniekus un imigrantus; ierosināto konkurences tiesību reformu īstenošanai un darbībai, lai nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes enerģiski īsteno jaunās konkurences pilnvaras; papildu pasākumiem savstarpēji savienotas energoapgādes jomā, lai uzlabotu elektroenerģijas un gāzes tirgu darbību; turpmāku emisiju samazināšanas politiku un pasākumu noteikšanai; un tam, lai pastiprinātu esošos labi plānotos pasākumus, lai uzlabotu pamatizglītību un vidējo izglītību, un palielinātu to studentu skaitu, kas pabeidz vidējo mācību iestādi vai augstskolu, ja pasākumi nav efektīvi, lai sasniegtu noteiktos tālejošos mērķus.

VĀCIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Vācija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu visās jomās, bet jo īpaši attiecībā uz makroekonomikas un mikroekonomikas galvenajiem uzdevumiem un prioritārajām darbībām. Lēnāks progress novērojams nodarbinātības jomā. Vācija arī diezgan labi pilda saistības, kuras noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. |
| --- | --- |

2.

Vācija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu visās jomās, bet jo īpaši attiecībā uz makroekonomikas un mikroekonomikas galvenajiem uzdevumiem un prioritārajām darbībām. Lēnāks progress novērojams nodarbinātības jomā. Vācija arī diezgan labi pilda saistības, kuras noteica 2006. gada pavasara Eiropadome.

| 3. | Reformas stiprās puses 2006. gadā bija progress valsts finanšu konsolidācijas un ilgtspējas jomā, kā arī dažādu labāka regulējuma pasākumu īstenošana, piemēram, neatkarīgas padomes izveide federālā līmenī ietekmes novērtējumam (Normenkontrollrat) un tīmeklī bāzēts informācijas līdzeklis Startothek, kas paredzēts jaunu uzņēmumu darbības uzsākšanas atbalstam. Panākumi konstatējami arī zināšanu sabiedrības jomā (pētniecība un attīstība un inovācijas), kā arī uzskatāmāki kļuvuši pasākumi gados vecāku bezdarbnieku integrēšanai. |
| --- | --- |

3.

Reformas stiprās puses 2006. gadā bija progress valsts finanšu konsolidācijas un ilgtspējas jomā, kā arī dažādu labāka regulējuma pasākumu īstenošana, piemēram, neatkarīgas padomes izveide federālā līmenī ietekmes novērtējumam (Normenkontrollrat) un tīmeklī bāzēts informācijas līdzeklis Startothek, kas paredzēts jaunu uzņēmumu darbības uzsākšanas atbalstam. Panākumi konstatējami arī zināšanu sabiedrības jomā (pētniecība un attīstība un inovācijas), kā arī uzskatāmāki kļuvuši pasākumi gados vecāku bezdarbnieku integrēšanai.

| 4. | Pirmkārt, uzmanība jāpievērš nepilnībām šādās Vācijas Valsts reformu programmas politikas jomās: jāuzlabo valsts finanšu ilgtspēja ilgtermiņā; jāveicina konkurence, jo īpaši regulēto arodu un profesiju un jaunajā platjoslas pakalpojumu tirgū; kā arī jārisina strukturālā bezdarba problēma. Ņemot to vērā, Vācijai iesaka:






  — | uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, turpinot fiskālo konsolidāciju, kuras rezultātā tiks panākta parāda samazināšanās, un īstenojot veselības aprūpes reformu, lai kontrolētu izdevumu pieaugumu un veicinātu veselības jomas efektivitāti; |
| --- | --- | --- |

4.

Pirmkārt, uzmanība jāpievērš nepilnībām šādās Vācijas Valsts reformu programmas politikas jomās: jāuzlabo valsts finanšu ilgtspēja ilgtermiņā; jāveicina konkurence, jo īpaši regulēto arodu un profesiju un jaunajā platjoslas pakalpojumu tirgū; kā arī jārisina strukturālā bezdarba problēma. Ņemot to vērā, Vācijai iesaka:

—

uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, turpinot fiskālo konsolidāciju, kuras rezultātā tiks panākta parāda samazināšanās, un īstenojot veselības aprūpes reformu, lai kontrolētu izdevumu pieaugumu un veicinātu veselības jomas efektivitāti;

| — | uzlabot pamatnosacījumus konkurencei produktu un pakalpojumu tirgos, jo īpaši turpinot mīkstināt ierobežojošos noteikumus, kas attiecas uz regulētajiem arodiem un profesijām, un efektīvi regulējot vairumtirdzniecības bitu plūsmas piekļuvi; |
| --- | --- |

—

uzlabot pamatnosacījumus konkurencei produktu un pakalpojumu tirgos, jo īpaši turpinot mīkstināt ierobežojošos noteikumus, kas attiecas uz regulētajiem arodiem un profesijām, un efektīvi regulējot vairumtirdzniecības bitu plūsmas piekļuvi;

| — | risināt strukturālā bezdarba problēmas, tostarp integrējot mazkvalificētos darbiniekus darba tirgū, radot labāku piekļuvi kvalifikācijām, īstenojot ierosināto nodokļu un pabalstu reformu un nodrošinot efektīvākus darbā iekārtošanas pakalpojumus ilgtermiņa bezdarbniekiem, kā arī uzlabojot jauniešu profesionālu integrāciju. |
| --- | --- |

—

risināt strukturālā bezdarba problēmas, tostarp integrējot mazkvalificētos darbiniekus darba tirgū, radot labāku piekļuvi kvalifikācijām, īstenojot ierosināto nodokļu un pabalstu reformu un nodrošinot efektīvākus darbā iekārtošanas pakalpojumus ilgtermiņa bezdarbniekiem, kā arī uzlabojot jauniešu profesionālu integrāciju.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Vācijai būs svarīgi pievērsties šādām problēmām: uzlabot publiskā iepirkuma procedūras; uzlabot pamatnoteikumus konkurencei dzelzceļa nozarē un gāzes un elektrības tīklu nozarē, kur sakarā ar augsto koncentrāciju konkurence ir nepietiekama; sekmēt jaunu uzņēmumu veidošanos un atvieglot pirmā darbinieka pieņemšanu darbā; pilnveidot spēkā esošos pasākumus, lai uzlabotu mūžizglītību, tostarp uzlabojot pieaugušo profesionālo apmācību; uzlabot nodrošinātību ar bērnu aprūpes iespējām. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Vācijai būs svarīgi pievērsties šādām problēmām: uzlabot publiskā iepirkuma procedūras; uzlabot pamatnoteikumus konkurencei dzelzceļa nozarē un gāzes un elektrības tīklu nozarē, kur sakarā ar augsto koncentrāciju konkurence ir nepietiekama; sekmēt jaunu uzņēmumu veidošanos un atvieglot pirmā darbinieka pieņemšanu darbā; pilnveidot spēkā esošos pasākumus, lai uzlabotu mūžizglītību, tostarp uzlabojot pieaugušo profesionālo apmācību; uzlabot nodrošinātību ar bērnu aprūpes iespējām.

IGAUNIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Igaunija ar ļoti labām sekmēm īsteno pasākumus, lai risinātu valsts galvenās problēmas pētniecības un attīstības un inovāciju un nodarbinātības jomā, kā arī lai īstenotu četras prioritārās darbības, kuras noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Tā arī īsteno ievērības cienīgus pasākumus, lai savstarpēji saskaņotu valsts reformu programmu un kohēzijas politiku, un izpildes ziņojumu šai ziņā var uzskatīt par paraugu. |
| --- | --- |

2.

Igaunija ar ļoti labām sekmēm īsteno pasākumus, lai risinātu valsts galvenās problēmas pētniecības un attīstības un inovāciju un nodarbinātības jomā, kā arī lai īstenotu četras prioritārās darbības, kuras noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Tā arī īsteno ievērības cienīgus pasākumus, lai savstarpēji saskaņotu valsts reformu programmu un kohēzijas politiku, un izpildes ziņojumu šai ziņā var uzskatīt par paraugu.

| 3. | Igaunijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir šādas: vairāku politikas mērķu atjaunināšana, kas liecina par pienācīgi tālejošu pieeju; jauna stratēģijas biroja izveide, lai stiprinātu programmas īstenošanu, kas ir labs piemērs citiem; sekmīga makroekonomikas politika, kas valsts reformu programmā ierosināta attiecībā uz finanšu stabilitāti un labvēlīgu apstākļu radīšanu nodarbinātības pieaugumam; ievērojamie centieni palielināt gan valsts, gan privātos izdevumus pētniecībai un attīstībai un uzlabot kopējos nosacījumus uzņēmumu pētniecībai un attīstībai; pasākumi, lai sekmētu jaunu uzņēmumu veidošanos un novatorisku MVU finansēšana; kā arī panākumi, kas gūti daudzās vides jomās, jo īpaši ekoloģiskā nodokļa reforma. |
| --- | --- |

3.

Igaunijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir šādas: vairāku politikas mērķu atjaunināšana, kas liecina par pienācīgi tālejošu pieeju; jauna stratēģijas biroja izveide, lai stiprinātu programmas īstenošanu, kas ir labs piemērs citiem; sekmīga makroekonomikas politika, kas valsts reformu programmā ierosināta attiecībā uz finanšu stabilitāti un labvēlīgu apstākļu radīšanu nodarbinātības pieaugumam; ievērojamie centieni palielināt gan valsts, gan privātos izdevumus pētniecībai un attīstībai un uzlabot kopējos nosacījumus uzņēmumu pētniecībai un attīstībai; pasākumi, lai sekmētu jaunu uzņēmumu veidošanos un novatorisku MVU finansēšana; kā arī panākumi, kas gūti daudzās vides jomās, jo īpaši ekoloģiskā nodokļa reforma.

| 4. | Igaunijai valsts reformu programmas darbības laikā būs svarīgi pievērsties skaidrākai prioritāšu noteikšanai, kā arī ministriju savstarpējas sadarbības uzlabošanai pētniecības un attīstības un inovāciju finansējuma efektīvākai izmantošanai; enerģiskākai rīcībai, lai pētniecības un attīstības rezultātus pārvērstu novatoriskos pakalpojumos vai produktos; ciešākas sadarbības veicināšanai starp universitātēm un uzņēmumiem; enerģiskai plānotās aktīvās konkurences politikas īstenošanai; darba tirgus elastīguma uzlabošanai, turpinot darbu pie darba tiesiskā regulējuma atjaunināšanas; aktīva darba tirgus politiku stiprināšanai un darbaspēka prasmju līmeņa paaugstināšanai, tālāk izvēršot reformas izglītības un mūžizglītības jomā. |
| --- | --- |

4.

Igaunijai valsts reformu programmas darbības laikā būs svarīgi pievērsties skaidrākai prioritāšu noteikšanai, kā arī ministriju savstarpējas sadarbības uzlabošanai pētniecības un attīstības un inovāciju finansējuma efektīvākai izmantošanai; enerģiskākai rīcībai, lai pētniecības un attīstības rezultātus pārvērstu novatoriskos pakalpojumos vai produktos; ciešākas sadarbības veicināšanai starp universitātēm un uzņēmumiem; enerģiskai plānotās aktīvās konkurences politikas īstenošanai; darba tirgus elastīguma uzlabošanai, turpinot darbu pie darba tiesiskā regulējuma atjaunināšanas; aktīva darba tirgus politiku stiprināšanai un darbaspēka prasmju līmeņa paaugstināšanai, tālāk izvēršot reformas izglītības un mūžizglītības jomā.

GRIEĶIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Grieķija ir guvusi zināmus panākumus, īstenojot savu valsts reformu programmu, lai gan tie ir vairāk ierobežoti mikroekonomikas un nodarbinātības ziņā. Grieķija relatīvi sekmīgi virzās uz priekšu makroekonomikas jomā, taču ir vajadzīgs papildu progress mikroekonomikas un nodarbinātības reformu jomā. Grieķija daļēji pilda saistības, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Pārvaldības ziņā labāka dažādu pārvaldes līmeņu koordinēšana varētu vēl vairāk uzlabot jau iedibināto konstruktīvo sadarbību ar plašu ieinteresēto personu loku. |
| --- | --- |

2.

Grieķija ir guvusi zināmus panākumus, īstenojot savu valsts reformu programmu, lai gan tie ir vairāk ierobežoti mikroekonomikas un nodarbinātības ziņā. Grieķija relatīvi sekmīgi virzās uz priekšu makroekonomikas jomā, taču ir vajadzīgs papildu progress mikroekonomikas un nodarbinātības reformu jomā. Grieķija daļēji pilda saistības, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Pārvaldības ziņā labāka dažādu pārvaldes līmeņu koordinēšana varētu vēl vairāk uzlabot jau iedibināto konstruktīvo sadarbību ar plašu ieinteresēto personu loku.

| 3. | Grieķijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir labie sasniegumi publisko finanšu konsolidācijas jomā. Vērojamas cerīgas progresa pazīmes šādās jomās: publisko resursu sadales uzlabošanās; uzņēmējdarbības vides uzlabošana; pētniecība un attīstība un inovācijas, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; sieviešu līdzdalība nodarbinātībā, kopējie bezdarba rādītāji un izglītība un apmācība. Ir uzlabojušies saimniecības izaugsmes kvalitatīvie aspekti, tā kā galvenais virzītājspēks ir privātās investīcijas. |
| --- | --- |

3.

Grieķijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir labie sasniegumi publisko finanšu konsolidācijas jomā. Vērojamas cerīgas progresa pazīmes šādās jomās: publisko resursu sadales uzlabošanās; uzņēmējdarbības vides uzlabošana; pētniecība un attīstība un inovācijas, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; sieviešu līdzdalība nodarbinātībā, kopējie bezdarba rādītāji un izglītība un apmācība. Ir uzlabojušies saimniecības izaugsmes kvalitatīvie aspekti, tā kā galvenais virzītājspēks ir privātās investīcijas.

| 4. | Grieķijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas uzlabošana, reformējot pensiju sistēmu; valsts administrācijas modernizēšana; enerģiskāki pasākumi, lai palielinātu nodarbinātības līmeni, risinātu bezdarba un nedeklarētā darba problēmas, modernizētu darba aizsardzību un veicinātu darbaspēka mobilitāti; kā arī izglītības un apmācības kvalitātes un to atbilstības darba tirgus vajadzībām uzlabošana. To ņemot vērā, Grieķijai ieteic:






  — | nodrošināt turpmāku fiskālo konsolidāciju un parāda samazināšanu un noteikt grafiku pensiju reformas īstenošanai, lai uzlabotu fiskālo stabilitāti ilgtermiņā; |
| --- | --- | --- |

4.

Grieķijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas uzlabošana, reformējot pensiju sistēmu; valsts administrācijas modernizēšana; enerģiskāki pasākumi, lai palielinātu nodarbinātības līmeni, risinātu bezdarba un nedeklarētā darba problēmas, modernizētu darba aizsardzību un veicinātu darbaspēka mobilitāti; kā arī izglītības un apmācības kvalitātes un to atbilstības darba tirgus vajadzībām uzlabošana. To ņemot vērā, Grieķijai ieteic:

—

nodrošināt turpmāku fiskālo konsolidāciju un parāda samazināšanu un noteikt grafiku pensiju reformas īstenošanai, lai uzlabotu fiskālo stabilitāti ilgtermiņā;

| — | modernizēt valsts pārvaldi, attīstot efektīvas regulēšanas, kontroles un izpildes spējas, tostarp uzlabojot prasmes, lai nodrošinātu struktūrfondu efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

modernizēt valsts pārvaldi, attīstot efektīvas regulēšanas, kontroles un izpildes spējas, tostarp uzlabojot prasmes, lai nodrošinātu struktūrfondu efektīvu izmantošanu;

| — | modernizēt darba aizsardzību, tostarp tiesisko regulējumu, samazināt nodokļu slogu uz darbaspēku un stiprināt aktīvu darba politiku, lai veicinātu darba tirgus elastīgumu un drošību un nedeklarēto darbu pārveidotu par oficiālu nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

modernizēt darba aizsardzību, tostarp tiesisko regulējumu, samazināt nodokļu slogu uz darbaspēku un stiprināt aktīvu darba politiku, lai veicinātu darba tirgus elastīgumu un drošību un nedeklarēto darbu pārveidotu par oficiālu nodarbinātību;

| — | paātrināt izglītības nozares reformu un palielināt investīcijas obligātajā un augstākajā izglītībā, paātrināt mūžizglītības reformas īstenošanu un uzlabot izglītības kvalitāti un spēju reaģēt uz darba tirgus vajadzībām, samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu skaitu un palielināt pieaugušo līdzdalību. |
| --- | --- |

—

paātrināt izglītības nozares reformu un palielināt investīcijas obligātajā un augstākajā izglītībā, paātrināt mūžizglītības reformas īstenošanu un uzlabot izglītības kvalitāti un spēju reaģēt uz darba tirgus vajadzībām, samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu skaitu un palielināt pieaugušo līdzdalību.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Grieķijai būs svarīgi pievērsties šādām darbībām: enerģiskākai pētniecības un inovāciju stratēģijas izstrādei un ieguldījumu palielināšanai pētniecībā un attīstībā; iekšējā tirgus direktīvu labākai transponēšanai; tempa kāpināšanai, lai sasniegtu MVU politikas mērķus, kādus izvirzīja 2006. gada pavasara Eiropadome; politikas īstenošanai, kas veicinātu sieviešu līdzdalību nodarbinātībā; kā arī konsekventas aktīvu vecumdienu stratēģijas izveidei. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Grieķijai būs svarīgi pievērsties šādām darbībām: enerģiskākai pētniecības un inovāciju stratēģijas izstrādei un ieguldījumu palielināšanai pētniecībā un attīstībā; iekšējā tirgus direktīvu labākai transponēšanai; tempa kāpināšanai, lai sasniegtu MVU politikas mērķus, kādus izvirzīja 2006. gada pavasara Eiropadome; politikas īstenošanai, kas veicinātu sieviešu līdzdalību nodarbinātībā; kā arī konsekventas aktīvu vecumdienu stratēģijas izveidei.

SPĀNIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Spānija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un saistības, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome. Tagad būtiski turpināt īstenot jaunus tiesību aktus un pasākumus visās septiņās galvenajās politikas jomās, lai veicinātu nodarbinātību un ražīgumu un panāktu pilnīgu IKP uz vienu iedzīvotāju konverģenci ar ES-25. |
| --- | --- |

2.

Spānija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un saistības, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome. Tagad būtiski turpināt īstenot jaunus tiesību aktus un pasākumus visās septiņās galvenajās politikas jomās, lai veicinātu nodarbinātību un ražīgumu un panāktu pilnīgu IKP uz vienu iedzīvotāju konverģenci ar ES-25.

| 3. | Spānijas valsts reformu programmas īstenošanas un stiprināšanas svarīgas stiprās puses ir šādas: valsts parāda straujāka samazināšanās, nekā noteikts mērķī; labi panākumi, īstenojot pētniecības un attīstības un inovāciju plānu; uzņēmējdarbības iekļaušana valsts izglītības programmās visos līmeņos; panākumi sociālā dialoga jomā, kā atspoguļots 2006. gada maija visaptverošajā Trīspusējā nolīgumā, kā arī apmierinoši panākumi skaitliski izteiktu mērķu sasniegšanā, jo īpaši sieviešu nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

3.

Spānijas valsts reformu programmas īstenošanas un stiprināšanas svarīgas stiprās puses ir šādas: valsts parāda straujāka samazināšanās, nekā noteikts mērķī; labi panākumi, īstenojot pētniecības un attīstības un inovāciju plānu; uzņēmējdarbības iekļaušana valsts izglītības programmās visos līmeņos; panākumi sociālā dialoga jomā, kā atspoguļots 2006. gada maija visaptverošajā Trīspusējā nolīgumā, kā arī apmierinoši panākumi skaitliski izteiktu mērķu sasniegšanā, jo īpaši sieviešu nodarbinātības jomā.

| 4. | Spānijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: konkurences uzlabošana elektroenerģijas tirgos un darba tirgus segmentācijas samazināšanas turpināšana; kā arī turpmāki uzlabojumi izglītības un apmācības jomā. To ņemot vērā, Spānijai tiek ieteikts:






  — | veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu konkurenci enerģētikas nozarē, jo īpaši uzlabojot pārrobežu savstarpējā savienojuma jaudas, lai garantētu piegādes drošību; |
| --- | --- | --- |

4.

Spānijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: konkurences uzlabošana elektroenerģijas tirgos un darba tirgus segmentācijas samazināšanas turpināšana; kā arī turpmāki uzlabojumi izglītības un apmācības jomā. To ņemot vērā, Spānijai tiek ieteikts:

—

veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu konkurenci enerģētikas nozarē, jo īpaši uzlabojot pārrobežu savstarpējā savienojuma jaudas, lai garantētu piegādes drošību;

| — | modernizēt darba aizsardzību, pilnveidojot jau esošos pasākumu, tostarp likumdošanas jomā, lai veicinātu darba tirgus elastīgumu un drošību; novērstu segmentāciju; kā arī palielinātu nepilnas slodzes darba pievilcību; |
| --- | --- |

—

modernizēt darba aizsardzību, pilnveidojot jau esošos pasākumu, tostarp likumdošanas jomā, lai veicinātu darba tirgus elastīgumu un drošību; novērstu segmentāciju; kā arī palielinātu nepilnas slodzes darba pievilcību;

| — | turpināt centienus, lai īstenotu jaunu apmācību modeli, kurā integrēta profesionālā un arodapmācība, lai labāk reaģētu uz darba tirgus vajadzībām; kā arī nodrošināt izglītības reformu efektīvu īstenošanu, tostarp reģionālā līmenī, lai samazinātu skolu nebeigušo skolēnu skaitu. |
| --- | --- |

—

turpināt centienus, lai īstenotu jaunu apmācību modeli, kurā integrēta profesionālā un arodapmācība, lai labāk reaģētu uz darba tirgus vajadzībām; kā arī nodrošināt izglītības reformu efektīvu īstenošanu, tostarp reģionālā līmenī, lai samazinātu skolu nebeigušo skolēnu skaitu.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Spānijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst šādiem jautājumiem: vajadzība vidējā termiņā iegrožot inflāciju; konkurences palielināšana profesionālo pakalpojumu un mazumtirdzniecības tirgos; tiesiskā regulējuma uzlabošana; pasākumu īstenošana vides jomā, jo īpaši lai samazinātu CO2 emisijas; prasmju līmeņa paaugstināšana un imigrantu integrācija darba tirgū; bērnu aprūpes pieejamības uzlabošana, paredzēto mājokļu tirgus pasākumu īstenošana, lai pakāpeniski vidējā termiņā samazinātu māju cenu spiedienu; kā arī pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas, kas var labvēlīgi ietekmēt arī ilgtermiņa fiskālo stabilitāti. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Spānijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst šādiem jautājumiem: vajadzība vidējā termiņā iegrožot inflāciju; konkurences palielināšana profesionālo pakalpojumu un mazumtirdzniecības tirgos; tiesiskā regulējuma uzlabošana; pasākumu īstenošana vides jomā, jo īpaši lai samazinātu CO2 emisijas; prasmju līmeņa paaugstināšana un imigrantu integrācija darba tirgū; bērnu aprūpes pieejamības uzlabošana, paredzēto mājokļu tirgus pasākumu īstenošana, lai pakāpeniski vidējā termiņā samazinātu māju cenu spiedienu; kā arī pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas, kas var labvēlīgi ietekmēt arī ilgtermiņa fiskālo stabilitāti.

FRANCIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Francija diezgan sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un darbības, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome. Ņemot vērā sekmīgi darbojošos ekonomiku, Francija turpina strādāt pie budžeta konsolidācijas, vienlaikus cenšoties turpināt sava izaugsmes potenciāla palielināšanu, jo īpaši uzņemoties jaunas saistības pētniecības un inovāciju jomā. Nodarbinātības jomā sasniegtie rezultāti ir uzlabojušies, tomēr joprojām ir neviennozīmīgi. |
| --- | --- |

2.

Francija diezgan sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un darbības, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome. Ņemot vērā sekmīgi darbojošos ekonomiku, Francija turpina strādāt pie budžeta konsolidācijas, vienlaikus cenšoties turpināt sava izaugsmes potenciāla palielināšanu, jo īpaši uzņemoties jaunas saistības pētniecības un inovāciju jomā. Nodarbinātības jomā sasniegtie rezultāti ir uzlabojušies, tomēr joprojām ir neviennozīmīgi.

| 3. | Kā īpaši daudzsološa veikto reformu stiprā puse jāmin konkurētspējas polu un jaunu pētniecības un inovāciju struktūru izveide, tāpat arī mērķis līdz 2010. gadam panākt, ka kopējie izdevumi pētniecībai un attīstībai ir 3 % no IKP. Nesen veiktajai valsts finanšu tiesiskā regulējuma reformai vajadzētu būtiski veicināt valsts izdevumu labāku pārvaldību. Bezdarba līmeņa samazināšanās, kas vērojama pirmo reizi kopš 2001. gada, ir pozitīva attīstības tendence, un nesenie pasākumi, kas vērsti uz to, lai palīdzētu jauniešiem, kas meklē darbu, šķiet, ir solis pareizajā virzienā. Tiek veikti pirmie pasākumi attiecībā uz vecāku darba ņēmēju nodarbinātību saistībā ar valsts rīcības plānu, par ko ir panākta vienošanās 2006. gada jūnijā. |
| --- | --- |

3.

Kā īpaši daudzsološa veikto reformu stiprā puse jāmin konkurētspējas polu un jaunu pētniecības un inovāciju struktūru izveide, tāpat arī mērķis līdz 2010. gadam panākt, ka kopējie izdevumi pētniecībai un attīstībai ir 3 % no IKP. Nesen veiktajai valsts finanšu tiesiskā regulējuma reformai vajadzētu būtiski veicināt valsts izdevumu labāku pārvaldību. Bezdarba līmeņa samazināšanās, kas vērojama pirmo reizi kopš 2001. gada, ir pozitīva attīstības tendence, un nesenie pasākumi, kas vērsti uz to, lai palīdzētu jauniešiem, kas meklē darbu, šķiet, ir solis pareizajā virzienā. Tiek veikti pirmie pasākumi attiecībā uz vecāku darba ņēmēju nodarbinātību saistībā ar valsts rīcības plānu, par ko ir panākta vienošanās 2006. gada jūnijā.

| 4. | Francijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: jānodrošina uzlabojumu ilgtspēja attiecībā uz valsts finansēm, nodrošinot, ka tiek ievērotas valdības saistības, un uzraugot attīstības tendences vietējā finansēšanā un sociālās apdrošināšanas izdevumos; sistēma konkurences jomā dažās tīkla nozarēs un atsevišķās transporta nozarēs; kā arī jāīsteno vispārēja stratēģija, lai nodrošinātu mobilāku darba tirgu un karjeras iespējas, kā arī gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību, jo īpaši uzlabojot mūžizglītības pieejamību. To ņemot vērā, Francijai ieteic:






  — | saistībā ar iedzīvotāju novecošanos nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju, turpinot budžeta konsolidāciju un parāda samazināšanu. 2008. gadā paredzētajai sanāksmei par pensiju sistēmām būs jābalstās uz ieguvumiem, kas panākti pēc 2003. gada reformas ieviešanas; |
| --- | --- | --- |

4.

Francijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: jānodrošina uzlabojumu ilgtspēja attiecībā uz valsts finansēm, nodrošinot, ka tiek ievērotas valdības saistības, un uzraugot attīstības tendences vietējā finansēšanā un sociālās apdrošināšanas izdevumos; sistēma konkurences jomā dažās tīkla nozarēs un atsevišķās transporta nozarēs; kā arī jāīsteno vispārēja stratēģija, lai nodrošinātu mobilāku darba tirgu un karjeras iespējas, kā arī gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību, jo īpaši uzlabojot mūžizglītības pieejamību. To ņemot vērā, Francijai ieteic:

—

saistībā ar iedzīvotāju novecošanos nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju, turpinot budžeta konsolidāciju un parāda samazināšanu. 2008. gadā paredzētajai sanāksmei par pensiju sistēmām būs jābalstās uz ieguvumiem, kas panākti pēc 2003. gada reformas ieviešanas;

| — | uzlabot konkurenci gāzes, elektroenerģijas un dzelzceļa kravu pārvadājumu nozarēs; |
| --- | --- |

—

uzlabot konkurenci gāzes, elektroenerģijas un dzelzceļa kravu pārvadājumu nozarēs;

| — | uzlabot mūžizglītību un modernizēt darba aizsardzību, lai veicinātu darba tirgus elastīgumu un drošību un cīnītos pret līgumu veidu segmentāciju, atvieglojot pāreju no darba līguma, kas noslēgts uz noteiktu laiku, uz pastāvīgu līgumu, un otrādi. |
| --- | --- |

—

uzlabot mūžizglītību un modernizēt darba aizsardzību, lai veicinātu darba tirgus elastīgumu un drošību un cīnītos pret līgumu veidu segmentāciju, atvieglojot pāreju no darba līguma, kas noslēgts uz noteiktu laiku, uz pastāvīgu līgumu, un otrādi.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Francijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: stiprinātu konkurenci reglamentētajos arodos un profesijās; stiprinātu politiku regulējuma uzlabošanai un uzņēmējdarbības veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz atbalstu jauniem uzņēmumiem un uzņēmējdarbības gara rosināšanu sabiedrībā; kā arī lai veiktu turpmākus pasākumus darbaspēka piedāvājuma palielināšanai. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Francijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: stiprinātu konkurenci reglamentētajos arodos un profesijās; stiprinātu politiku regulējuma uzlabošanai un uzņēmējdarbības veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz atbalstu jauniem uzņēmumiem un uzņēmējdarbības gara rosināšanu sabiedrībā; kā arī lai veiktu turpmākus pasākumus darbaspēka piedāvājuma palielināšanai.

ĪRIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Īrija valsts reformu programmu un saistības, kādas noteica 2006. gada pavasara Eiropadome, īsteno ar ļoti labām sekmēm. Turklāt Izaugsmes un darbavietu stratēģijas pārvaldība ir kļuvusi politiski saskatāmāka, jo īpaši saistībā ar nesen noslēgto sociālās partnerības nolīgumu “Pretim 2016. gadam”. |
| --- | --- |

2.

Īrija valsts reformu programmu un saistības, kādas noteica 2006. gada pavasara Eiropadome, īsteno ar ļoti labām sekmēm. Turklāt Izaugsmes un darbavietu stratēģijas pārvaldība ir kļuvusi politiski saskatāmāka, jo īpaši saistībā ar nesen noslēgto sociālās partnerības nolīgumu “Pretim 2016. gadam”.

| 3. | Īrijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir šādas: nesen pieņemtā Zinātnes, tehnoloģijas un inovāciju stratēģija 2007.–2013. gadam un ievērojamais publisko investīciju pieaugums pētniecībā un attīstībā; atzītā vajadzība piešķirt prioritātes statusu publiskajām investīcijām infrastruktūrā un citiem izaugsmi veicinošiem izdevumiem; pasākumi, ar kuriem risina priekšlaicīgai mācību pārtraukšanas problēmu un attīsta prasmes, piemēram, atzīstamā apņemšanās līdz 2007. gadam izstrādāt ilgtermiņa valsts prasmju stratēģiju. |
| --- | --- |

3.

Īrijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir šādas: nesen pieņemtā Zinātnes, tehnoloģijas un inovāciju stratēģija 2007.–2013. gadam un ievērojamais publisko investīciju pieaugums pētniecībā un attīstībā; atzītā vajadzība piešķirt prioritātes statusu publiskajām investīcijām infrastruktūrā un citiem izaugsmi veicinošiem izdevumiem; pasākumi, ar kuriem risina priekšlaicīgai mācību pārtraukšanas problēmu un attīsta prasmes, piemēram, atzīstamā apņemšanās līdz 2007. gadam izstrādāt ilgtermiņa valsts prasmju stratēģiju.

| 4. | Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Īrijai svarīgi pievērst galveno uzmanību šādiem jautājumiem: aktīvākai konkrētu pasākumu noteikšanai, lai reformētu pensiju sistēmu; turpmākiem pasākumiem emisiju samazināšanai; enerģiskākai darbībai, lai veicinātu līdzdalību darba tirgū, tostarp iedibinot visaptverošu bērnu aprūpes infrastruktūru, tālāk attīstot politikas pamatu migrantu integrēšanai darba tirgū, kā arī to sociālajai integrācijai, kā arī jo īpaši uzsverot atbalstu gados vecākiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem. Būtu jānorāda starpposma mērķis 2010. gadam attiecībā uz investīciju apjomu pētniecībā un attīstībā, kā arī rūpīgi jāuzrauga tendences mājokļu tirgū, kas var ietekmēt vidējā termiņa izaugsmes perspektīvas. |
| --- | --- |

4.

Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Īrijai svarīgi pievērst galveno uzmanību šādiem jautājumiem: aktīvākai konkrētu pasākumu noteikšanai, lai reformētu pensiju sistēmu; turpmākiem pasākumiem emisiju samazināšanai; enerģiskākai darbībai, lai veicinātu līdzdalību darba tirgū, tostarp iedibinot visaptverošu bērnu aprūpes infrastruktūru, tālāk attīstot politikas pamatu migrantu integrēšanai darba tirgū, kā arī to sociālajai integrācijai, kā arī jo īpaši uzsverot atbalstu gados vecākiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem. Būtu jānorāda starpposma mērķis 2010. gadam attiecībā uz investīciju apjomu pētniecībā un attīstībā, kā arī rūpīgi jāuzrauga tendences mājokļu tirgū, kas var ietekmēt vidējā termiņa izaugsmes perspektīvas.

ITĀLIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Itālija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Salīdzinot ar pagājušā gada valsts reformu programmu, Itālijas izpildes ziņojumā ietverta skaidrāka stratēģija, kas aptver visas politikas jomas un sinerģiju starp tām, un tādējādi ir tālejošāka. Visbūtiskākie panākumi ir gūti mikroekonomikas jomā. Makroekonomikas jomā ierosinātās stratēģijas un pasākumi kopumā ir atbilstoši, taču būtiski ir tas, kā tie tiks īstenoti. Nodarbinātības politika atsevišķās būtiskās jomās jāstiprina. Neviennozīmīgs ir panāktais progress attiecībā uz to saistību izpildi, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome. |
| --- | --- |

2.

Itālija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Salīdzinot ar pagājušā gada valsts reformu programmu, Itālijas izpildes ziņojumā ietverta skaidrāka stratēģija, kas aptver visas politikas jomas un sinerģiju starp tām, un tādējādi ir tālejošāka. Visbūtiskākie panākumi ir gūti mikroekonomikas jomā. Makroekonomikas jomā ierosinātās stratēģijas un pasākumi kopumā ir atbilstoši, taču būtiski ir tas, kā tie tiks īstenoti. Nodarbinātības politika atsevišķās būtiskās jomās jāstiprina. Neviennozīmīgs ir panāktais progress attiecībā uz to saistību izpildi, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome.

| 3. | Itālijas izpildes ziņojumā iekļautās stiprās puses, cita starpā, ir šādas: pasākumi, lai veicinātu konkurenci attiecībā uz profesionālajiem un citiem pakalpojumiem; ierosmes, lai paplašinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pielietojumu; kā arī pasākumi, lai pastiprinātu darbības koordināciju nolūkā uzlabot uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

3.

Itālijas izpildes ziņojumā iekļautās stiprās puses, cita starpā, ir šādas: pasākumi, lai veicinātu konkurenci attiecībā uz profesionālajiem un citiem pakalpojumiem; ierosmes, lai paplašinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pielietojumu; kā arī pasākumi, lai pastiprinātu darbības koordināciju nolūkā uzlabot uzņēmējdarbības vidi.

| 4. | Itālijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: fiskālā ilgtspēja, saistībā ar ko apņemšanās jāpārvērš efektīvā darbībā; konkurence produktu un pakalpojumu tirgū, kur turpmākā progresa pamatā būs ierosināto reformu sparīga īstenošana; oficiālās nodarbinātības palielināšana un elastības un drošības uzlabošana darba tirgū; kā arī izglītības un mūžizglītības uzlabošana. To ņemot vērā, Itālijai ieteic:






  — | enerģiski veikt fiskālo konsolidāciju, lai panāktu parāda attiecības pret IKP samazināšanās tendenci, un pilnībā īstenot pensiju reformas, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā; |
| --- | --- | --- |

4.

Itālijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: fiskālā ilgtspēja, saistībā ar ko apņemšanās jāpārvērš efektīvā darbībā; konkurence produktu un pakalpojumu tirgū, kur turpmākā progresa pamatā būs ierosināto reformu sparīga īstenošana; oficiālās nodarbinātības palielināšana un elastības un drošības uzlabošana darba tirgū; kā arī izglītības un mūžizglītības uzlabošana. To ņemot vērā, Itālijai ieteic:

—

enerģiski veikt fiskālo konsolidāciju, lai panāktu parāda attiecības pret IKP samazināšanās tendenci, un pilnībā īstenot pensiju reformas, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā;

| — | īstenot nesen paziņotās reformas, kā arī turpināt īstenot liberalizācijas stratēģiju, lai palielinātu konkurenci produktu un pakalpojumu tirgū; |
| --- | --- |

—

īstenot nesen paziņotās reformas, kā arī turpināt īstenot liberalizācijas stratēģiju, lai palielinātu konkurenci produktu un pakalpojumu tirgū;

| — | mazināt reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā, risinot nedeklarētā darba problēmu, lielākā mērā nodrošinot bērnu aprūpi un panākot, ka nodarbinātības dienesti efektīvi darbojas visā valstī; |
| --- | --- |

—

mazināt reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā, risinot nedeklarētā darba problēmu, lielākā mērā nodrošinot bērnu aprūpi un panākot, ka nodarbinātības dienesti efektīvi darbojas visā valstī;

| — | izstrādāt visaptverošu mūžizglītības stratēģiju un uzlabot izglītības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām. |
| --- | --- |

—

izstrādāt visaptverošu mūžizglītības stratēģiju un uzlabot izglītības kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Itālijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst šādiem jautājumiem: pētniecība un attīstība, kur, neraugoties uz atzīstamām politikas attīstības tendencēm konkrētās jomās, ir jāpilnveido vispārējā stratēģija; efektīvi pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes nodrošināšanas ilgtspēju, vienlaikus saglabājot tās kvalitāti un pieejamību; resursu ilgtspējīga izmantošana, kur būtiska ir pieņemto pasākumu īstenošana un tai sekojoša tālāka stiprināšana; plānu īstenošana, lai uzlabotu infrastruktūru; ierosinātā regulējuma ietekmes novērtēšanas sistēmas stiprināšana un pilnīga īstenošana. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Itālijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst šādiem jautājumiem: pētniecība un attīstība, kur, neraugoties uz atzīstamām politikas attīstības tendencēm konkrētās jomās, ir jāpilnveido vispārējā stratēģija; efektīvi pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes nodrošināšanas ilgtspēju, vienlaikus saglabājot tās kvalitāti un pieejamību; resursu ilgtspējīga izmantošana, kur būtiska ir pieņemto pasākumu īstenošana un tai sekojoša tālāka stiprināšana; plānu īstenošana, lai uzlabotu infrastruktūru; ierosinātā regulējuma ietekmes novērtēšanas sistēmas stiprināšana un pilnīga īstenošana.

KIPRA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Kipra sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un darbību četrās prioritārajās jomās, kādas noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Kopumā šķiet, ka lielākā daļa pasākumu tiek īstenoti, kā plānots. |
| --- | --- |

2.

Kipra sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un darbību četrās prioritārajās jomās, kādas noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Kopumā šķiet, ka lielākā daļa pasākumu tiek īstenoti, kā plānots.

| 3. | Valsts reformu programmas un tās īstenošanas 2006. gadā stiprās puses ir šādas: fiskālās konsolidācijas jomā panāktais progress; jauna politika, lai izstrādātu visaptverošu pētniecības un inovāciju sistēmu; kā arī labi kopējie rezultāti nodarbinātības jomā, kam pamatā ir plašs aktīva darba tirgus pasākumu klāsts. |
| --- | --- |

3.

Valsts reformu programmas un tās īstenošanas 2006. gadā stiprās puses ir šādas: fiskālās konsolidācijas jomā panāktais progress; jauna politika, lai izstrādātu visaptverošu pētniecības un inovāciju sistēmu; kā arī labi kopējie rezultāti nodarbinātības jomā, kam pamatā ir plašs aktīva darba tirgus pasākumu klāsts.

| 4. | Kipras valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: ar sabiedrības novecošanos saistītu izdevumu problēmas risināšana, kur veiktie pasākumi nav progresējuši; kā arī darba tirgus iespēju turpmāka palielināšana jauniešiem. To ņemot vērā, Kiprai ieteic:






  — | veikt pasākumus, lai īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas, un noteikt grafiku to īstenošanai, lai uzlabotu ilgtspēju ilgtermiņā; |
| --- | --- | --- |

4.

Kipras valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: ar sabiedrības novecošanos saistītu izdevumu problēmas risināšana, kur veiktie pasākumi nav progresējuši; kā arī darba tirgus iespēju turpmāka palielināšana jauniešiem. To ņemot vērā, Kiprai ieteic:

—

veikt pasākumus, lai īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas, un noteikt grafiku to īstenošanai, lai uzlabotu ilgtspēju ilgtermiņā;

| — | uzlabot mūžizglītību un turpināt vairot nodarbinātības un mācību iespējas jauniešiem, kāpinot arodizglītības, izglītības, apmācības un māceklības reformu tempu. |
| --- | --- |

—

uzlabot mūžizglītību un turpināt vairot nodarbinātības un mācību iespējas jauniešiem, kāpinot arodizglītības, izglītības, apmācības un māceklības reformu tempu.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Kiprai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst pasākumiem, lai sekmētu riska kapitāla investīcijas un lai uzlabotu konkurenci reglamentētajās profesijās. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Kiprai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst pasākumiem, lai sekmētu riska kapitāla investīcijas un lai uzlabotu konkurenci reglamentētajās profesijās.

LATVIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Latvija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu, jo īpaši mikroekonomikas un nodarbinātības jomā. Tomēr politikas pasākumi, risinot galvenās makroekonomikas problēmas, nav tik vispusīgi. Panākumi saistībā ar 2006. gada pavasara Eiropadomes secinājumiem ir neviennozīmīgi. Attiecībā uz izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas pārvaldību process kopš valsts reformu programmas pieņemšanas ir kļuvis politiski saskatāmāks un ir uzlabota ieinteresēto personu iesaistīšana. |
| --- | --- |

2.

Latvija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu, jo īpaši mikroekonomikas un nodarbinātības jomā. Tomēr politikas pasākumi, risinot galvenās makroekonomikas problēmas, nav tik vispusīgi. Panākumi saistībā ar 2006. gada pavasara Eiropadomes secinājumiem ir neviennozīmīgi. Attiecībā uz izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas pārvaldību process kopš valsts reformu programmas pieņemšanas ir kļuvis politiski saskatāmāks un ir uzlabota ieinteresēto personu iesaistīšana.

| 3. | Latvijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir vairāki pasākumi, kas veikti, lai atvieglotu novatorisku MVU darbības uzsākšanu un finansēšanu, tostarp jaunu garantiju un riska kapitāla fondu izveide un norises saistībā ar “vienas pieturas” principa popularizēšanu uzņēmumu izveidošanā. Latvija ir arī veikusi pasākumu kopumu, kas ir veiksmīgi atbalstījis darba tirgus darbību. |
| --- | --- |

3.

Latvijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses ir vairāki pasākumi, kas veikti, lai atvieglotu novatorisku MVU darbības uzsākšanu un finansēšanu, tostarp jaunu garantiju un riska kapitāla fondu izveide un norises saistībā ar “vienas pieturas” principa popularizēšanu uzņēmumu izveidošanā. Latvija ir arī veikusi pasākumu kopumu, kas ir veiksmīgi atbalstījis darba tirgus darbību.

| 4. | Latvijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: konkrētāki pasākumi, lai nodrošinātu makroekonomisku stabilitāti un novērstu ekonomikas pārkaršanu; pētniecības un attīstības stratēģijas turpmāka attīstība, lai uzlabotu prioritāšu noteikšanu un palielinātu privātā sektora iesaistīšanos; kā arī stingrāki pasākumi, lai uzlabotu darbaspēka piedāvājumu un uzlabotu darba ņēmēju kvalifikāciju. To ņemot vērā, Latvija ieteic:






  — | nodrošināt ekonomikas un budžeta ilgtspēju, īstenojot stingrāku fiskālo politiku, lai novērstu ekonomikas pārkaršanu, un uzmanīgi nosakot prioritātes izdevumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Latvijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās prioritārā kārtībā jārisina pastāvošās problēmas, ir šādas: konkrētāki pasākumi, lai nodrošinātu makroekonomisku stabilitāti un novērstu ekonomikas pārkaršanu; pētniecības un attīstības stratēģijas turpmāka attīstība, lai uzlabotu prioritāšu noteikšanu un palielinātu privātā sektora iesaistīšanos; kā arī stingrāki pasākumi, lai uzlabotu darbaspēka piedāvājumu un uzlabotu darba ņēmēju kvalifikāciju. To ņemot vērā, Latvija ieteic:

—

nodrošināt ekonomikas un budžeta ilgtspēju, īstenojot stingrāku fiskālo politiku, lai novērstu ekonomikas pārkaršanu, un uzmanīgi nosakot prioritātes izdevumiem;

| — | panākt straujāku attīstību pētījumu un inovāciju politikas reformu īstenošanā, lai efektīvi sasniegtu Valsts reformu programmā noteiktos tālejošos mērķus. Tas jo īpaši attiecas uz politikas pasākumiem, kas veicina partnerattiecības starp pētniecības un izglītības iestādēm un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

panākt straujāku attīstību pētījumu un inovāciju politikas reformu īstenošanā, lai efektīvi sasniegtu Valsts reformu programmā noteiktos tālejošos mērķus. Tas jo īpaši attiecas uz politikas pasākumiem, kas veicina partnerattiecības starp pētniecības un izglītības iestādēm un uzņēmumiem;

| — | pastiprināt centienus, lai palielinātu darbaspēka pieejamību un ražīgumu, uzlabojot reģionālo mobilitāti, panākot izglītības un apmācības sistēmu pielāgošanos attiecīgi darba tirgus vajadzībām un ieviešot mūžizglītības sistēmu. |
| --- | --- |

—

pastiprināt centienus, lai palielinātu darbaspēka pieejamību un ražīgumu, uzlabojot reģionālo mobilitāti, panākot izglītības un apmācības sistēmu pielāgošanos attiecīgi darba tirgus vajadzībām un ieviešot mūžizglītības sistēmu.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Latvijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst: straujākam progresam vienota kontaktpunkta izveidē administratīvām formalitātēm, kas ir jāpilda, lai pieņemtu darbā pirmo darbinieku; uzņēmējdarbības izglītības veicināšanai; aktīvu darba tirgus politiku īstenošanai; kā arī labākai bērnu aprūpes pieejamībai. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Latvijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst: straujākam progresam vienota kontaktpunkta izveidē administratīvām formalitātēm, kas ir jāpilda, lai pieņemtu darbā pirmo darbinieku; uzņēmējdarbības izglītības veicināšanai; aktīvu darba tirgus politiku īstenošanai; kā arī labākai bērnu aprūpes pieejamībai.

LIETUVA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Lietuva valsts reformu programmu īsteno sekmīgi lielākajā daļā galveno politikas jomu visās makroekonomikas, mikroekonomikas un nodarbinātības jomās. Tomēr, tā kā daudzi svarīgi pasākumi pašlaik ir koncepciju stadijā, joprojām veicams liels darbs to īstenošanā. Tāpat ir panākts mērens progress attiecībā uz to saistību izpildi, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. |
| --- | --- |

2.

