# Úradný vestník L 59/2007

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 59 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5027. februára 2007 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 59

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5027. februára 2007

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 192/2007 z 22. februára 2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu, s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, Thajsku a na Taiwane, po preskúmaní uplynutia platnosti a čiastočnom predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 2 a článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 | 1 |
| | * | Nariadenie Rady (ES) č. 193/2007 z 22. februára 2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 2026/97 | 34 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 194/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 60 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 195/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa v období od 1. marca do 31. augusta 2007 otvára nákup masla v určitých členských štátoch | 62 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 196/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa určujú vývozné náhrady uplatniteľné za vývoz obilnín, pšeničných a ražných múk a krupíc | 63 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 197/2007 z 26. februára 2007 určujúce opravné čiastky náhrad pre obilniny | 65 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 198/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa určujú vývozné náhrady za vývoz sladu | 67 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 199/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa stanovuje opravná čiastka na vývoznú náhradu za vývoz sladu | 69 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 200/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na produkty v sektore obilnín a ryže, dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci | 71 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 201/2007 z 23. februára 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike | 73 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Komisie 2007/12/ES z 26. februára 2007, ktorou sa menia a dopĺňajú určité prílohy k smernici Rady 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí penkonazolu, benomylu a karbendazímu (
  1
  ) | 75 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (ES) č. 192/2007 z 22. februára 2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu, s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, Thajsku a na Taiwane, po preskúmaní uplynutia platnosti a čiastočnom predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 2 a článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96

1

*

Nariadenie Rady (ES) č. 193/2007 z 22. februára 2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 2026/97

34

Nariadenie Komisie (ES) č. 194/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

60

Nariadenie Komisie (ES) č. 195/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa v období od 1. marca do 31. augusta 2007 otvára nákup masla v určitých členských štátoch

62

Nariadenie Komisie (ES) č. 196/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa určujú vývozné náhrady uplatniteľné za vývoz obilnín, pšeničných a ražných múk a krupíc

63

Nariadenie Komisie (ES) č. 197/2007 z 26. februára 2007 určujúce opravné čiastky náhrad pre obilniny

65

Nariadenie Komisie (ES) č. 198/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa určujú vývozné náhrady za vývoz sladu

67

Nariadenie Komisie (ES) č. 199/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa stanovuje opravná čiastka na vývoznú náhradu za vývoz sladu

69

Nariadenie Komisie (ES) č. 200/2007 z 26. februára 2007, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na produkty v sektore obilnín a ryže, dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci

71

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 201/2007 z 23. februára 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike

73

SMERNICE

*

Smernica Komisie 2007/12/ES z 26. februára 2007, ktorou sa menia a dopĺňajú určité prílohy k smernici Rady 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí penkonazolu, benomylu a karbendazímu (
  1
  )

1

75

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k smernici Rady 98/59/ES z 20. júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania (Ú. v. ES L 225, 12.8.1998) (Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskej únie, kapitola 5/zv. 3, s. 327) | 84 |

Korigendá

*

Korigendum k smernici Rady 98/59/ES z 20. júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania (Ú. v. ES L 225, 12.8.1998) (Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskej únie, kapitola 5/zv. 3, s. 327)

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/1

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 192/2007

z 22. februára 2007,

ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu, s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, Thajsku a na Taiwane, po preskúmaní uplynutia platnosti a čiastočnom predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 2 a článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2 a článok 11 ods. 3,

so zreteľom na návrh, ktorý predložila Komisia po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Platné opatrenia

| (1) | Rada 27. novembra 2000 uložila nariadením (ES) č. 2604/2000 (2) konečné antidumpingové clá na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, na Taiwane a v Thajsku (ďalej len „príslušné krajiny“). Uložené opatrenia vychádzali z antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“), ktoré sa začalo podľa článku 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. novembra 2000 uložila nariadením (ES) č. 2604/2000 (2) konečné antidumpingové clá na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, na Taiwane a v Thajsku (ďalej len „príslušné krajiny“). Uložené opatrenia vychádzali z antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“), ktoré sa začalo podľa článku 5 základného nariadenia.

| (2) | Rada 13. augusta 2004 uložila nariadením (ES) č. 1467/2004 (3) konečné antidumpingové clá na dovoz určitého PET s pôvodom v Austrálii a Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a ukončila konanie týkajúce sa dovozu PET s pôvodom v Pakistane. |
| --- | --- |

(2)

Rada 13. augusta 2004 uložila nariadením (ES) č. 1467/2004 (3) konečné antidumpingové clá na dovoz určitého PET s pôvodom v Austrálii a Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) a ukončila konanie týkajúce sa dovozu PET s pôvodom v Pakistane.

| (3) | Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 2604/2000 boli výsledkom revíznych prešetrovaní, ktoré sa začali podľa článku 11 ods. 3 a 4 základného nariadenia alebo cenových záväzkov prijatých na základe článku 8 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 2604/2000 boli výsledkom revíznych prešetrovaní, ktoré sa začali podľa článku 11 ods. 3 a 4 základného nariadenia alebo cenových záväzkov prijatých na základe článku 8 ods. 1 základného nariadenia.