Lietuva valsts reformu programmu īsteno sekmīgi lielākajā daļā galveno politikas jomu visās makroekonomikas, mikroekonomikas un nodarbinātības jomās. Tomēr, tā kā daudzi svarīgi pasākumi pašlaik ir koncepciju stadijā, joprojām veicams liels darbs to īstenošanā. Tāpat ir panākts mērens progress attiecībā uz to saistību izpildi, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome.

| 3. | Kā Lietuvas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: pensiju, veselības un nodokļu sistēmu reformas; pasākumi, lai atjauninātu ceļu un dzelzceļu infrastruktūru; atjauninātās valsts enerģētikas stratēģijas pieņemšana; aktīvas darba tirgus politikas stiprināšana, jo īpaši jaunie darba rotācijas pasākumi; kā arī pasākumi, lai modernizētu sākumizglītību un apmācību. |
| --- | --- |

3.

Kā Lietuvas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: pensiju, veselības un nodokļu sistēmu reformas; pasākumi, lai atjauninātu ceļu un dzelzceļu infrastruktūru; atjauninātās valsts enerģētikas stratēģijas pieņemšana; aktīvas darba tirgus politikas stiprināšana, jo īpaši jaunie darba rotācijas pasākumi; kā arī pasākumi, lai modernizētu sākumizglītību un apmācību.

| 4. | Lietuvas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: jāstiprina pasākumi nolūkā palielināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, kas līdz šim, šķiet, nav bijuši pietiekami, lai sasniegtu izvirzītos tālejošos mērķus; lielāks uzsvars jāliek uz pasākumiem, kas veicinātu darba mobilitāti; kā arī jāveic papildu pasākumi, lai palielinātu līdzdalību mūžizglītībā, jo īpaši gados vecāku darbinieku vidū. To ņemot vērā, Lietuvai tiek ieteikts:






  — | turpināt centienus stiprināt pētniecības un attīstības sistēmu un sasniegt tālejošo mērķi attiecībā uz kopējiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā, palielinot valsts izdevumus un veicinot privātā sektora ieguldījumus šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

4.

Lietuvas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: jāstiprina pasākumi nolūkā palielināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, kas līdz šim, šķiet, nav bijuši pietiekami, lai sasniegtu izvirzītos tālejošos mērķus; lielāks uzsvars jāliek uz pasākumiem, kas veicinātu darba mobilitāti; kā arī jāveic papildu pasākumi, lai palielinātu līdzdalību mūžizglītībā, jo īpaši gados vecāku darbinieku vidū. To ņemot vērā, Lietuvai tiek ieteikts:

—

turpināt centienus stiprināt pētniecības un attīstības sistēmu un sasniegt tālejošo mērķi attiecībā uz kopējiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā, palielinot valsts izdevumus un veicinot privātā sektora ieguldījumus šajā jomā;

| — | enerģiskāk darboties, lai veicinātu kvalificēta darbaspēka pieejamību, uzlabojot darbaspēka reģionālo mobilitāti un veicinot mūžizglītību, īpašu uzsvaru liekot uz gados vecāku darbinieku līdzdalību. |
| --- | --- |

—

enerģiskāk darboties, lai veicinātu kvalificēta darbaspēka pieejamību, uzlabojot darbaspēka reģionālo mobilitāti un veicinot mūžizglītību, īpašu uzsvaru liekot uz gados vecāku darbinieku līdzdalību.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Lietuvai būs svarīgi koncentrēties uz to, lai uzlabotu makroekonomikas stabilitāti un iegrožotu inflāciju; palielinātu tiešos ieguldījumus no ārvalstīm; atvieglotu uzņēmumu darbības uzsākšanu; aizsargātu vidi; uzlabotu jauniešu nodarbinātības iespējas; paplašinātu uzņēmējdarbības izglītību; palielinātu bērnu aprūpes pieejamību; kā arī stiprinātu arodveselību un drošību. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Lietuvai būs svarīgi koncentrēties uz to, lai uzlabotu makroekonomikas stabilitāti un iegrožotu inflāciju; palielinātu tiešos ieguldījumus no ārvalstīm; atvieglotu uzņēmumu darbības uzsākšanu; aizsargātu vidi; uzlabotu jauniešu nodarbinātības iespējas; paplašinātu uzņēmējdarbības izglītību; palielinātu bērnu aprūpes pieejamību; kā arī stiprinātu arodveselību un drošību.

LUKSEMBURGA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai uz izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai uz izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Luksemburga valsts reformu programmu un darbības, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome, īsteno ar ļoti labām sekmēm, tomēr joprojām iespējami uzlabojumi attiecībā uz 2005. gadā konstatētajiem trūkumiem. Pieņemtie pasākumi makroekonomikas jomā ietver fiskālās konsolidācijas un zemākas inflācijas perspektīvu. Pašlaik tiek īstenoti daudzsološi pasākumi mikroekonomikas līmenī. Nepieciešams aktīvāk darboties, lai īstenotu sistēmu, kā uzraudzīt un novērtēt gada laikā panākto, un jāievieš vairāki pasākumi, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumu darbības uzsākšanai, kā arī MVU. Neraugoties uz atzīstamajām reformām nodarbinātības jomā, nav paziņots ne par kādām jaunām ierosmēm, kas veicinātu nodarbinātības līmeņa celšanos gados vecāku darbinieku vidū, tāpat joprojām īstenošanu dzīvē gaida būtiskas reformas, lai uzlabotu izglītības sistēmu. |
| --- | --- |

2.

Luksemburga valsts reformu programmu un darbības, par kurām vienojās 2006. gada pavasara Eiropadome, īsteno ar ļoti labām sekmēm, tomēr joprojām iespējami uzlabojumi attiecībā uz 2005. gadā konstatētajiem trūkumiem. Pieņemtie pasākumi makroekonomikas jomā ietver fiskālās konsolidācijas un zemākas inflācijas perspektīvu. Pašlaik tiek īstenoti daudzsološi pasākumi mikroekonomikas līmenī. Nepieciešams aktīvāk darboties, lai īstenotu sistēmu, kā uzraudzīt un novērtēt gada laikā panākto, un jāievieš vairāki pasākumi, piemēram, lai sniegtu atbalstu uzņēmumu darbības uzsākšanai, kā arī MVU. Neraugoties uz atzīstamajām reformām nodarbinātības jomā, nav paziņots ne par kādām jaunām ierosmēm, kas veicinātu nodarbinātības līmeņa celšanos gados vecāku darbinieku vidū, tāpat joprojām īstenošanu dzīvē gaida būtiskas reformas, lai uzlabotu izglītības sistēmu.

| 3. | Kā valsts reformu programmas izstrādes, īstenošanas un stiprināšanas stiprās puses jāmin valdības un sociālo partneru vienošanās par sistēmu, kas paredzēta jau kopš 2002. gada novēroto inflācijas tendenču mazināšanai, uz laiku apturot algu un pabalstu indeksāciju. Tāda pati trīs pušu vienošanās ir pamatā sistēmai, ar ko paredz palīdzību uzņēmumiem, lai tādējādi veicinātu veidus, kā saglabāt nodarbinātību jomās, kur draud darbaspēka pārpalikums. Luksemburga var lepoties arī ar būtisku bērnu aprūpes iespēju paplašināšanos. Tāpat atzinību pelna prioritārā statusa piešķiršana pētniecībai un attīstībai. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, – ir īstenots plašs pasākumu klāsts, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, kā arī solis pareizā virzienā ir enerģētikas stratēģija. |
| --- | --- |

3.

Kā valsts reformu programmas izstrādes, īstenošanas un stiprināšanas stiprās puses jāmin valdības un sociālo partneru vienošanās par sistēmu, kas paredzēta jau kopš 2002. gada novēroto inflācijas tendenču mazināšanai, uz laiku apturot algu un pabalstu indeksāciju. Tāda pati trīs pušu vienošanās ir pamatā sistēmai, ar ko paredz palīdzību uzņēmumiem, lai tādējādi veicinātu veidus, kā saglabāt nodarbinātību jomās, kur draud darbaspēka pārpalikums. Luksemburga var lepoties arī ar būtisku bērnu aprūpes iespēju paplašināšanos. Tāpat atzinību pelna prioritārā statusa piešķiršana pētniecībai un attīstībai. Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, – ir īstenots plašs pasākumu klāsts, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, kā arī solis pareizā virzienā ir enerģētikas stratēģija.

| 4. | Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Luksemburgai būs svarīgi pievērst galveno uzmanību: stratēģijai, kā vēl vairāk palielināt nodarbinātības īpatsvaru gados vecāku darbinieku vidū; sīki izstrādātai stratēģijai, kas īpaši vērsta uz tālāku pašreizējās priekšlaicīgās pensionēšanās sistēmas reformēšanu; turpmāki pasākumi nepieciešami arī, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanas gadījumu skaitu un likvidētu mākslīgos šķēršļus starp dažādiem izglītības veidiem; ļoti cieši jāuzrauga, kā nesen pieņemtie pasākumi, kas vērsti uz jauniešiem, ietekmē bezdarbu jauniešu vidū; un, lai ekonomikas vidi padarītu pievilcīgāku, nepieciešams lielāks atbalsts konkurētspējīgiem tirgiem, ES direktīvu transponēšanai un MVU. |
| --- | --- |

4.

Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Luksemburgai būs svarīgi pievērst galveno uzmanību: stratēģijai, kā vēl vairāk palielināt nodarbinātības īpatsvaru gados vecāku darbinieku vidū; sīki izstrādātai stratēģijai, kas īpaši vērsta uz tālāku pašreizējās priekšlaicīgās pensionēšanās sistēmas reformēšanu; turpmāki pasākumi nepieciešami arī, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanas gadījumu skaitu un likvidētu mākslīgos šķēršļus starp dažādiem izglītības veidiem; ļoti cieši jāuzrauga, kā nesen pieņemtie pasākumi, kas vērsti uz jauniešiem, ietekmē bezdarbu jauniešu vidū; un, lai ekonomikas vidi padarītu pievilcīgāku, nepieciešams lielāks atbalsts konkurētspējīgiem tirgiem, ES direktīvu transponēšanai un MVU.

UNGĀRIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Ungārijai ir ierobežoti panākumi valsts reformu programmas īstenošanā. Tomēr jāpiezīmē, ka 2006. gada oktobrī Ungārija iesniedza pārskatītu valsts reformu programmu. Pēc lielām budžeta novirzēm valdībai bija ievērojami jāpārskata tās fiskālās pielāgošanās gaita. Ir īstenotas atsevišķas reformas gan nodarbinātības, gan mikroekonomikas politikas jomās. Tomēr gan šajās jomās, gan attiecībā uz makroekonomikas stabilitātes uzlabošanu darāmā ir vēl daudz vairāk. Ierobežots progress panākts attiecībā uz to saistību izpildi, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. |
| --- | --- |

2.

Ungārijai ir ierobežoti panākumi valsts reformu programmas īstenošanā. Tomēr jāpiezīmē, ka 2006. gada oktobrī Ungārija iesniedza pārskatītu valsts reformu programmu. Pēc lielām budžeta novirzēm valdībai bija ievērojami jāpārskata tās fiskālās pielāgošanās gaita. Ir īstenotas atsevišķas reformas gan nodarbinātības, gan mikroekonomikas politikas jomās. Tomēr gan šajās jomās, gan attiecībā uz makroekonomikas stabilitātes uzlabošanu darāmā ir vēl daudz vairāk. Ierobežots progress panākts attiecībā uz to saistību izpildi, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome.

| 3. | Kā valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: nesen pieņemtie koriģējošie pasākumi, kas ietver gan ieņēmumu palielināšanu, gan izdevumu lielāku samazināšanu nolūkā samazināt deficītu; bezdarba pabalstu sistēmas reforma; pirmie soļi pretim nodarbinātības un sociālo dienestu sistēmu integrācijai; kā arī ierobežojumu atcelšana ienākšanai tirgū atsevišķās nozarēs, īpaši farmācijas mazumtirdzniecības nozarē. |
| --- | --- |

3.

Kā valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: nesen pieņemtie koriģējošie pasākumi, kas ietver gan ieņēmumu palielināšanu, gan izdevumu lielāku samazināšanu nolūkā samazināt deficītu; bezdarba pabalstu sistēmas reforma; pirmie soļi pretim nodarbinātības un sociālo dienestu sistēmu integrācijai; kā arī ierobežojumu atcelšana ienākšanai tirgū atsevišķās nozarēs, īpaši farmācijas mazumtirdzniecības nozarē.

| 4. | Ungārijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: plānotās budžeta konsolidācijas stratēģijas īstenošana un pamata izveide valsts finanšu ilgtspējai ilgtermiņā, kas pašlaik ir stipri apdraudēta; aktīva darba tirgus politiku īstenošana; aktīvāka stimulēšana strādāt; izglītības un apmācības kvalitātes uzlabošana un labāka atbilstība darba tirgus vajadzībām. To ņemot vērā, Ungārijai tiek ieteikts:






  — | turpināt īstenot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ticamu valsts parāda un kopējā parāda attiecību samazināšanu, vairāk balstoties uz izdevumu jomu, tostarp izveidojot pilnīgākus un visaptverošākus noteikumus par izdevumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Ungārijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: plānotās budžeta konsolidācijas stratēģijas īstenošana un pamata izveide valsts finanšu ilgtspējai ilgtermiņā, kas pašlaik ir stipri apdraudēta; aktīva darba tirgus politiku īstenošana; aktīvāka stimulēšana strādāt; izglītības un apmācības kvalitātes uzlabošana un labāka atbilstība darba tirgus vajadzībām. To ņemot vērā, Ungārijai tiek ieteikts:

—

turpināt īstenot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ticamu valsts parāda un kopējā parāda attiecību samazināšanu, vairāk balstoties uz izdevumu jomu, tostarp izveidojot pilnīgākus un visaptverošākus noteikumus par izdevumiem;

| — | veikt valsts pārvaldes, veselības aprūpes, pensiju un izglītības sistēmu reformu, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā un uzlabotu ekonomikas efektivitāti. Tā ietvaros būtu jāveic pasākumi, lai tālāk ierobežotu priekšlaicīgu pensionēšanos, samazinātu to personu skaitu, kam tiek piešķirtas invaliditātes pensijas, un tālāk restrukturētu veselības aprūpi; |
| --- | --- |

—

veikt valsts pārvaldes, veselības aprūpes, pensiju un izglītības sistēmu reformu, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā un uzlabotu ekonomikas efektivitāti. Tā ietvaros būtu jāveic pasākumi, lai tālāk ierobežotu priekšlaicīgu pensionēšanos, samazinātu to personu skaitu, kam tiek piešķirtas invaliditātes pensijas, un tālāk restrukturētu veselības aprūpi;

| — | stiprināt aktīva darba tirgus politiku, tālāk veicināt ieinteresētību strādāt un palikt darba tirgū un pabeigt integrētas nodarbinātības un sociālo pakalpojumu sistēmas izveidi; |
| --- | --- |

—

stiprināt aktīva darba tirgus politiku, tālāk veicināt ieinteresētību strādāt un palikt darba tirgū un pabeigt integrētas nodarbinātības un sociālo pakalpojumu sistēmas izveidi;

| — | nodrošināt piekļuvi augstas kvalitātes izglītībai un apmācībai visiem, celt iemaņu līmeni un palielināt izglītības un apmācības spēju apmierināt darba tirgus vajadzības, jo īpaši nodrošinot pietiekamu daudzumu absolventu tehnoloģiju un zinātnes jomā. |
| --- | --- |

—

nodrošināt piekļuvi augstas kvalitātes izglītībai un apmācībai visiem, celt iemaņu līmeni un palielināt izglītības un apmācības spēju apmierināt darba tirgus vajadzības, jo īpaši nodrošinot pietiekamu daudzumu absolventu tehnoloģiju un zinātnes jomā.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Ungārijai būs svarīgi koncentrēties uz to, lai reformētu valsts pētniecības sistēmu; samazinātu un pārorientētu valsts atbalstu; izstrādātu saskanīgāku stratēģiju pētniecības un attīstības, inovāciju un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā; vēl vairāk samazinātu uzņēmumu administratīvo slogu; uzlabotu nelabvēlīgā stāvoklī esošo personu situāciju darba tirgū, pārveidotu nedeklarētu darbu par oficiālu nodarbinātību; samazinātu pastāvīgās reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā; un īstenotu Ungārijas mūžizglītības stratēģiju. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Ungārijai būs svarīgi koncentrēties uz to, lai reformētu valsts pētniecības sistēmu; samazinātu un pārorientētu valsts atbalstu; izstrādātu saskanīgāku stratēģiju pētniecības un attīstības, inovāciju un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā; vēl vairāk samazinātu uzņēmumu administratīvo slogu; uzlabotu nelabvēlīgā stāvoklī esošo personu situāciju darba tirgū, pārveidotu nedeklarētu darbu par oficiālu nodarbinātību; samazinātu pastāvīgās reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā; un īstenotu Ungārijas mūžizglītības stratēģiju.