2.   Žiadosť o preskúmania

| (4) | Komisia po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (4) dostala 30. augusta 2005 žiadosť o preskúmanie platných opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia (ďalej len „preskúmanie uplynutia platnosti“) a o čiastočné preskúmanie opatrení uložených na dovoz z Taiwanu a na dovoz od troch vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „čiastočné predbežné preskúmanie“). |
| --- | --- |

(4)

Komisia po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (4) dostala 30. augusta 2005 žiadosť o preskúmanie platných opatrení podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia (ďalej len „preskúmanie uplynutia platnosti“) a o čiastočné preskúmanie opatrení uložených na dovoz z Taiwanu a na dovoz od troch vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „čiastočné predbežné preskúmanie“).

| (5) | Túto žiadosť podal Výbor pre polyetyléntereftalát združenia Plastics Europe (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 90 %, z celkovej výroby PET v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(5)

Túto žiadosť podal Výbor pre polyetyléntereftalát združenia Plastics Europe (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 90 %, z celkovej výroby PET v Spoločenstve.

| (6) | Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti bola zdôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(6)

Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti bola zdôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (7) | Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie opatrení na dovoz z Taiwanu a na dovoz od troch vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. a KP Chemical Corp.) bola zdôvodnená tým, že úroveň opatrení nie je dostatočná na nápravu poškodzujúceho dumpingu. |
| --- | --- |

(7)

Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie opatrení na dovoz z Taiwanu a na dovoz od troch vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike (Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. a KP Chemical Corp.) bola zdôvodnená tým, že úroveň opatrení nie je dostatočná na nápravu poškodzujúceho dumpingu.

| (8) | Po porade s poradným výborom, keď sa zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie týchto dvoch preskúmaní podľa článku 11 ods. 2, resp. článku 11 ods. 3 základného nariadenia, Komisia začala tieto preskúmania 1. decembra 2005 (5). |
| --- | --- |

(8)

Po porade s poradným výborom, keď sa zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie týchto dvoch preskúmaní podľa článku 11 ods. 2, resp. článku 11 ods. 3 základného nariadenia, Komisia začala tieto preskúmania 1. decembra 2005 (5).

| (9) | Oznámenie o rozsahu predbežného preskúmania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie2. júna 2006 (6) a jasne z neho vyplynulo, že čiastočné predbežné preskúmanie sa vzťahovalo aj na všetky prepojené spoločnosti. |
| --- | --- |

(9)

Oznámenie o rozsahu predbežného preskúmania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie2. júna 2006 (6) a jasne z neho vyplynulo, že čiastočné predbežné preskúmanie sa vzťahovalo aj na všetky prepojené spoločnosti.

3.   Súbežné prešetrovanie

| (10) | Dňa 1. decembra 2005 Komisia začala aj preskúmanie podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 2026/97 (7) o platných vyrovnávacích opatreniach na dovoz PET s pôvodom v Indii. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 1. decembra 2005 Komisia začala aj preskúmanie podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 2026/97 (7) o platných vyrovnávacích opatreniach na dovoz PET s pôvodom v Indii.

4.   Strany, ktorých sa prešetrovanie týkalo

| (11) | Komisia oficiálne oznámila vyvážajúcim výrobcom, zástupcom vyvážajúcich krajín, dovozcom, výrobcom v Spoločenstve, používateľom a žiadateľovi začatie preskúmania uplynutia platnosti a čiastočného predbežného preskúmania. Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť písomne svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí. Všetkým zainteresovaným stranám, ktoré o to požiadali a preukázali, že majú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, bolo vypočutie umožnené. |
| --- | --- |

(11)

Komisia oficiálne oznámila vyvážajúcim výrobcom, zástupcom vyvážajúcich krajín, dovozcom, výrobcom v Spoločenstve, používateľom a žiadateľovi začatie preskúmania uplynutia platnosti a čiastočného predbežného preskúmania. Zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť písomne svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí. Všetkým zainteresovaným stranám, ktoré o to požiadali a preukázali, že majú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, bolo vypočutie umožnené.

| (12) | Vzhľadom na zrejmý veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii, Indonézii, Kórejskej republike a na Taiwane, ako aj výrobcov a dovozcov v rámci Spoločenstva, uvedených v žiadosti o preskúmanie uplynutia platnosti, a počet vyvážajúcich výrobcov z Taiwanu uvedených v žiadosti o predbežné preskúmanie, sa považovalo za vhodné v súlade s článkom 17 základného nariadenia preskúmať, či by sa mal použiť výber vzorky. Na to, aby sa Komisii umožnilo rozhodnúť, či výber vzorky bude potrebný, a ak áno, výber vzorky urobiť, od uvedených strán sa podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia žiadalo, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia prešetrovania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na zrejmý veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii, Indonézii, Kórejskej republike a na Taiwane, ako aj výrobcov a dovozcov v rámci Spoločenstva, uvedených v žiadosti o preskúmanie uplynutia platnosti, a počet vyvážajúcich výrobcov z Taiwanu uvedených v žiadosti o predbežné preskúmanie, sa považovalo za vhodné v súlade s článkom 17 základného nariadenia preskúmať, či by sa mal použiť výber vzorky. Na to, aby sa Komisii umožnilo rozhodnúť, či výber vzorky bude potrebný, a ak áno, výber vzorky urobiť, od uvedených strán sa podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia žiadalo, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia prešetrovania a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí.

| (13) | Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na to, že len málo vyvážajúcich výrobcov v Indii, Indonézii, Kórejskej republike a na Taiwane oznámilo ochotu spolupracovať, rozhodlo sa, že pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v týchto štyroch krajinách, výber vzorky nie je potrebný. |
| --- | --- |

(13)

Po preskúmaní predložených informácií a vzhľadom na to, že len málo vyvážajúcich výrobcov v Indii, Indonézii, Kórejskej republike a na Taiwane oznámilo ochotu spolupracovať, rozhodlo sa, že pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v týchto štyroch krajinách, výber vzorky nie je potrebný.

| (14) | Po preskúmaní informácií, ktoré predložili výrobcovia a dovozcovia zo Spoločenstva, a keďže ich počet bol pomerne malý, rozhodlo sa, že do prešetrovania budú zahrnutí všetci, a výber vzorky nie je potrebný. |
| --- | --- |

(14)

Po preskúmaní informácií, ktoré predložili výrobcovia a dovozcovia zo Spoločenstva, a keďže ich počet bol pomerne malý, rozhodlo sa, že do prešetrovania budú zahrnutí všetci, a výber vzorky nie je potrebný.