MALTA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Malta valsts reformu programmu īsteno sekmīgi. Tā arī pievēršas lielākajai daļai saistību, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Īstenošana labi sokas fiskālās ilgtspējas jomā, kuru varas iestādes uzskata par būtisku elementu, lai sasniegtu labāku izaugsmi un nodarbinātību un ieviestu euro. Īstenošanas pasākumi mikroekonomikas un nodarbinātības jomā nav tik intensīvi. |
| --- | --- |

2.

Malta valsts reformu programmu īsteno sekmīgi. Tā arī pievēršas lielākajai daļai saistību, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Īstenošana labi sokas fiskālās ilgtspējas jomā, kuru varas iestādes uzskata par būtisku elementu, lai sasniegtu labāku izaugsmi un nodarbinātību un ieviestu euro. Īstenošanas pasākumi mikroekonomikas un nodarbinātības jomā nav tik intensīvi.

| 3. | Kā Maltas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: nesen izsludinātās nodokļu reformas; notiekošā būtiskāko pētniecības un attīstības un inovāciju stratēģiju izstrāde; jauna programma uzņēmējdarbības prasmju attīstīšanai; kā arī daudzsološas un visaptverošas ierosmes apmācības jomā. |
| --- | --- |

3.

Kā Maltas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: nesen izsludinātās nodokļu reformas; notiekošā būtiskāko pētniecības un attīstības un inovāciju stratēģiju izstrāde; jauna programma uzņēmējdarbības prasmju attīstīšanai; kā arī daudzsološas un visaptverošas ierosmes apmācības jomā.

| 4. | Valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: konkurences uzlabošana vairākās nozarēs, tostarp profesionālo pakalpojumu jomā; valsts atbalsta samazināšana un pārorientācija; lielāku ieguldījumu veicināšana pētniecības un attīstības jomā; kā arī labāka darbaspēka pieejamība. To ņemot vērā, Maltai tiek ieteikts:






  — | ņemot vērā notiekošo pārskatīšanu, veikt turpmākus pasākumus, tostarp konkurences iestādes stiprināšanu, lai veicinātu konkurenci, jo īpaši profesionālo pakalpojumu jomā samazināt valsts atbalstu un pārorientēt to uz horizontāliem mērķiem, īpaši pētniecības un attīstības jomā; |
| --- | --- | --- |

4.

Valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: konkurences uzlabošana vairākās nozarēs, tostarp profesionālo pakalpojumu jomā; valsts atbalsta samazināšana un pārorientācija; lielāku ieguldījumu veicināšana pētniecības un attīstības jomā; kā arī labāka darbaspēka pieejamība. To ņemot vērā, Maltai tiek ieteikts:

—

ņemot vērā notiekošo pārskatīšanu, veikt turpmākus pasākumus, tostarp konkurences iestādes stiprināšanu, lai veicinātu konkurenci, jo īpaši profesionālo pakalpojumu jomā samazināt valsts atbalstu un pārorientēt to uz horizontāliem mērķiem, īpaši pētniecības un attīstības jomā;

| — | enerģiskāk piesaistīt cilvēkus, jo īpaši sievietes, darba tirgum, apņēmīgāk pievērsties nedeklarētā darba problēmai un aktīvāk strādāt pie pabalstu sistēmas, lai strādāšanu padarītu pievilcīgāku. |
| --- | --- |

—

enerģiskāk piesaistīt cilvēkus, jo īpaši sievietes, darba tirgum, apņēmīgāk pievērsties nedeklarētā darba problēmai un aktīvāk strādāt pie pabalstu sistēmas, lai strādāšanu padarītu pievilcīgāku.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Maltai būs svarīgi koncentrēties uz to, lai īstenotu un stiprinātu aizkavētos veselības aprūpes reformas pasākumus; ieviestu sistemātisku ietekmes novērtējumu un pastiprinātu progresu tiesiskā regulējuma vienkāršošanas jomā; precīzāk novērtētu pētniecības un attīstības izdevumus; piesaistītu Maltu Eiropas energotīkliem; balstītos uz rezultātiem, kas panākti izglītības līmeņa paaugstināšanā un mācību priekšlaicīgas pamešanas samazināšanā; palielinātu nodarbinātības īpatsvaru gados vecāku darba ņēmēju vidū, izvairoties piemērot priekšlaicīgas pensionēšanās programmas nolūkā samazināt valsts sektorā nodarbināto skaitu. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Maltai būs svarīgi koncentrēties uz to, lai īstenotu un stiprinātu aizkavētos veselības aprūpes reformas pasākumus; ieviestu sistemātisku ietekmes novērtējumu un pastiprinātu progresu tiesiskā regulējuma vienkāršošanas jomā; precīzāk novērtētu pētniecības un attīstības izdevumus; piesaistītu Maltu Eiropas energotīkliem; balstītos uz rezultātiem, kas panākti izglītības līmeņa paaugstināšanā un mācību priekšlaicīgas pamešanas samazināšanā; palielinātu nodarbinātības īpatsvaru gados vecāku darba ņēmēju vidū, izvairoties piemērot priekšlaicīgas pensionēšanās programmas nolūkā samazināt valsts sektorā nodarbināto skaitu.

NĪDERLANDE

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Nīderlande valsts reformu programmu īsteno sekmīgi. Kaut arī pastāv zināmi riski makroekonomikas jomā, jo īpaši attiecībā uz potenciālo darba samaksas inflāciju, mājsaimniecību parādiem un spriedzes pieaugumu darba tirgū, pamatpolitika kopumā ir atbilstīga. – Nīderlande kopumā gūst ievērojamus panākumus mikroekonomikas jomā. Tomēr, lai arī pētniecības un attīstības veicināšanas politika un inovācijas ir ieviestas, ņemot vērā valdības nosprausto tālejošo pētniecības un attīstības mērķi, vēl ir daudz darāmā. Kopējā aina nodarbinātības jomā arī ir pozitīva, ar augstiem nodarbinātības rādītajiem lielākajā daļā grupu, tomēr būtu vēl vairāk jāuzlabo darbaspēka pieejamība, jo īpaši no sieviešu, nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu un vecāku darbinieku vidus. Nīderlande nostiprina savu valsts reformu programmu, lai pildītu 2006. gada Eiropadomes noteiktās saistības, tomēr vajadzīgi papildu pasākumi, jo īpaši, lai izveidotu vienotu valsts pārvaldes punktu pirmā darbinieka pieņemšanai darbā. |
| --- | --- |

2.

Nīderlande valsts reformu programmu īsteno sekmīgi. Kaut arī pastāv zināmi riski makroekonomikas jomā, jo īpaši attiecībā uz potenciālo darba samaksas inflāciju, mājsaimniecību parādiem un spriedzes pieaugumu darba tirgū, pamatpolitika kopumā ir atbilstīga. – Nīderlande kopumā gūst ievērojamus panākumus mikroekonomikas jomā. Tomēr, lai arī pētniecības un attīstības veicināšanas politika un inovācijas ir ieviestas, ņemot vērā valdības nosprausto tālejošo pētniecības un attīstības mērķi, vēl ir daudz darāmā. Kopējā aina nodarbinātības jomā arī ir pozitīva, ar augstiem nodarbinātības rādītajiem lielākajā daļā grupu, tomēr būtu vēl vairāk jāuzlabo darbaspēka pieejamība, jo īpaši no sieviešu, nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu un vecāku darbinieku vidus. Nīderlande nostiprina savu valsts reformu programmu, lai pildītu 2006. gada Eiropadomes noteiktās saistības, tomēr vajadzīgi papildu pasākumi, jo īpaši, lai izveidotu vienotu valsts pārvaldes punktu pirmā darbinieka pieņemšanai darbā.

| 3. | Kā Nīderlandes valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: pasākumi konkurences veicināšanai; standarta izmaksu modeļa piemērošana administratīvā sloga novērtēšanai un inovāciju apliecību programma, kuras plašā apjomā pārņem citas dalībvalstis; pasākumi pensiju, veselības apdrošināšanas un invaliditātes programmu reformēšanai; kā arī reformas ar mērķi palielināt izglītības iegūšanas apjomu, izvērst mūžizglītību un radīt labāku saikni starp izglītību un darba tirgu. |
| --- | --- |

3.

Kā Nīderlandes valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: pasākumi konkurences veicināšanai; standarta izmaksu modeļa piemērošana administratīvā sloga novērtēšanai un inovāciju apliecību programma, kuras plašā apjomā pārņem citas dalībvalstis; pasākumi pensiju, veselības apdrošināšanas un invaliditātes programmu reformēšanai; kā arī reformas ar mērķi palielināt izglītības iegūšanas apjomu, izvērst mūžizglītību un radīt labāku saikni starp izglītību un darba tirgu.

| 4. | Nīderlandes valsts reformu programmas politikas joma, kurā visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir darbaspēka pieejamības uzlabošana. To ņemot vērā, Nīderlandei tiek ieteikts:






  — | veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu darbaspēka pieejamību, īpaši no gados vecāku darbinieku, sieviešu un nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu vidus. |
| --- | --- | --- |

4.

Nīderlandes valsts reformu programmas politikas joma, kurā visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir darbaspēka pieejamības uzlabošana. To ņemot vērā, Nīderlandei tiek ieteikts:

—

veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu darbaspēka pieejamību, īpaši no gados vecāku darbinieku, sieviešu un nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu vidus.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Nīderlandei būs svarīgi koncentrēties uz to, lai izvērstu pasākumus privātā sektora izdevumu palielināšanai pētniecībai un attīstībai; izveidot vienotu valsts pārvaldes punktu pirmā darbinieka pieņemšanai darbā. Turklāt, ja esošo pasākumu rezultātā laika gaitā ievērojami nepalielināsies kopējais tautsaimniecībā nostrādāto stundu skaits, būs nepieciešams apsvērt turpmākus stimulus. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Nīderlandei būs svarīgi koncentrēties uz to, lai izvērstu pasākumus privātā sektora izdevumu palielināšanai pētniecībai un attīstībai; izveidot vienotu valsts pārvaldes punktu pirmā darbinieka pieņemšanai darbā. Turklāt, ja esošo pasākumu rezultātā laika gaitā ievērojami nepalielināsies kopējais tautsaimniecībā nostrādāto stundu skaits, būs nepieciešams apsvērt turpmākus stimulus.

AUSTRIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm nodarbinātībai un izaugsmei, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Austrija valsts reformu programmu īsteno sekmīgi, īpaši mikroekonomikas jomā, kur ievērojams pasākumu klāsts ir īstenots visās jomās, izņemot konkurenci pakalpojumu jomā. Makroekonomikas stabilitāte ir spēcīga, kaut gan būs nepieciešams papildu impulss, lai turpinātu pievērsties riskiem, kas saistīti ar valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Tāpat kopumā panākts labs progress attiecībā uz nodarbinātības politiku, lai arī atsevišķās jomās nepieciešams darīt vēl vairāk. Austrija ir kopumā pienācīgi reaģējusi uz 2006. gada Eiropadomes secinājumiem. |
| --- | --- |

2.

Austrija valsts reformu programmu īsteno sekmīgi, īpaši mikroekonomikas jomā, kur ievērojams pasākumu klāsts ir īstenots visās jomās, izņemot konkurenci pakalpojumu jomā. Makroekonomikas stabilitāte ir spēcīga, kaut gan būs nepieciešams papildu impulss, lai turpinātu pievērsties riskiem, kas saistīti ar valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Tāpat kopumā panākts labs progress attiecībā uz nodarbinātības politiku, lai arī atsevišķās jomās nepieciešams darīt vēl vairāk. Austrija ir kopumā pienācīgi reaģējusi uz 2006. gada Eiropadomes secinājumiem.

| 3. | Visdaudzsološākās Austrijas veikto reformu jomas, kas varētu kalpot par iedvesmas avotu citiem, ir labie rezultāti, kādus tā sasniegusi neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanā. Tāpat jāmin Austrijas veiktie pasākumi, lai samazinātu MVU administratīvās izmaksas. Turklāt Austrija ir guvusi panākumus pētniecības un attīstības 3 % mērķa sasniegšanā, izmantojot īpaši daudzsološus zinātnes modeļus – rūpniecības sadarbību. |
| --- | --- |

3.

Visdaudzsološākās Austrijas veikto reformu jomas, kas varētu kalpot par iedvesmas avotu citiem, ir labie rezultāti, kādus tā sasniegusi neizsīkstošo enerģijas avotu izmantošanā. Tāpat jāmin Austrijas veiktie pasākumi, lai samazinātu MVU administratīvās izmaksas. Turklāt Austrija ir guvusi panākumus pētniecības un attīstības 3 % mērķa sasniegšanā, izmantojot īpaši daudzsološus zinātnes modeļus – rūpniecības sadarbību.

| 4. | Austrijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir lielāka darbaspēka pieejamība no gados vecāku darbinieku vidus un nelabvēlīgākā situācijā esošu jauniešu prasmju uzlabošana. To ņemot vērā, Austrijai tiek ieteikts:






  — | uzlabot stimulus gados vecākiem darba ņēmējiem turpināt strādāt, jo īpaši īstenojot visaptverošu mūžizglītības stratēģiju, kurā īpašs uzsvars tiek likts uz konkrētajam darbam būtisku apmācību, un reformējot nodokļu un pabalstu sistēmas; un uzlabot izglītības apstākļus mazāk aizsargātiem jauniešiem. |
| --- | --- | --- |

4.

Austrijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir lielāka darbaspēka pieejamība no gados vecāku darbinieku vidus un nelabvēlīgākā situācijā esošu jauniešu prasmju uzlabošana. To ņemot vērā, Austrijai tiek ieteikts:

—

uzlabot stimulus gados vecākiem darba ņēmējiem turpināt strādāt, jo īpaši īstenojot visaptverošu mūžizglītības stratēģiju, kurā īpašs uzsvars tiek likts uz konkrētajam darbam būtisku apmācību, un reformējot nodokļu un pabalstu sistēmas; un uzlabot izglītības apstākļus mazāk aizsargātiem jauniešiem.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Austrijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: sasniegtu izvirzīto mērķi – līdzsvarota budžeta stāvokli 2008. gadā; veicinātu konkurenci pakalpojumu jomā; stiprinātu uzņēmējdarbības kultūras; noteiktu turpmākas emisiju samazināšanas politikas nostādnes un pasākumus; kā arī novērstu dzimumu segregāciju darba tirgū, tostarp veicinot bērnu aprūpes pieejamību. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Austrijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: sasniegtu izvirzīto mērķi – līdzsvarota budžeta stāvokli 2008. gadā; veicinātu konkurenci pakalpojumu jomā; stiprinātu uzņēmējdarbības kultūras; noteiktu turpmākas emisiju samazināšanas politikas nostādnes un pasākumus; kā arī novērstu dzimumu segregāciju darba tirgū, tostarp veicinot bērnu aprūpes pieejamību.

POLIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Polijai ir nelieli panākumi valsts reformu programmas īstenošanā. Atsevišķi rādītāji liecina, ka Polija sāk gūt labus panākumus mikroekonomikas jomā, kaut arī daudzu pasākumu īstenošana vēl ir agrīnā stadijā. Nodarbinātības reformas jāīsteno enerģiskāk. Polijas finanšu reformas nenotiek laicīgi, lai gan Polija ir paredzējusi pasākumus pareizajā virzienā. Saistības, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome, politikās atspoguļotas nedaudz. |
| --- | --- |

2.

Polijai ir nelieli panākumi valsts reformu programmas īstenošanā. Atsevišķi rādītāji liecina, ka Polija sāk gūt labus panākumus mikroekonomikas jomā, kaut arī daudzu pasākumu īstenošana vēl ir agrīnā stadijā. Nodarbinātības reformas jāīsteno enerģiskāk. Polijas finanšu reformas nenotiek laicīgi, lai gan Polija ir paredzējusi pasākumus pareizajā virzienā. Saistības, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome, politikās atspoguļotas nedaudz.

| 3. | Kā daudzsološākās Polijas veiktās reformas jāmin nodokļu sistēmas vienkāršošana, skaidri izteikta labāka regulējuma stratēģijas izstrāde un pasākumi, lai veicinātu MVU piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

3.

Kā daudzsološākās Polijas veiktās reformas jāmin nodokļu sistēmas vienkāršošana, skaidri izteikta labāka regulējuma stratēģijas izstrāde un pasākumi, lai veicinātu MVU piekļuvi finansējumam.

| 4. | Polijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: fiskālā konsolidācija, konkurences palielināšana tīklu nozarēs; pētniecības un attīstības kvantitātes un kvalitātes uzlabošana, aktīvā darba tirgus politiku paplašināšana un efektivizēšana; un cilvēkkapitāla un darba stimulu uzlabošana To ņemot vērā, Polijai tiek ieteikts:






  — | īstenot darbības, lai turpinātu fiskālo konsolidāciju, un papildināt nominālā valsts budžeta deficīta griestus ar turpmākiem mehānismiem, lai palielinātu izdevumu kontroli; |
| --- | --- | --- |

4.

Polijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: fiskālā konsolidācija, konkurences palielināšana tīklu nozarēs; pētniecības un attīstības kvantitātes un kvalitātes uzlabošana, aktīvā darba tirgus politiku paplašināšana un efektivizēšana; un cilvēkkapitāla un darba stimulu uzlabošana To ņemot vērā, Polijai tiek ieteikts:

—

īstenot darbības, lai turpinātu fiskālo konsolidāciju, un papildināt nominālā valsts budžeta deficīta griestus ar turpmākiem mehānismiem, lai palielinātu izdevumu kontroli;

| — | veicināt konkurenci tīklu nozarēs, tostarp, pārskatot regulatoru lomu; |
| --- | --- |

—

veicināt konkurenci tīklu nozarēs, tostarp, pārskatot regulatoru lomu;

| — | veicināt reformas valsts pētniecības nozarē, lai veicinātu pētniecību un attīstību un inovācijas, uzlabot pētniecību un attīstību privātajā sektorā, tādejādi maksimāli palielinot guvumus no tiešām ārvalstu investīcijām; |
| --- | --- |

—

veicināt reformas valsts pētniecības nozarē, lai veicinātu pētniecību un attīstību un inovācijas, uzlabot pētniecību un attīstību privātajā sektorā, tādejādi maksimāli palielinot guvumus no tiešām ārvalstu investīcijām;

| — | pabeigt valsts nodarbinātības dienestu reformu, lai paaugstinātu aktīva darba tirgus politikas līmeni un efektivitāti, īpaši gados vecākiem cilvēkiem un jauniešiem; samazināt darbinieku nodokļu slogu un pārskatīt pabalstu sistēmas, lai uzlabotu stimulus strādāt, izvērst politikas nostādnes, lai palielinātu pieaugušo līdzdalību mūžizglītībā un modernizētu izglītības un mācību sistēmas, ņemot vērā darba tirgus vajadzības. |
| --- | --- |

—

pabeigt valsts nodarbinātības dienestu reformu, lai paaugstinātu aktīva darba tirgus politikas līmeni un efektivitāti, īpaši gados vecākiem cilvēkiem un jauniešiem; samazināt darbinieku nodokļu slogu un pārskatīt pabalstu sistēmas, lai uzlabotu stimulus strādāt, izvērst politikas nostādnes, lai palielinātu pieaugušo līdzdalību mūžizglītībā un modernizētu izglītības un mācību sistēmas, ņemot vērā darba tirgus vajadzības.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Polijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: atjauninātu transporta infrastruktūru; uzlabotu vides aizsardzību; turpinātu samazināt un pārorientēt valsts atbalstu; nodrošinātu efektīvu konkurences sistēmu finansiālajā sektorā; turpinātu aktīvu enerģētikas tirgu liberalizāciju; paātrinātu uzņēmumu reģistrēšanu; kā arī nodrošinātu, ka izpildes ziņojumā izceltie strukturālie pasākumi balstās uz kohēzijas politikas instrumentiem, lai veicinātu izaugsmes, konkurētspējas, nodarbinātības un sociālās kohēzijas pieaugumu. Jāizvirza stingrs un reāls mērķis kopējiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Polijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: atjauninātu transporta infrastruktūru; uzlabotu vides aizsardzību; turpinātu samazināt un pārorientēt valsts atbalstu; nodrošinātu efektīvu konkurences sistēmu finansiālajā sektorā; turpinātu aktīvu enerģētikas tirgu liberalizāciju; paātrinātu uzņēmumu reģistrēšanu; kā arī nodrošinātu, ka izpildes ziņojumā izceltie strukturālie pasākumi balstās uz kohēzijas politikas instrumentiem, lai veicinātu izaugsmes, konkurētspējas, nodarbinātības un sociālās kohēzijas pieaugumu. Jāizvirza stingrs un reāls mērķis kopējiem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā līdz 2010. gadam.

PORTUGĀLE

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Portugāle sekmīgi īsteno valsts reformu programmas pasākumus, jo īpaši makroekonomikas un mikroekonomikas jomās. Panākumi gūti arī nodarbinātības jomas politikā kā daļa no jaunu iespēju programmas, jo īpaši attiecībā uz izglītības un apmācības reformām, tomēr joprojām uzmanība pilnā apjomā nav pievērsta tādai svarīgai jomai kā darba tirgus pielāgošanās spējas un elastīgums un drošība. Virzība uz 2006. gada pavasara Eiropadomes noteikto apņemšanos izpildi kopumā ir laba. Būs vajadzīgi ievērojami turpmāki pasākumi visās politikas jomās, lai pilnībā sasniegtu programmas mērķus, ņemot vērā to apsveicamos centienus un Portugāles stāvokli sākumā. |
| --- | --- |

2.

Portugāle sekmīgi īsteno valsts reformu programmas pasākumus, jo īpaši makroekonomikas un mikroekonomikas jomās. Panākumi gūti arī nodarbinātības jomas politikā kā daļa no jaunu iespēju programmas, jo īpaši attiecībā uz izglītības un apmācības reformām, tomēr joprojām uzmanība pilnā apjomā nav pievērsta tādai svarīgai jomai kā darba tirgus pielāgošanās spējas un elastīgums un drošība. Virzība uz 2006. gada pavasara Eiropadomes noteikto apņemšanos izpildi kopumā ir laba. Būs vajadzīgi ievērojami turpmāki pasākumi visās politikas jomās, lai pilnībā sasniegtu programmas mērķus, ņemot vērā to apsveicamos centienus un Portugāles stāvokli sākumā.

| 3. | Portugāles reformu procesa svarīgas stiprās puses ir uzsāktās plašās valsts pārvaldes reformas, pasākumi, lai atvieglotu uzņēmumu darbības uzsākšanu stundas laikā, vecuma pensiju programmu pielāgošana un visaptveroši veselības aprūpes sistēmas nostiprināšanas pasākumi un pasākumi, lai uzlabotu jauniešu un pieaugušo kvalifikācijas līmeni. Uz pētniecības un attīstības veicināšanu vērstie pasākumi ir stiprināti un saskaņoti vienotā stratēģijā, izmantojot tālejošu Tehnoloģijas plānu. Plašas reformas tiek īstenotas arī izglītības un apmācības nozarē, konkrēti, ar pasākumiem, kuru nolūks ir uzlabot jauniešu lasīt un rakstīt prasmes līmeni un racionalizēt valsts skolu tīklu un stiprināt valsts arodapmācības sistēmu. |
| --- | --- |

3.

Portugāles reformu procesa svarīgas stiprās puses ir uzsāktās plašās valsts pārvaldes reformas, pasākumi, lai atvieglotu uzņēmumu darbības uzsākšanu stundas laikā, vecuma pensiju programmu pielāgošana un visaptveroši veselības aprūpes sistēmas nostiprināšanas pasākumi un pasākumi, lai uzlabotu jauniešu un pieaugušo kvalifikācijas līmeni. Uz pētniecības un attīstības veicināšanu vērstie pasākumi ir stiprināti un saskaņoti vienotā stratēģijā, izmantojot tālejošu Tehnoloģijas plānu. Plašas reformas tiek īstenotas arī izglītības un apmācības nozarē, konkrēti, ar pasākumiem, kuru nolūks ir uzlabot jauniešu lasīt un rakstīt prasmes līmeni un racionalizēt valsts skolu tīklu un stiprināt valsts arodapmācības sistēmu.

| 4. | Portugāles valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: jāuzlabo izglītības ieguve un mūžizglītība; jāuzlabo darba tirgus pielāgošanās spēja un jāpievēršas segmentācijai. Šie jautājumi jāaplūko tālākas administratīvās reformas virzības kontekstā un kontrolējot pieaugošos izdevumus par sociālajiem transfertiem. To ņemot vērā, Portugālei tiek ieteikts:






  — | līdztekus notiekošajai budžeta nelīdzsvarotības koriģēšanai un valsts pārvaldes reformai pārvietot valsts izdevumus uz jomām, kas vairāk atbalstītu potenciālo izaugsmi, vienlaikus saglabājot stingru kontroli pār valsts izdevumiem kopumā; |
| --- | --- | --- |

4.

Portugāles valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: jāuzlabo izglītības ieguve un mūžizglītība; jāuzlabo darba tirgus pielāgošanās spēja un jāpievēršas segmentācijai. Šie jautājumi jāaplūko tālākas administratīvās reformas virzības kontekstā un kontrolējot pieaugošos izdevumus par sociālajiem transfertiem. To ņemot vērā, Portugālei tiek ieteikts:

—

līdztekus notiekošajai budžeta nelīdzsvarotības koriģēšanai un valsts pārvaldes reformai pārvietot valsts izdevumus uz jomām, kas vairāk atbalstītu potenciālo izaugsmi, vienlaikus saglabājot stingru kontroli pār valsts izdevumiem kopumā;

| — | īstenot pasākumus, lai stingri uzlabotu jauniešu izglītības ieguves līmeni un attīstītu arodapmācības sistēmu, kas atbilstu darba tirgus vajadzībām un būtu balstīta uz nesen izveidoto priekšlikumu izveidot “Valsts kvalifikāciju programmu”; |
| --- | --- |

—

īstenot pasākumus, lai stingri uzlabotu jauniešu izglītības ieguves līmeni un attīstītu arodapmācības sistēmu, kas atbilstu darba tirgus vajadzībām un būtu balstīta uz nesen izveidoto priekšlikumu izveidot “Valsts kvalifikāciju programmu”;

| — | censties modernizēt nodarbinātības aizsardzību, tostarp tiesisko regulējumu, lai veicinātu elastīgumu un drošību un mazinātu lielo darba tirgus segmentāciju. |
| --- | --- |

—

censties modernizēt nodarbinātības aizsardzību, tostarp tiesisko regulējumu, lai veicinātu elastīgumu un drošību un mazinātu lielo darba tirgus segmentāciju.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Portugālei būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: pilnībā īstenotu daudzsološo tehnoloģijas plānu, nostiprinātu saiknes starp pētniecību un ražošanu un veicinātu privātā sektora iesaisti; nodrošinātu konkurenci enerģētikas un finanšu pakalpojumu tirgos; mazinātu emisijas; novērstu trūkumus ES tiesību aktu transponēšanā valsts tiesību aktos; kā arī risinātu faktorus, kas kaitē sociālajai kohēzijai. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Portugālei būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: pilnībā īstenotu daudzsološo tehnoloģijas plānu, nostiprinātu saiknes starp pētniecību un ražošanu un veicinātu privātā sektora iesaisti; nodrošinātu konkurenci enerģētikas un finanšu pakalpojumu tirgos; mazinātu emisijas; novērstu trūkumus ES tiesību aktu transponēšanā valsts tiesību aktos; kā arī risinātu faktorus, kas kaitē sociālajai kohēzijai.

SLOVĒNIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Slovēnija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Slovēnija veic atbilstīgus pasākumus atsevišķās būtiskās jomās, piemēram, uzņēmējdarbība un labāks regulējums. Tā ir uzsākusi lielāko daļu galveno nodarbinātības politikas reformu, pateicoties samērā labvēlīgajiem makroekonomiskās izaugsmes apstākļiem. Daži pasākumi ir pieņemti attiecībā uz valsts izdevumu reformu, lai tos samazinātu. Tas pats attiecināms uz sasniegto mikroekonomikas jomā, lai veicinātu inovācijas un konkurenci. Attiecībā uz darba tirgu panākumi darbīgas novecošanas stratēģijas īstenošanā un šķēršļu novēršanā jauniešu nodarbinātībai līdz šim nav bijuši pietiekami strauji. Panākumi 2006. gada pavasara Eiropadomes noteikto saistību īstenošanā ir mēreni. |
| --- | --- |

2.

Slovēnija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Slovēnija veic atbilstīgus pasākumus atsevišķās būtiskās jomās, piemēram, uzņēmējdarbība un labāks regulējums. Tā ir uzsākusi lielāko daļu galveno nodarbinātības politikas reformu, pateicoties samērā labvēlīgajiem makroekonomiskās izaugsmes apstākļiem. Daži pasākumi ir pieņemti attiecībā uz valsts izdevumu reformu, lai tos samazinātu. Tas pats attiecināms uz sasniegto mikroekonomikas jomā, lai veicinātu inovācijas un konkurenci. Attiecībā uz darba tirgu panākumi darbīgas novecošanas stratēģijas īstenošanā un šķēršļu novēršanā jauniešu nodarbinātībai līdz šim nav bijuši pietiekami strauji. Panākumi 2006. gada pavasara Eiropadomes noteikto saistību īstenošanā ir mēreni.

| 3. | Kā valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: fiskālās reformas pasākumi; dažādi pasākumi uzņēmējdarbības veicināšanai; notiekošā valsts fondu pārstrukturēšana par investīciju portfeļiem; valsts atbalsta daļas samazināšanās IKP; kā arī virzība uz pilnīgu enerģētikas tirgu liberalizāciju un otra spēlētāja radīšana tirgū. |
| --- | --- |

3.

Kā valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: fiskālās reformas pasākumi; dažādi pasākumi uzņēmējdarbības veicināšanai; notiekošā valsts fondu pārstrukturēšana par investīciju portfeļiem; valsts atbalsta daļas samazināšanās IKP; kā arī virzība uz pilnīgu enerģētikas tirgu liberalizāciju un otra spēlētāja radīšana tirgū.

| 4. | Slovēnijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: jāuzlabo fiskālā ilgtspēja ilgtermiņā un jāpalielina nodarbinātība īpatsvars gados vecāku darba ņēmēju vidū; kā arī jāstiprina nodarbinātības politikas aktivizēšanas un preventīvie aspekti, kas šobrīd gausi reaģē uz strauji mainīgajiem darba tirgus apstākļiem. To ņemot vērā, Slovēnijai tiek ieteikts:






  — | veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu pensiju sistēmas reformu un veicinātu darbīgu novecošanu nolūkā palielināt nodarbinātības īpatsvaru gados vecāku darba ņēmēju vidū un uzlabot ilgtspēju ilgtermiņā; |
| --- | --- | --- |

4.

Slovēnijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: jāuzlabo fiskālā ilgtspēja ilgtermiņā un jāpalielina nodarbinātība īpatsvars gados vecāku darba ņēmēju vidū; kā arī jāstiprina nodarbinātības politikas aktivizēšanas un preventīvie aspekti, kas šobrīd gausi reaģē uz strauji mainīgajiem darba tirgus apstākļiem. To ņemot vērā, Slovēnijai tiek ieteikts:

—

veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu pensiju sistēmas reformu un veicinātu darbīgu novecošanu nolūkā palielināt nodarbinātības īpatsvaru gados vecāku darba ņēmēju vidū un uzlabot ilgtspēju ilgtermiņā;

| — | stiprināt nodarbinātības pakalpojumus, lai atbalstītu virzību uz elastīgākām līgumattiecībām un jau pastiprinātiem pabalstu nosacījumiem, īpašu prioritāti piešķirot pakalpojumu sniegšanai agrīnos bezdarba posmos. |
| --- | --- |

—

stiprināt nodarbinātības pakalpojumus, lai atbalstītu virzību uz elastīgākām līgumattiecībām un jau pastiprinātiem pabalstu nosacījumiem, īpašu prioritāti piešķirot pakalpojumu sniegšanai agrīnos bezdarba posmos.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Slovēnijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: noteiktu konkrētus un reālus mērķus ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā; stiprinātu jaunā Izaugsmes biroja un Slovēnijas Tehnoloģiju aģentūras darbības nozīmi; stiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības tiesiskā regulējuma īstenošanu; uzlabotu konkurenci, īpaši regulēto profesiju un profesionālo pakalpojumu jomā, un veicinātu Konkurences aizsardzības biroja darbības efektivitāti; aktīvāk veicinātu vides tehnoloģijas un energoefektivitāti; saīsinātu uzņēmuma dibināšanai nepieciešamo laiku un ar to saistītās izmaksas; mazinātu segmentāciju un jauniešu integrēšanu darba tirgū; stiprinātu saikni starp izglītības sistēmu un darba tirgu. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Slovēnijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: noteiktu konkrētus un reālus mērķus ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā; stiprinātu jaunā Izaugsmes biroja un Slovēnijas Tehnoloģiju aģentūras darbības nozīmi; stiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības tiesiskā regulējuma īstenošanu; uzlabotu konkurenci, īpaši regulēto profesiju un profesionālo pakalpojumu jomā, un veicinātu Konkurences aizsardzības biroja darbības efektivitāti; aktīvāk veicinātu vides tehnoloģijas un energoefektivitāti; saīsinātu uzņēmuma dibināšanai nepieciešamo laiku un ar to saistītās izmaksas; mazinātu segmentāciju un jauniešu integrēšanu darba tirgū; stiprinātu saikni starp izglītības sistēmu un darba tirgu.

SLOVĀKIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Slovākija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Tomēr joprojām saglabājas nopietni izaicinājumi un nepieciešamība veikt turpmākus pasākumus, jo īpaši mikroekonomikas un nodarbinātības jomās. Tāpat neviennozīmīgi ir gūtie panākumi attiecībā uz 2006. gada pavasara Eiropadomē noteikto saistību izpildi. |
| --- | --- |

2.

Slovākija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Tomēr joprojām saglabājas nopietni izaicinājumi un nepieciešamība veikt turpmākus pasākumus, jo īpaši mikroekonomikas un nodarbinātības jomās. Tāpat neviennozīmīgi ir gūtie panākumi attiecībā uz 2006. gada pavasara Eiropadomē noteikto saistību izpildi.

| 3. | Kā valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin šādas: sāk atmaksāties politikas nostādnes, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi un radīt informācijas sabiedrību; nodarbinātības pieaugumu veicinājuši jauni nodokļu atvieglojumi, mobilitātes pasākumi un atsevišķi uzlabojumi pakalpojumos konkrētām nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām; kā arī gūti panākumi augstākās izglītības reformu procesos un īstenoti jauni pasākumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas atbalstam un nelabvēlīgākā situācijā esošo bērnu integrēšanai izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

3.

Kā valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin šādas: sāk atmaksāties politikas nostādnes, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi un radīt informācijas sabiedrību; nodarbinātības pieaugumu veicinājuši jauni nodokļu atvieglojumi, mobilitātes pasākumi un atsevišķi uzlabojumi pakalpojumos konkrētām nelabvēlīgākā stāvoklī esošām grupām; kā arī gūti panākumi augstākās izglītības reformu procesos un īstenoti jauni pasākumi informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas atbalstam un nelabvēlīgākā situācijā esošo bērnu integrēšanai izglītības sistēmā.

| 4. | Slovākijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: fiskālās konsolidācijas kontekstā vairāk līdzekļu jāpārorientē uz pētniecību un attīstību, inovācijām un izglītību un jāizstrādā skaidras stratēģijas un jānosaka prioritātes šajās jomās; jāstiprina darbība, lai veicinātu prasmju uzlabošanu un mūžizglītību; kā arī jāīsteno papildu pasākumi, lai mazinātu ilglaicīgu bezdarbu, jo īpaši mazāk aizsargātās grupās, tostarp romu minoritātē. To ņemot vērā, Slovākijai tiek ieteikts:






  — | pārdalīt izdevumus par labu pētniecībai un attīstībai un izglītībai un pabeigt konsekventas valsts pētniecības un attīstības un inovāciju stratēģijas izstrādi, veidojot ciešu savstarpējo saikni starp pētniecības iestādēm un uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Slovākijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: fiskālās konsolidācijas kontekstā vairāk līdzekļu jāpārorientē uz pētniecību un attīstību, inovācijām un izglītību un jāizstrādā skaidras stratēģijas un jānosaka prioritātes šajās jomās; jāstiprina darbība, lai veicinātu prasmju uzlabošanu un mūžizglītību; kā arī jāīsteno papildu pasākumi, lai mazinātu ilglaicīgu bezdarbu, jo īpaši mazāk aizsargātās grupās, tostarp romu minoritātē. To ņemot vērā, Slovākijai tiek ieteikts:

—

pārdalīt izdevumus par labu pētniecībai un attīstībai un izglītībai un pabeigt konsekventas valsts pētniecības un attīstības un inovāciju stratēģijas izstrādi, veidojot ciešu savstarpējo saikni starp pētniecības iestādēm un uzņēmumiem;

| — | pieņemt mūžizglītības stratēģiju, kas vērsta uz visu sistēmu un izglītības un apmācības līmeņu attīstību un darba tirgus un atsevišķu personu vajadzībām un uzlabo kvalifikāciju līmeņus un prasmes, un papildināt augstākās izglītības reformu ar pamata un vidējās izglītības reformu; |
| --- | --- |

—

pieņemt mūžizglītības stratēģiju, kas vērsta uz visu sistēmu un izglītības un apmācības līmeņu attīstību un darba tirgus un atsevišķu personu vajadzībām un uzlabo kvalifikāciju līmeņus un prasmes, un papildināt augstākās izglītības reformu ar pamata un vidējās izglītības reformu;

| — | izstrādāt visaptverošu pieeju, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba problēmu, konkrēti, izstrādājot mērķtiecīgas aktīvā darba tirgus politikas nostādnes attiecībā uz vismazāk aizsargātajām grupām. |
| --- | --- |

—

izstrādāt visaptverošu pieeju, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba problēmu, konkrēti, izstrādājot mērķtiecīgas aktīvā darba tirgus politikas nostādnes attiecībā uz vismazāk aizsargātajām grupām.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Slovākijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst: turpmākiem pasākumiem attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju politikām, jo īpaši uz platjoslas infrastruktūru; labāka regulējuma sistēmas uzlabojumiem; darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem; kā arī darbīgas novecošanas stratēģijas izstrādei, lai palielinātu gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Slovākijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst: turpmākiem pasākumiem attiecībā uz informācijas un komunikācijas tehnoloģiju politikām, jo īpaši uz platjoslas infrastruktūru; labāka regulējuma sistēmas uzlabojumiem; darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem; kā arī darbīgas novecošanas stratēģijas izstrādei, lai palielinātu gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību.

SOMIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Somija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Somija arī kopumā labi pilda apņemšanās, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Panākumi gūti īpaši attiecībā uz MVU uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

2.

Somija sekmīgi īsteno valsts reformu programmu. Somija arī kopumā labi pilda apņemšanās, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Panākumi gūti īpaši attiecībā uz MVU uzņēmējdarbības vidi.

| 3. | Kā Somijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: turpmāka darbība, lai palielinātu pensionēšanās vecumu, papildinot jau šobrīd plaši izvērsto darbību, lai stiprinātu valsts finanšu ilgtspēju un sagatavotos sabiedrības novecošanās sekām, un virkne svarīgu pasākumu, lai vēl vairāk uzlabotu Somijas teicamo zināšanu bāzi. |
| --- | --- |

3.

Kā Somijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: turpmāka darbība, lai palielinātu pensionēšanās vecumu, papildinot jau šobrīd plaši izvērsto darbību, lai stiprinātu valsts finanšu ilgtspēju un sagatavotos sabiedrības novecošanās sekām, un virkne svarīgu pasākumu, lai vēl vairāk uzlabotu Somijas teicamo zināšanu bāzi.

| 4. | Somijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: īstenot reformas, lai uzlabotu konkurenci un produktivitāti dažās pakalpojumu nozarēs, vienkāršot uzņēmumu darbā pieņemšanas procedūras;veicināt vietējās algu noteikšanas sistēmas; un risināt sastrēguma situācijas darba tirgū, īpaši pievēršoties liela strukturālā bezdarba, jo īpaši mazkvalificētu darbinieku, tostarp jauniešu, bezdarba risināšanai. |
| --- | --- |

4.

Somijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: īstenot reformas, lai uzlabotu konkurenci un produktivitāti dažās pakalpojumu nozarēs, vienkāršot uzņēmumu darbā pieņemšanas procedūras;veicināt vietējās algu noteikšanas sistēmas; un risināt sastrēguma situācijas darba tirgū, īpaši pievēršoties liela strukturālā bezdarba, jo īpaši mazkvalificētu darbinieku, tostarp jauniešu, bezdarba risināšanai.

ZVIEDRIJA

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Zviedrija ļoti sekmīgi īsteno Valsts reformu programmu, ko pārskatījusi jaunā valdība. Tā pievēršas lielākajai daļai saistību, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Uz stabilitāti vērstā makroekonomiskā sistēma ir atbilstoša un darbojas sekmīgi. Tiek veltītas īpašas pūles, lai veicinātu stimulu strādāt. Nepieciešami papildu pasākumi, lai veicinātu konkurenci pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

2.

Zviedrija ļoti sekmīgi īsteno Valsts reformu programmu, ko pārskatījusi jaunā valdība. Tā pievēršas lielākajai daļai saistību, ko noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Uz stabilitāti vērstā makroekonomiskā sistēma ir atbilstoša un darbojas sekmīgi. Tiek veltītas īpašas pūles, lai veicinātu stimulu strādāt. Nepieciešami papildu pasākumi, lai veicinātu konkurenci pakalpojumu jomā.

| 3. | Kā Zviedrijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: gūtie panākumi, lai palielinātu valsts ieguldījumu pētniecībā un attīstībā un lai ierosinātu pasākumus inovāciju veicināšanai; enerģiska pieeja uzņēmējdarbības veicināšanai; Zviedrijas veikums, lai veicinātu enerģijas izmantošanas ilgtspēju, kas ir viens no labākajiem ES; panākumi darbaspēka pieejamības veicināšanā; pasākumi, lai vienkāršotu un padarītu ienesīgāku uzņēmumu darbību, pakāpeniski mazinot nodokļus un samazinot administratīvo slogu; kā arī priekšlikumi, kā vairot stimulus strādāt, konkrēti, ieviešot izmaiņas darba aplikšanā ar nodokļiem un pabalstu sistēmās. |
| --- | --- |

3.

Kā Zviedrijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin: gūtie panākumi, lai palielinātu valsts ieguldījumu pētniecībā un attīstībā un lai ierosinātu pasākumus inovāciju veicināšanai; enerģiska pieeja uzņēmējdarbības veicināšanai; Zviedrijas veikums, lai veicinātu enerģijas izmantošanas ilgtspēju, kas ir viens no labākajiem ES; panākumi darbaspēka pieejamības veicināšanā; pasākumi, lai vienkāršotu un padarītu ienesīgāku uzņēmumu darbību, pakāpeniski mazinot nodokļus un samazinot administratīvo slogu; kā arī priekšlikumi, kā vairot stimulus strādāt, konkrēti, ieviešot izmaiņas darba aplikšanā ar nodokļiem un pabalstu sistēmās.

| 4. | Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Zviedrijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: veiktu turpmākus reglamentējošus pasākumus, lai veicinātu konkurenci, īpaši pakalpojumu jomā; plānotu uzlabojumu straujai ieviešanai ietekmes novērtējuma sistēmā; būtu konsekventāka pieeja labākam regulējumam, stratēģijas stiprināšanai, lai palielinātu darbaspēka pieejamību un nostrādāto stundu skaitu, tostarp īstenojot priekšlikumus par lielākiem stimuliem strādāt, kā arī enerģiskākiem pasākumiem, lai palielinātu nodarbinātības īpatsvaru imigrantu un jauniešu vidū un reintegrētu cilvēkus veselības apdrošināšanas sistēmās. |
| --- | --- |

4.

Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Zviedrijai būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: veiktu turpmākus reglamentējošus pasākumus, lai veicinātu konkurenci, īpaši pakalpojumu jomā; plānotu uzlabojumu straujai ieviešanai ietekmes novērtējuma sistēmā; būtu konsekventāka pieeja labākam regulējumam, stratēģijas stiprināšanai, lai palielinātu darbaspēka pieejamību un nostrādāto stundu skaitu, tostarp īstenojot priekšlikumus par lielākiem stimuliem strādāt, kā arī enerģiskākiem pasākumiem, lai palielinātu nodarbinātības īpatsvaru imigrantu un jauniešu vidū un reintegrētu cilvēkus veselības apdrošināšanas sistēmās.

APVIENOTĀ KARALISTE

| 1. | Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Komisijas 2007. gada progresa ziņojuma II daļā ietverto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Apvienotā Karaliste sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un saistības, kādas noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Stabili panākumi ir gūti visās politikas jomās, īpaši mikroekonomikas un nodarbinātības politikas jomā. Makroekonomikas politikā ir uzsākta fiskālā konsolidācija un ir izstrādāti turpmākas fiskālās konsolidācijas plāni, kas būtu jāīsteno; turklāt ir izstrādāti plāni pensiju reformai, saistībā ar ko Parlamentā jau ir iesniegti tiesību aktu projekti. Apvienotā Karaliste ir centusies iesaistīt ieinteresētās puses. |
| --- | --- |

2.

Apvienotā Karaliste sekmīgi īsteno valsts reformu programmu un saistības, kādas noteica 2006. gada pavasara Eiropadome. Stabili panākumi ir gūti visās politikas jomās, īpaši mikroekonomikas un nodarbinātības politikas jomā. Makroekonomikas politikā ir uzsākta fiskālā konsolidācija un ir izstrādāti turpmākas fiskālās konsolidācijas plāni, kas būtu jāīsteno; turklāt ir izstrādāti plāni pensiju reformai, saistībā ar ko Parlamentā jau ir iesniegti tiesību aktu projekti. Apvienotā Karaliste ir centusies iesaistīt ieinteresētās puses.

| 3. | Īpaši spēcīgi Apvienotās Karalistes reformu īstenošanas aspekti ir uzņēmējdarbības veicināšana, labāka regulējuma veicināšana un labklājības reformu īstenošana. Jau īstenotas daudzas citas veiksmīgas reformas, piemēram, atvērts enerģētikas tirgus, palielināti ieguldījumi transporta infrastruktūrā un ieviestas nodevu politikas nostādnes, piemēram, Londonas ceļu satiksmes plūsmas pārslogotības nodeva. Apvienotā Karaliste uzsākusi arī inovatīvas reformas, lai uzlabotu valsts izdevumu kvalitāti, kas joprojām tiek īstenotas. |
| --- | --- |

3.

Īpaši spēcīgi Apvienotās Karalistes reformu īstenošanas aspekti ir uzņēmējdarbības veicināšana, labāka regulējuma veicināšana un labklājības reformu īstenošana. Jau īstenotas daudzas citas veiksmīgas reformas, piemēram, atvērts enerģētikas tirgus, palielināti ieguldījumi transporta infrastruktūrā un ieviestas nodevu politikas nostādnes, piemēram, Londonas ceļu satiksmes plūsmas pārslogotības nodeva. Apvienotā Karaliste uzsākusi arī inovatīvas reformas, lai uzlabotu valsts izdevumu kvalitāti, kas joprojām tiek īstenotas.

| 4. | Apvienotās Karalistes valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: uzlabot pamata un vidējā līmeņa prasmju apguvi salīdzinājumā ar citām tautsaimniecībām un veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu nelabvēlīgas situācijas un atstumtības problēmu darba tirgū. To ņemot vērā, Apvienotajai Karalistei tiek ieteikts:






  — | uzlabot pamata un vidējā līmeņa prasmes, kas ir apskatīts Leitch prasmju pārskatā, lai celtu ražīgumu, un turpināt uzlabot nodarbinātības perspektīvas tiem, kas atrodas visnelabvēlīgākajā situācijā. |
| --- | --- | --- |

4.