| (15) | Všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v príslušných krajinách, dovozcom, dodávateľom, výrobcom v Spoločenstve a používateľom boli preto zaslané dotazníky. |
| --- | --- |

(15)

Všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v príslušných krajinách, dovozcom, dodávateľom, výrobcom v Spoločenstve a používateľom boli preto zaslané dotazníky.

| (16) | Vyplnený dotazník zaslali:






  — | traja vyvážajúci výrobcovia v Indii, |
| --- | --- | --- |

(16)

Vyplnený dotazník zaslali:

—

traja vyvážajúci výrobcovia v Indii,

| — | traja vyvážajúci výrobcovia v Indonézii (i keď len dvaja z nich sa rozhodli prijať overovanie na mieste), |
| --- | --- |

—

traja vyvážajúci výrobcovia v Indonézii (i keď len dvaja z nich sa rozhodli prijať overovanie na mieste),

| — | dvaja vyvážajúci výrobcovia v Malajzii, |
| --- | --- |

—

dvaja vyvážajúci výrobcovia v Malajzii,

| — | štyria vyvážajúci výrobcovia v Kórejskej republike, |
| --- | --- |

—

štyria vyvážajúci výrobcovia v Kórejskej republike,

| — | traja vyvážajúci výrobcovia na Taiwane (i keď len dvaja z nich sa rozhodli prijať overovanie na mieste), |
| --- | --- |

—

traja vyvážajúci výrobcovia na Taiwane (i keď len dvaja z nich sa rozhodli prijať overovanie na mieste),

| — | jeden vyvážajúci výrobca v Thajsku, |
| --- | --- |

—

jeden vyvážajúci výrobca v Thajsku,

| — | dvaja dodávatelia v rámci Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

dvaja dodávatelia v rámci Spoločenstva,

| — | dvanásti výrobcovia zo Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

dvanásti výrobcovia zo Spoločenstva,

| — | desiati spracovatelia/používatelia. |
| --- | --- |

—

desiati spracovatelia/používatelia.

Zistilo sa tiež, že jeden nespolupracujúci vyvážajúci výrobca v Indonézii od uverejnenia platných opatrení zmenil svoj názov. Ide o zmenu názvu P.T. Bakrie Kasei Corp. na P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.

| (17) | Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na svoju analýzu, a vykonala overovanie na mieste v priestoroch týchto spoločností:






  a) | India | Vyvážajúci výrobcovia:







  — | Pearl Engineering Polymers Ltd., Dillí, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na svoju analýzu, a vykonala overovanie na mieste v priestoroch týchto spoločností:

a)

India

Vyvážajúci výrobcovia:

—

Pearl Engineering Polymers Ltd., Dillí,

| — | SENPET, predtým Elque Polyesters Ltd., Kalkata, |
| --- | --- |

—

SENPET, predtým Elque Polyesters Ltd., Kalkata,

| — | Futura Polyesters Ltd., Chennai. |
| --- | --- |

—

Futura Polyesters Ltd., Chennai.

| | Prepojený vývozca:







  — | Plastosen Ltd., Kalkata, (prepojený so spoločnosťou SENPET, predtým Elque Polyesters Ltd.). |
| --- | --- | --- |

Prepojený vývozca:

—

Plastosen Ltd., Kalkata, (prepojený so spoločnosťou SENPET, predtým Elque Polyesters Ltd.).

| b) | Indonézia
  Vyvážajúci výrobcovia:






  — | P.T. Polypet Karyapersada, Džakarta, |
| --- | --- | --- |

b)

Indonézia

—

P.T. Polypet Karyapersada, Džakarta,

| — | P.T. Petnesia Resindo, Tangerang. |
| --- | --- |

—

P.T. Petnesia Resindo, Tangerang.

| c) | Malajzia
  Vyvážajúci výrobcovia:






  — | MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor, |
| --- | --- | --- |

c)

Malajzia

—

MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor,

| — | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur. |
| --- | --- |

—

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur.

| d) | Kórejská republika | Vyvážajúci výrobcovia:







  — | SK Chemicals Co. Ltd., Soul, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kórejská republika

Vyvážajúci výrobcovia:

—

SK Chemicals Co. Ltd., Soul,

| — | Huvis Corp., Soul (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Soul (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.),

| — | KP Chemicals Corp., Soul, |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Soul,

| — | Honam Petrochemicals Corp., Soul (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd). |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Soul (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd).

| | Prepojení obchodníci/dovozcovia sídliaci v Kórejskej republike:







  — | SK Networks Ltd., Soul (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- | --- |

Prepojení obchodníci/dovozcovia sídliaci v Kórejskej republike:

—

SK Networks Ltd., Soul (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.),

| — | Lotte Trading Ltd., Soul, Kórejská republika (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd), |
| --- | --- |

—

Lotte Trading Ltd., Soul, Kórejská republika (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd),

| — | Lotte Daesan Ltd., Soul, Kórejská republika (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd). |
| --- | --- |

—

Lotte Daesan Ltd., Soul, Kórejská republika (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd).

| | Prepojení obchodníci/dovozcovia sídliaci v Spoločenstve:







  — | SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt nad Mohanom, Nemecko (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- | --- |

Prepojení obchodníci/dovozcovia sídliaci v Spoločenstve:

—

SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt nad Mohanom, Nemecko (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.),

| — | SK Eurochem, Varšava, Poľsko (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.). |
| --- | --- |

—

SK Eurochem, Varšava, Poľsko (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.).

| e) | Taiwan
  Vyvážajúci výrobcovia:






  — | Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei, |
| --- | --- | --- |

e)

Taiwan

—

Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei,

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei. |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei.

| f) | Thajsko
  Vyvážajúci výrobca:






  — | Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thajsko. |
| --- | --- | --- |

f)

Thajsko

—

Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thajsko.

| g) | Výrobcovia v Spoločenstve:






  — | Voridian BV (Holandsko), |
| --- | --- | --- |

g)

Výrobcovia v Spoločenstve:

—

Voridian BV (Holandsko),

| — | M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko), |
| --- | --- |

—

M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko),

| — | Equipolymers Srl (Taliansko), |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl (Taliansko),

| — | La Seda de Barcelona SA (Španielsko), |
| --- | --- |

—

La Seda de Barcelona SA (Španielsko),

| — | Novapet SA (Španielsko), |
| --- | --- |

—

Novapet SA (Španielsko),

| — | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko),

| — | Selenis Itália Spa (Taliansko). |
| --- | --- |

—

Selenis Itália Spa (Taliansko).

| h) | Dodávatelia v rámci Spoločenstva:






  — | Interquisa SA (Španielsko). |
| --- | --- | --- |

h)

Dodávatelia v rámci Spoločenstva:

—

Interquisa SA (Španielsko).

| i) | Neprepojení dovozcovia v rámci Spoločenstva:






  — | Global Service International SRL (Taliansko). |
| --- | --- | --- |

i)

Neprepojení dovozcovia v rámci Spoločenstva:

—

Global Service International SRL (Taliansko).

| j) | Používatelia v rámci Spoločenstva:






  — | Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgicko). |
| --- | --- | --- |

j)

Používatelia v rámci Spoločenstva:

—

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgicko).

| (18) | Prešetrenie pravdepodobnosti pokračovania a/alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy v rámci preskúmania uplynutia platnosti sa konalo v období od 1. októbra 2004 do 30. septembra 2005 (ďalej len „ORP“). Preskúmanie trendov dôležitých pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2002 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“). Obdobie prešetrovania pre čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia v súvislosti s dovozom z Taiwanu a od troch vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike je zhodné s obdobím preskúmania uplynutia platnosti. |
| --- | --- |

(18)

Prešetrenie pravdepodobnosti pokračovania a/alebo opakovaného výskytu dumpingu a ujmy v rámci preskúmania uplynutia platnosti sa konalo v období od 1. októbra 2004 do 30. septembra 2005 (ďalej len „ORP“). Preskúmanie trendov dôležitých pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2002 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“). Obdobie prešetrovania pre čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia v súvislosti s dovozom z Taiwanu a od troch vyvážajúcich výrobcov v Kórejskej republike je zhodné s obdobím preskúmania uplynutia platnosti.

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

1.   Príslušný výrobok

| (19) | Príslušný výrobok je ten istý ako pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. PET s koeficientom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v príslušných krajinách. V súčasnosti je možné ho zaradiť pod kód KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Príslušný výrobok je ten istý ako pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. PET s koeficientom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v príslušných krajinách. V súčasnosti je možné ho zaradiť pod kód KN 3907 60 20.

2.   Podobný výrobok

| (20) | Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní a pri revíznom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok, PET vyrobený a predávaný na domácich trhoch v príslušných krajinách a PET, ktorý vyrábajú a predávajú výrobcovia zo Spoločenstva, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a spôsoby použitia. Preto sa tieto výrobky považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní a pri revíznom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok, PET vyrobený a predávaný na domácich trhoch v príslušných krajinách a PET, ktorý vyrábajú a predávajú výrobcovia zo Spoločenstva, majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a spôsoby použitia. Preto sa tieto výrobky považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

C.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA A/ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU

1.   Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania – Všeobecné zásady

| (21) | V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti opatrení bude viesť k pokračovaniu dumpingu alebo nie. |
| --- | --- |

(21)

V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu a či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti opatrení bude viesť k pokračovaniu dumpingu alebo nie.

| (22) | Ďalej stanovená všeobecná metodika sa použila pri všetkých vyvážajúcich výrobcoch v príslušných krajinách a je taká istá ako pri pôvodnom prešetrovaní. Prezentácia zistení o dumpingu za každú z príslušných krajín teda len opisuje to, čo je špecifické pre každú vyvážajúcu krajinu. |
| --- | --- |

(22)

Ďalej stanovená všeobecná metodika sa použila pri všetkých vyvážajúcich výrobcoch v príslušných krajinách a je taká istá ako pri pôvodnom prešetrovaní. Prezentácia zistení o dumpingu za každú z príslušných krajín teda len opisuje to, čo je špecifické pre každú vyvážajúcu krajinu.

| (23) | Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv za každého vyvážajúceho výrobcu zisťovalo, či jeho celkový domáci predaj príslušného výrobku je reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým predajom na vývoz do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia domáci predaj sa považoval za reprezentatívny v porovnaní s celkovým predajom na vývoz, keď celkový objem domáceho predaja za každého vyvážajúceho výrobcu tvoril aspoň 5 % z jeho celkového objemu predaja na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(23)

Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv za každého vyvážajúceho výrobcu zisťovalo, či jeho celkový domáci predaj príslušného výrobku je reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým predajom na vývoz do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia domáci predaj sa považoval za reprezentatívny v porovnaní s celkovým predajom na vývoz, keď celkový objem domáceho predaja za každého vyvážajúceho výrobcu tvoril aspoň 5 % z jeho celkového objemu predaja na vývoz do Spoločenstva.

| (24) | Následne sa určili tie druhy príslušného výrobku, ktoré doma predávajú vyvážajúci výrobcovia s celkovým reprezentatívnym domácim predajom a ktoré sú totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(24)

Následne sa určili tie druhy príslušného výrobku, ktoré doma predávajú vyvážajúci výrobcovia s celkovým reprezentatívnym domácim predajom a ktoré sú totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.

| (25) | V súvislosti s každým druhom, ktorý predávajú vyvážajúci výrobcovia na svojich domácich trhoch, a je priamo porovnateľný s tými druhmi PET, ktoré sa predávajú na vývoz do Spoločenstva, sa stanovilo, či je domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého druhu PET sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem domáceho predaja tohto druhu počas ORP predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu PET, ktorý sa vyváža do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(25)