Apvienotās Karalistes valsts reformu programmas politikas jomas, kurās visbūtiskāk risināt pastāvošās problēmas, ir šādas: uzlabot pamata un vidējā līmeņa prasmju apguvi salīdzinājumā ar citām tautsaimniecībām un veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu nelabvēlīgas situācijas un atstumtības problēmu darba tirgū. To ņemot vērā, Apvienotajai Karalistei tiek ieteikts:

—

uzlabot pamata un vidējā līmeņa prasmes, kas ir apskatīts Leitch prasmju pārskatā, lai celtu ražīgumu, un turpināt uzlabot nodarbinātības perspektīvas tiem, kas atrodas visnelabvēlīgākajā situācijā.

| 5. | Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Apvienotajai Karalistei būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: nodrošinātu, ka pašreizējie priekšlikumi par pensiju reformu tiktu īstenoti efektīvi; pakāpeniski paplašinātu mājokļu piedāvājumu, lai vidējā termiņā samazinātu mājokļu cenu radīto spriedzi; īstenotu tās zinātnes un inovāciju stratēģiju, būtu jānorāda pētniecības un attīstības investīciju starpposma mērķi 2010. gadam un būtu jāveic pasākumi, lai turpinātu veicināt investīcijas un palielinātu privātā sektora iesaisti; kā arī turpinātu uzlabot bērnu aprūpes pieejamību. |
| --- | --- |

5.

Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Apvienotajai Karalistei būs svarīgi galveno uzmanību pievērst tam, lai: nodrošinātu, ka pašreizējie priekšlikumi par pensiju reformu tiktu īstenoti efektīvi; pakāpeniski paplašinātu mājokļu piedāvājumu, lai vidējā termiņā samazinātu mājokļu cenu radīto spriedzi; īstenotu tās zinātnes un inovāciju stratēģiju, būtu jānorāda pētniecības un attīstības investīciju starpposma mērķi 2010. gadam un būtu jāveic pasākumi, lai turpinātu veicināt investīcijas un palielinātu privātā sektora iesaisti; kā arī turpinātu uzlabot bērnu aprūpes pieejamību.

EURO ZONAS DALĪBVALSTIS

| 1. | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus: |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto analīzi un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm par darbavietām un izaugsmi, var izdarīt šādus secinājumus:

| 2. | Euro zonas dalībvalstu izpildes ziņojumi liecina, ka panākumi tiek gūti visur, – tas liecina par būtisku rīcību daudzās valstīs. Atbilstoši euro zonas potenciālam palielinoties tās izaugsmei, darba tirgiem veiksmīgi attīstoties, kā to atspoguļo bezdarba rādītāja samazināšanās un nodarbinātības rādītāju pieaugums, un norisinoties virknei reformu, ir ievērojami uzlabojušās paildzinātas ekonomiskā attīstības perspektīvas. Zināmā mērā šī uzlabotā ekonomiskā situācija ir iespējama, jo agrāk ir veiktas strukturālas reformas. Šo impulsu būtu jāizmanto, lai turpinātu īstenot reformas un budžeta konsolidēšanas stratēģijas. Ciešākas savstarpējas ekonomiskās un finansiālās atkarības dēļ, ko rada vienota valūta, euro zonas dalībvalstīm jāīsteno vērienīga politika, kas papildus mērķim palielināt izaugsmes potenciālu paredz arī pasākumus, kuri nodrošina pielāgošanos monetārajai savienībai un tās nekavētu darbību. Šajā sakarā ir vajadzīga efektīva ekonomikas politikas koordinācija euro zonas līmenī. Tā palīdzētu arī veicināt politisku rīcību dalībvalstīs, ar mērķi sasniegt fiskālo disciplīnu un strukturālās reformas. Tas ir nepieciešams, lai palielinātu ekonomikas izaugsmes potenciālu, stiprinātu euro zonas spēju atkopties, ja notiek asimetriski ekonomikas satricinājumi, un līdz ar to saglabātu cenu stabilitāti, vienlaikus veicinot ekonomikas dinamismu euro zonā. |
| --- | --- |

2.

Euro zonas dalībvalstu izpildes ziņojumi liecina, ka panākumi tiek gūti visur, – tas liecina par būtisku rīcību daudzās valstīs. Atbilstoši euro zonas potenciālam palielinoties tās izaugsmei, darba tirgiem veiksmīgi attīstoties, kā to atspoguļo bezdarba rādītāja samazināšanās un nodarbinātības rādītāju pieaugums, un norisinoties virknei reformu, ir ievērojami uzlabojušās paildzinātas ekonomiskā attīstības perspektīvas. Zināmā mērā šī uzlabotā ekonomiskā situācija ir iespējama, jo agrāk ir veiktas strukturālas reformas. Šo impulsu būtu jāizmanto, lai turpinātu īstenot reformas un budžeta konsolidēšanas stratēģijas. Ciešākas savstarpējas ekonomiskās un finansiālās atkarības dēļ, ko rada vienota valūta, euro zonas dalībvalstīm jāīsteno vērienīga politika, kas papildus mērķim palielināt izaugsmes potenciālu paredz arī pasākumus, kuri nodrošina pielāgošanos monetārajai savienībai un tās nekavētu darbību. Šajā sakarā ir vajadzīga efektīva ekonomikas politikas koordinācija euro zonas līmenī. Tā palīdzētu arī veicināt politisku rīcību dalībvalstīs, ar mērķi sasniegt fiskālo disciplīnu un strukturālās reformas. Tas ir nepieciešams, lai palielinātu ekonomikas izaugsmes potenciālu, stiprinātu euro zonas spēju atkopties, ja notiek asimetriski ekonomikas satricinājumi, un līdz ar to saglabātu cenu stabilitāti, vienlaikus veicinot ekonomikas dinamismu euro zonā.

| 3. | Kā euro zonas dalībvalstu valsts reformu programmu īstenošanas stiprās puses jāmin tas, ka tiek veiktas vai plānotas daudzsološas reformas nolūkā palielināt darbaspēka izmantošanu un darbaspēka produktivitāti, veicināt pētniecību un attīstību un inovācijas, attīstīt cilvēkkapitālu un radīt pievilcīgāku uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši ar politiku, kuras mērķis ir palielināt konkurenci un uzlabot regulējumu. Ja valsts reformu programmas integrētu konsekventā un vērienīgā vispārējas politikas sistēmā, tas varētu tās darīt vēl efektīvākas. |
| --- | --- |

3.

Kā euro zonas dalībvalstu valsts reformu programmu īstenošanas stiprās puses jāmin tas, ka tiek veiktas vai plānotas daudzsološas reformas nolūkā palielināt darbaspēka izmantošanu un darbaspēka produktivitāti, veicināt pētniecību un attīstību un inovācijas, attīstīt cilvēkkapitālu un radīt pievilcīgāku uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši ar politiku, kuras mērķis ir palielināt konkurenci un uzlabot regulējumu. Ja valsts reformu programmas integrētu konsekventā un vērienīgā vispārējas politikas sistēmā, tas varētu tās darīt vēl efektīvākas.

| 4. | Balstoties uz politikas secinājumiem, kas par katru euro zonas dalībvalsti apzināti, pamatojoties uz to valsts reformu programmām, visām euro zonas valstīm adresēta darbība ir visvairāk nepieciešama politikas jomās, kas uzlabotu EMS darbību, un palīdzētu mazināt pastāvošās inflācijas, konkurences un izaugsmes atšķirības. Attiecībā uz budžetu, kaut arī deficīts tiek sekmīgi samazināts, dažām valstīm jākāpina strukturālās budžeta konsolidācijas temps un jāturpina pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas, lai rastu risinājumus sabiedrības novecošanās ietekmei uz budžetu. Turklāt valsts finanšu kvalitāte būtu jāuzlabo, jo īpaši, lai palielinātu produktivitāti un inovācijas, tādejādi sniedzot ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un fiskālajā ilgtspējā. Lai nodrošinātu dinamiskākus un efektīvākus pielāgošanos mehānismus EMS iekšienē, būtu jāuzlabo tirgu darbība, pastiprinot konkurenci un liberalizāciju, konkrēti, nodrošinot labāku ražošanas faktoru mobilitāti, ātru cenu un algu pielāgošanu ekonomiskiem satricinājumiem un spēcīgāku tirdzniecības integrēšanu. Ir būtiski veicināt inovācijas un ražīguma pieaugumu. Lai vidējā termiņā un ilgtermiņā nodrošinātu konkurētspēju un nodarbinātību, Monetārajā savienībā ir arī svarīgi stingri apņemties panākt stabilitāti veicinošu algu līmeņa attīstību. Tāpēc jāturpina veikt regulārus pārskatus par to, kā nosaka cenas un (valsts un privātā sektora) algas. Vairāk uzmanības jāpievērš darbaspēka mobilitātei euro zonas valstīs. Būtiska loma iekšējās pielāgošanās raitā norisē ir finanšu un preču tirgiem. Euro zonai īpaši nozīmīgs būs nākamais iekšējā tirgus pārskats un ātri un efektīvi īstenota Pakalpojumu direktīva un pilnīgi īstenots Finanšu pakalpojumu rīcības plāns. Uzlabojumi pakalpojumu tirgus konkurencē palīdzētu raitāk pielāgoties EMS.
  To ņemot vērā, euro zonas dalībvalstīm, līdz ar konkrētiem ieteikumiem valstīm, tiek ieteikts:






  — | izmantot labvēlīgos cikliskos apstākļus, lai izvirzītu tālejošu budžeta konsolidācijas mērķi vai lai turpinātu to panākt nolūkā sasniegt vidējā termiņa mērķus saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, tādējādi cenšoties panākt, lai gada strukturālie pielāgojumi būtu vismaz 0,5 % no IKP; |
| --- | --- | --- |

4.

Balstoties uz politikas secinājumiem, kas par katru euro zonas dalībvalsti apzināti, pamatojoties uz to valsts reformu programmām, visām euro zonas valstīm adresēta darbība ir visvairāk nepieciešama politikas jomās, kas uzlabotu EMS darbību, un palīdzētu mazināt pastāvošās inflācijas, konkurences un izaugsmes atšķirības. Attiecībā uz budžetu, kaut arī deficīts tiek sekmīgi samazināts, dažām valstīm jākāpina strukturālās budžeta konsolidācijas temps un jāturpina pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas, lai rastu risinājumus sabiedrības novecošanās ietekmei uz budžetu. Turklāt valsts finanšu kvalitāte būtu jāuzlabo, jo īpaši, lai palielinātu produktivitāti un inovācijas, tādejādi sniedzot ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un fiskālajā ilgtspējā. Lai nodrošinātu dinamiskākus un efektīvākus pielāgošanos mehānismus EMS iekšienē, būtu jāuzlabo tirgu darbība, pastiprinot konkurenci un liberalizāciju, konkrēti, nodrošinot labāku ražošanas faktoru mobilitāti, ātru cenu un algu pielāgošanu ekonomiskiem satricinājumiem un spēcīgāku tirdzniecības integrēšanu. Ir būtiski veicināt inovācijas un ražīguma pieaugumu. Lai vidējā termiņā un ilgtermiņā nodrošinātu konkurētspēju un nodarbinātību, Monetārajā savienībā ir arī svarīgi stingri apņemties panākt stabilitāti veicinošu algu līmeņa attīstību. Tāpēc jāturpina veikt regulārus pārskatus par to, kā nosaka cenas un (valsts un privātā sektora) algas. Vairāk uzmanības jāpievērš darbaspēka mobilitātei euro zonas valstīs. Būtiska loma iekšējās pielāgošanās raitā norisē ir finanšu un preču tirgiem. Euro zonai īpaši nozīmīgs būs nākamais iekšējā tirgus pārskats un ātri un efektīvi īstenota Pakalpojumu direktīva un pilnīgi īstenots Finanšu pakalpojumu rīcības plāns. Uzlabojumi pakalpojumu tirgus konkurencē palīdzētu raitāk pielāgoties EMS.

To ņemot vērā, euro zonas dalībvalstīm, līdz ar konkrētiem ieteikumiem valstīm, tiek ieteikts:

—

izmantot labvēlīgos cikliskos apstākļus, lai izvirzītu tālejošu budžeta konsolidācijas mērķi vai lai turpinātu to panākt nolūkā sasniegt vidējā termiņa mērķus saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, tādējādi cenšoties panākt, lai gada strukturālie pielāgojumi būtu vismaz 0,5 % no IKP;

| — | veicot valsts izdevumu un nodokļu līmeņa pārskatu, uzlabot valsts finanšu kvalitāti, lai palielinātu produktivitāti un inovācijas, tādejādi dodot ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē un fiskālajā ilgtspējā; |
| --- | --- |

—

veicot valsts izdevumu un nodokļu līmeņa pārskatu, uzlabot valsts finanšu kvalitāti, lai palielinātu produktivitāti un inovācijas, tādejādi dodot ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē un fiskālajā ilgtspējā;

| — | efektīvi īstenot pasākumus, kas uzlabo konkurenci, jo īpaši pakalpojumu jomā, un enerģiskāk īstenot pasākumus, kas veicina finanšu tirgu pilnīgu integrāciju un konkurenci mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

—

efektīvi īstenot pasākumus, kas uzlabo konkurenci, jo īpaši pakalpojumu jomā, un enerģiskāk īstenot pasākumus, kas veicina finanšu tirgu pilnīgu integrāciju un konkurenci mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu jomā;

| — | uzlabot darba tirgu elastīgumu un drošību, cita starpā labāk saskaņojot algu un ražīguma attīstības tendences, līdzsvarojot nodarbinātības aizsardzību un drošību tirgū un veicot pasākumus, lai veicinātu darbaspēka pārrobežu un starpprofesiju mobilitāti. |
| --- | --- |

—

uzlabot darba tirgu elastīgumu un drošību, cita starpā labāk saskaņojot algu un ražīguma attīstības tendences, līdzsvarojot nodarbinātības aizsardzību un drošību tirgū un veicot pasākumus, lai veicinātu darbaspēka pārrobežu un starpprofesiju mobilitāti.

| 5. | Ņemot vērā savstarpējo mijiedarbību un sinerģiju, ko rada valstu politikas un vietējā mēroga attīstības tendences monetārajā savienībā, euro zonas dalībvalstīm jācenšas panākt efektīvu politikas koordināciju, jo īpaši euro grupas kontekstā, kā arī – atbilstīgos gadījumos un saskaņā ar agrāk noslēgtajiem nolīgumiem – starptautiskajos forumos. Tas ievērojami veicinātu veiksmīgus risinājumus politikas izaicinājumiem gan euro zonā, gan pasaules ekonomikā. Euro zonas dalībvalstis ir aicinātas šos ieteikumus ņemt vērā savās valsts politikas nostādnēs. Eurogrupa regulāri pārskatīs to īstenošanu. |
| --- | --- |

5.

Ņemot vērā savstarpējo mijiedarbību un sinerģiju, ko rada valstu politikas un vietējā mēroga attīstības tendences monetārajā savienībā, euro zonas dalībvalstīm jācenšas panākt efektīvu politikas koordināciju, jo īpaši euro grupas kontekstā, kā arī – atbilstīgos gadījumos un saskaņā ar agrāk noslēgtajiem nolīgumiem – starptautiskajos forumos. Tas ievērojami veicinātu veiksmīgus risinājumus politikas izaicinājumiem gan euro zonā, gan pasaules ekonomikā. Euro zonas dalībvalstis ir aicinātas šos ieteikumus ņemt vērā savās valsts politikas nostādnēs. Eurogrupa regulāri pārskatīs to īstenošanu.

---