V súvislosti s každým druhom, ktorý predávajú vyvážajúci výrobcovia na svojich domácich trhoch, a je priamo porovnateľný s tými druhmi PET, ktoré sa predávajú na vývoz do Spoločenstva, sa stanovilo, či je domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj určitého druhu PET sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem domáceho predaja tohto druhu počas ORP predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu PET, ktorý sa vyváža do Spoločenstva.

| (26) | Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého druhu PET môže považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každého vyvážajúceho výrobcu v príslušných krajinách stanovil podiel ziskového predaja každého vyvážaného výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.






  a) | Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa viac než 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, t. j. pri ktorých boli priemerné predajné ceny príslušného druhu výrobku rovnaké alebo vyššie ako priemerné výrobné náklady na príslušný druh výrobku, sa normálna hodnota vypočítala ako priemerná cena celého domáceho predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie. |
| --- | --- | --- |

(26)

Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého druhu PET môže považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každého vyvážajúceho výrobcu v príslušných krajinách stanovil podiel ziskového predaja každého vyvážaného výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

a)

Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa viac než 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, t. j. pri ktorých boli priemerné predajné ceny príslušného druhu výrobku rovnaké alebo vyššie ako priemerné výrobné náklady na príslušný druh výrobku, sa normálna hodnota vypočítala ako priemerná cena celého domáceho predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie.

| b) | Pre tie druhy výrobku, kde sa minimálne 10 %, ale nie viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako vážená priemerná predajná cena tých transakcií, ktoré sa realizovali za cenu rovnakú alebo vyššiu ako jednotkové náklady pre príslušný druh. |
| --- | --- |

b)

Pre tie druhy výrobku, kde sa minimálne 10 %, ale nie viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako vážená priemerná predajná cena tých transakcií, ktoré sa realizovali za cenu rovnakú alebo vyššiu ako jednotkové náklady pre príslušný druh.

| c) | Pre tie druhy výrobku, kde sa menej ako 10 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za ceny nižšie ak jednotkové náklady, sa situácia posúdila tak, že príslušný druh výrobku sa nepredával pri bežnom obchodovaní a normálna hodnota sa preto musela vytvoriť v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

c)

Pre tie druhy výrobku, kde sa menej ako 10 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za ceny nižšie ak jednotkové náklady, sa situácia posúdila tak, že príslušný druh výrobku sa nepredával pri bežnom obchodovaní a normálna hodnota sa preto musela vytvoriť v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.

| (27) | V prípadoch, keď sa normálne hodnoty museli vytvoriť, boli vytvorené v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia, t. j. na základe výrobných nákladov príslušného druhu, ku ktorým sa pripočítala výška predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov (ďalej len „PVA“) a ziskové rozpätie. Výška PVA výdavkov predstavovala výšku výdavkov, ktorá vznikla vyvážajúcemu výrobcovi za podobný výrobok a výška zisku sa rovnala priemernému zisku, ktorý realizoval vyvážajúci výrobca pri predaji podobného výrobku pri bežnom obchodovaní. |
| --- | --- |

(27)

V prípadoch, keď sa normálne hodnoty museli vytvoriť, boli vytvorené v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia, t. j. na základe výrobných nákladov príslušného druhu, ku ktorým sa pripočítala výška predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov (ďalej len „PVA“) a ziskové rozpätie. Výška PVA výdavkov predstavovala výšku výdavkov, ktorá vznikla vyvážajúcemu výrobcovi za podobný výrobok a výška zisku sa rovnala priemernému zisku, ktorý realizoval vyvážajúci výrobca pri predaji podobného výrobku pri bežnom obchodovaní.

| (28) | Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných. |
| --- | --- |

(28)

Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných.

| (29) | V prípadoch, keď sa predaj vykonal prostredníctvom prepojeného dovozcu alebo obchodníka, vývozná cena sa vytvorila na základe cien opakovaného predaja tohto prepojeného dovozcu nezávislým zákazníkom. Vykonali sa úpravy vzhľadom na všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opakovaným predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov a primeraného ziskového rozpätia, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Príslušné ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií, ktoré poskytli neprepojení spolupracujúci obchodníci/dovozcovia pôsobiaci na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(29)

V prípadoch, keď sa predaj vykonal prostredníctvom prepojeného dovozcu alebo obchodníka, vývozná cena sa vytvorila na základe cien opakovaného predaja tohto prepojeného dovozcu nezávislým zákazníkom. Vykonali sa úpravy vzhľadom na všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opakovaným predajom vrátane predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov a primeraného ziskového rozpätia, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Príslušné ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií, ktoré poskytli neprepojení spolupracujúci obchodníci/dovozcovia pôsobiaci na trhu Spoločenstva.

| (30) | Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli formou úprav náležite zohľadnené rozdiely, ktoré majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Príslušné úpravy sa urobili vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za vhodné, presné a podopreté dôkazmi. |
| --- | --- |

(30)

Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny boli formou úprav náležite zohľadnené rozdiely, ktoré majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Príslušné úpravy sa urobili vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za vhodné, presné a podopreté dôkazmi.

| (31) | V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie vypočítalo pre každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty a váženej priemernej vývoznej ceny. |
| --- | --- |

(31)

V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie vypočítalo pre každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty a váženej priemernej vývoznej ceny.

| (32) | Pre tie krajiny, u ktorých sa úroveň spolupráce považovala za vysokú (viac ako 80 % celého objemu dovozu do Spoločenstva počas ORP) a kde nebol žiadny dôvod sa domnievať, že by niektorý výrobca nespolupracoval, bolo zostatkové dumpingové rozpätie stanovené na úrovni spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu s najvyšším dumpingovým rozpätím, aby sa zabezpečila efektívnosť opatrení. |
| --- | --- |

(32)

Pre tie krajiny, u ktorých sa úroveň spolupráce považovala za vysokú (viac ako 80 % celého objemu dovozu do Spoločenstva počas ORP) a kde nebol žiadny dôvod sa domnievať, že by niektorý výrobca nespolupracoval, bolo zostatkové dumpingové rozpätie stanovené na úrovni spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu s najvyšším dumpingovým rozpätím, aby sa zabezpečila efektívnosť opatrení.

| (33) | Pre tie krajiny, u ktorých sa úroveň spolupráce považovala za nízku (menej ako 80 % celého objemu dovozu do Spoločenstva počas ORP), bolo zostatkové dumpingové rozpätie stanovené v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na základe dostupných skutočností. |
| --- | --- |

(33)

Pre tie krajiny, u ktorých sa úroveň spolupráce považovala za nízku (menej ako 80 % celého objemu dovozu do Spoločenstva počas ORP), bolo zostatkové dumpingové rozpätie stanovené v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na základe dostupných skutočností.

2.   Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania – osobitné zistenia pre konkrétnu krajinu

| (34) | Traja z piatich známych vyvážajúcich výrobcov spolupracovali pri prešetrovaní. Dve nespolupracujúce spoločnosti predstavujú viac ako 80 % celkovej výroby PET v Indii a približne 25 % indického vývozu do Spoločenstva. Podiel indického vývozu do Spoločenstva v pomere k spotrebe Spoločenstva tvoril počas ORP 0,3 %. Dvaja z troch spolupracujúcich vývozcov prijali cenové záväzky v súvislosti s ich vývozom PET do Spoločenstva, ktoré boli uzatvorené podľa pôvodného prešetrovania. |
| --- | --- |

(34)

Traja z piatich známych vyvážajúcich výrobcov spolupracovali pri prešetrovaní. Dve nespolupracujúce spoločnosti predstavujú viac ako 80 % celkovej výroby PET v Indii a približne 25 % indického vývozu do Spoločenstva. Podiel indického vývozu do Spoločenstva v pomere k spotrebe Spoločenstva tvoril počas ORP 0,3 %. Dvaja z troch spolupracujúcich vývozcov prijali cenové záväzky v súvislosti s ich vývozom PET do Spoločenstva, ktoré boli uzatvorené podľa pôvodného prešetrovania.

| (35) | Pokiaľ ide o dve spolupracujúce spoločnosti, zistilo sa, že ich vývozné ceny do Spoločenstva boli v súlade s minimálnymi cenami stanovenými v záväzkoch. Tieto ceny boli jasne vyššie ako ceny účtované za predaj na trhy tretích krajín. Tieto predaje sa uskutočňovali v oveľa väčších objemoch ako vývoz do Spoločenstva. To naznačuje, že ceny účtované zákazníkom v Spoločenstve nezodpovedajú normálnemu cenovému správaniu indických spoločností, ktoré prijali cenové záväzky. |
| --- | --- |

(35)

Pokiaľ ide o dve spolupracujúce spoločnosti, zistilo sa, že ich vývozné ceny do Spoločenstva boli v súlade s minimálnymi cenami stanovenými v záväzkoch. Tieto ceny boli jasne vyššie ako ceny účtované za predaj na trhy tretích krajín. Tieto predaje sa uskutočňovali v oveľa väčších objemoch ako vývoz do Spoločenstva. To naznačuje, že ceny účtované zákazníkom v Spoločenstve nezodpovedajú normálnemu cenovému správaniu indických spoločností, ktoré prijali cenové záväzky.

| (36) | Pokiaľ ide o vývoz do Spoločenstva, zistilo sa, že dumpingové rozpätia troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sú v rozsahu medzi nulovým dumpingom a 17 %. Treba poznamenať, že vyvážajúci výrobca s nulovým dumpingom prijal cenový záväzok a že objem jeho vývozu do Spoločenstva je veľmi malý (menej ako 10 %) v porovnaní s jeho vývozom do tretích krajín. Pri pôvodnom prešetrovaní vrátane následných preskúmaní boli dumpingové rozpätia v rozsahu medzi 14,7 % a 51,5 % (8). Keďže však dovážané množstvá boli skutočne veľmi malé, analýza sa zamerala najmä na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu. |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o vývoz do Spoločenstva, zistilo sa, že dumpingové rozpätia troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sú v rozsahu medzi nulovým dumpingom a 17 %. Treba poznamenať, že vyvážajúci výrobca s nulovým dumpingom prijal cenový záväzok a že objem jeho vývozu do Spoločenstva je veľmi malý (menej ako 10 %) v porovnaní s jeho vývozom do tretích krajín. Pri pôvodnom prešetrovaní vrátane následných preskúmaní boli dumpingové rozpätia v rozsahu medzi 14,7 % a 51,5 % (8). Keďže však dovážané množstvá boli skutočne veľmi malé, analýza sa zamerala najmä na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu.

| (37) | Pri prešetrovaní sa zistilo, že počas ORP bolo v Indonézii päť výrobcov PET. Ako sa uvádza v odôvodnení 16, tri spoločnosti predložili vyplnené dotazníky, ale len dve spoločnosti prijali overenia na mieste vo svojich priestoroch. Keďže takto nebolo možné overiť, či údaje, ktoré predložila tretia spoločnosť vo vyplnenom dotazníku, sú pravdivé, táto spoločnosť riadne nespolupracovala pri prešetrovaní v zmysle článku 18 základného nariadenia. V tom zmysle bola spoločnosť informovaná a dostala možnosť vyjadriť sa k tomuto zisteniu. |
| --- | --- |

(37)

Pri prešetrovaní sa zistilo, že počas ORP bolo v Indonézii päť výrobcov PET. Ako sa uvádza v odôvodnení 16, tri spoločnosti predložili vyplnené dotazníky, ale len dve spoločnosti prijali overenia na mieste vo svojich priestoroch. Keďže takto nebolo možné overiť, či údaje, ktoré predložila tretia spoločnosť vo vyplnenom dotazníku, sú pravdivé, táto spoločnosť riadne nespolupracovala pri prešetrovaní v zmysle článku 18 základného nariadenia. V tom zmysle bola spoločnosť informovaná a dostala možnosť vyjadriť sa k tomuto zisteniu.

| (38) | Jedna zo spolupracujúcich spoločností mala veľmi malý objem predaja na trh EÚ, ale tento predaj sa uskutočnil jednému špeciálnemu používateľovi v zdravotníckom sektore. Preto sa objem ani jednotková cena tohto predaja nepovažovali za reprezentatívne. Okrem tohto veľmi malého objemu Eurostat nezaregistroval žiadny iný predaj z Indonézie na trhu EÚ. |
| --- | --- |

(38)

Jedna zo spolupracujúcich spoločností mala veľmi malý objem predaja na trh EÚ, ale tento predaj sa uskutočnil jednému špeciálnemu používateľovi v zdravotníckom sektore. Preto sa objem ani jednotková cena tohto predaja nepovažovali za reprezentatívne. Okrem tohto veľmi malého objemu Eurostat nezaregistroval žiadny iný predaj z Indonézie na trhu EÚ.

| (39) | Keďže dve spolupracujúce spoločnosti nerealizovali na trhu EÚ žiadny reprezentatívny predaj počas ORP a štatistické údaje Eurostatu o dovoze ukázali, že z Indonézie sa neuskutočnil žiadny ďalší dovoz, nebolo možné stanoviť žiadne dumpingové rozpätie. |
| --- | --- |

(39)

Keďže dve spolupracujúce spoločnosti nerealizovali na trhu EÚ žiadny reprezentatívny predaj počas ORP a štatistické údaje Eurostatu o dovoze ukázali, že z Indonézie sa neuskutočnil žiadny ďalší dovoz, nebolo možné stanoviť žiadne dumpingové rozpätie.

| (40) | Dvaja malajskí výrobcovia PET spolupracovali na prešetrovaní. Len jeden z nich uskutočnil vývoz do Spoločenstva, ktorý predstavoval 100 % celkového dovozu PET z Malajzie do Spoločenstva. Celkový dovoz príslušného výrobku z Malajzie bol malý, t. j. v rozsahu 2 000 – 4 000 ton v porovnaní s trhom Spoločenstva ako celkom. |
| --- | --- |

(40)

Dvaja malajskí výrobcovia PET spolupracovali na prešetrovaní. Len jeden z nich uskutočnil vývoz do Spoločenstva, ktorý predstavoval 100 % celkového dovozu PET z Malajzie do Spoločenstva. Celkový dovoz príslušného výrobku z Malajzie bol malý, t. j. v rozsahu 2 000 – 4 000 ton v porovnaní s trhom Spoločenstva ako celkom.

| (41) | Pre vyvážajúceho výrobcu s vývozom do Spoločenstva počas ORP bol domáci predaj podobného výrobku reprezentatívny. Normálna hodnota vychádzala z cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi v Malajzii v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(41)

Pre vyvážajúceho výrobcu s vývozom do Spoločenstva počas ORP bol domáci predaj podobného výrobku reprezentatívny. Normálna hodnota vychádzala z cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi v Malajzii v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.

| (42) | Prešetrovanie ukázalo, že výrobné náklady, ktoré spoločnosť vykázala, boli podhodnotené, pretože režijné náklady fabriky (vrátane odpisov, výdavkov na nájmy, mzdy a údržbu), ktoré skutočne vznikli počas ORP, boli preradené do PVA výdavkov. Spoločnosť argumentovala, že tento postup sa použil preto, aby sa zohľadnila nízka miera využitia kapacity v jej výrobných zariadeniach. Skutočné vzniknuté náklady však zahŕňajú aj preradené režijné náklady fabriky. Skutočnosť, že spoločnosť fungovala len so zlomkom svojej celkovej výrobnej kapacity neznamená, že náklady na takéto zariadenia nevznikajú. V skutočnosti boli tieto náklady uvedené v účtovných záznamoch spoločnosti, a keďže sú priamo naviazané na výrobu podobného výrobku, musela sa vykonať oprava vykázaných výrobných nákladov. |
| --- | --- |

(42)

Prešetrovanie ukázalo, že výrobné náklady, ktoré spoločnosť vykázala, boli podhodnotené, pretože režijné náklady fabriky (vrátane odpisov, výdavkov na nájmy, mzdy a údržbu), ktoré skutočne vznikli počas ORP, boli preradené do PVA výdavkov. Spoločnosť argumentovala, že tento postup sa použil preto, aby sa zohľadnila nízka miera využitia kapacity v jej výrobných zariadeniach. Skutočné vzniknuté náklady však zahŕňajú aj preradené režijné náklady fabriky. Skutočnosť, že spoločnosť fungovala len so zlomkom svojej celkovej výrobnej kapacity neznamená, že náklady na takéto zariadenia nevznikajú. V skutočnosti boli tieto náklady uvedené v účtovných záznamoch spoločnosti, a keďže sú priamo naviazané na výrobu podobného výrobku, musela sa vykonať oprava vykázaných výrobných nákladov.

| (43) | Pre toho istého vyvážajúceho výrobcu sa vývozné ceny stanovili na základe cien, ktoré zaplatili neprepojení zákazníci v Spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(43)

Pre toho istého vyvážajúceho výrobcu sa vývozné ceny stanovili na základe cien, ktoré zaplatili neprepojení zákazníci v Spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.

| (44) | V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie vykonali sa úpravy vzhľadom na rozdiely v nákladoch na dopravu, poistenie, nakládku a pomocné činnosti a v úverových nákladoch, pokiaľ to bolo vhodné a opodstatnené. |
| --- | --- |

(44)

V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie vykonali sa úpravy vzhľadom na rozdiely v nákladoch na dopravu, poistenie, nakládku a pomocné činnosti a v úverových nákladoch, pokiaľ to bolo vhodné a opodstatnené.

| (45) | Pri výpočte dumpingového rozpätia sa vážené priemerné normálne hodnoty porovnávali s váženou priemernou vývoznou cenou príslušného výrobku do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(45)

Pri výpočte dumpingového rozpätia sa vážené priemerné normálne hodnoty porovnávali s váženou priemernou vývoznou cenou príslušného výrobku do Spoločenstva.

| (46) | Pri tomto porovnaní sa ukázala existencia dumpingu na úrovni okolo 5 % u jedného výrobcu vyvážajúceho do Spoločenstva počas ORP. Keďže však vyvážané množstvá boli skutočne veľmi malé, analýza sa zamerala najmä na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu. |
| --- | --- |

(46)

Pri tomto porovnaní sa ukázala existencia dumpingu na úrovni okolo 5 % u jedného výrobcu vyvážajúceho do Spoločenstva počas ORP. Keďže však vyvážané množstvá boli skutočne veľmi malé, analýza sa zamerala najmä na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu.

| (47) | Pripomína sa, že predbežné preskúmanie sa obmedzilo na dumping týkajúci sa spoločnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. a skupín SK Chemicals Co Ltd. a KP Chemicals Corp. Od týchto troch spoločností prišli kompletne vyplnené dotazníky. |
| --- | --- |

(47)

Pripomína sa, že predbežné preskúmanie sa obmedzilo na dumping týkajúci sa spoločnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. a skupín SK Chemicals Co Ltd. a KP Chemicals Corp. Od týchto troch spoločností prišli kompletne vyplnené dotazníky.

| (48) | Okrem toho sa prihlásili aj spoločnosti prepojené s jedným z uvedených vyvážajúcich výrobcov. Takže vyplnené dotazníky zaslali vyvážajúci výrobcovia Honam Petrochemicals a Huvis Corp. |
| --- | --- |

(48)

Okrem toho sa prihlásili aj spoločnosti prepojené s jedným z uvedených vyvážajúcich výrobcov. Takže vyplnené dotazníky zaslali vyvážajúci výrobcovia Honam Petrochemicals a Huvis Corp.

| (49) | Pred prešetrením na mieste spoločnosť Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. informovala Komisiu o svojom rozhodnutí zastaviť výrobu PET v Kórejská republika. Následne sa spoločnosť rozhodla zrušiť plánované overenie na mieste. Keďže spoločnosť takto prestala spolupracovať v zmysle článku 18 základného nariadenia, mala by podliehať zostatkovému dumpingovému rozpätiu. |
| --- | --- |

(49)

Pred prešetrením na mieste spoločnosť Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. informovala Komisiu o svojom rozhodnutí zastaviť výrobu PET v Kórejská republika. Následne sa spoločnosť rozhodla zrušiť plánované overenie na mieste. Keďže spoločnosť takto prestala spolupracovať v zmysle článku 18 základného nariadenia, mala by podliehať zostatkovému dumpingovému rozpätiu.

| (50) | Podľa žiadosti v Kórejskej republike existuje desať výrobcov, ktorí majú kapacitu na výrobu PET. Z týchto desiatich výrobcov sa Komisii prihlásilo päť výrobcov (vrátane spoločnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.) a predložilo vyplnené dotazníky. Z ostatných piatich nespolupracujúcich výrobcov jeden spolupracoval s Komisiou pri pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(50)

Podľa žiadosti v Kórejskej republike existuje desať výrobcov, ktorí majú kapacitu na výrobu PET. Z týchto desiatich výrobcov sa Komisii prihlásilo päť výrobcov (vrátane spoločnosti Daehan Synthetic Fiber Co Ltd.) a predložilo vyplnené dotazníky. Z ostatných piatich nespolupracujúcich výrobcov jeden spolupracoval s Komisiou pri pôvodnom prešetrovaní.

| (51) | Objemy vývozu štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov plus neoverené množstvá, ktoré vyváža spoločnosť Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., predstavovali takmer 100 % celkového vývozu počas ORP z Kórejskej republiky do Spoločenstva, ako ich zaregistroval Eurostat. |
| --- | --- |

(51)

Objemy vývozu štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov plus neoverené množstvá, ktoré vyváža spoločnosť Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., predstavovali takmer 100 % celkového vývozu počas ORP z Kórejskej republiky do Spoločenstva, ako ich zaregistroval Eurostat.

| (52) | Ako vyplýva z odôvodnení 16 a 17, štyria spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí plne spolupracovali pri prešetrovaní, boli:






  — | SK Chemicals Co. Ltd., Soul, |
| --- | --- | --- |

(52)

Ako vyplýva z odôvodnení 16 a 17, štyria spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí plne spolupracovali pri prešetrovaní, boli:

—

SK Chemicals Co. Ltd., Soul,

| — | Huvis Corp., Soul (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.), |
| --- | --- |

—

Huvis Corp., Soul (prepojený so skupinou SK Chemicals Co Ltd.),

| — | KP Chemicals Corp., Soul, |
| --- | --- |

—

KP Chemicals Corp., Soul,

| — | Honam Petrochemicals Corp., Soul (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd). |
| --- | --- |

—

Honam Petrochemicals Corp., Soul (prepojený so skupinou KP Chemicals Co Ltd).

| (53) | S cieľom predísť obchádzaniu v budúcnosti dumpingové rozpätia boli vypočítané na úrovni skupiny. |
| --- | --- |

(53)

S cieľom predísť obchádzaniu v budúcnosti dumpingové rozpätia boli vypočítané na úrovni skupiny.

| (54) | Pre všetky druhy PET, ktoré vyvážajú kórejskí vyvážajúci výrobcovia, bolo možné stanoviť normálnu hodnotu na základe cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi na domácom trhu v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(54)

Pre všetky druhy PET, ktoré vyvážajú kórejskí vyvážajúci výrobcovia, bolo možné stanoviť normálnu hodnotu na základe cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi na domácom trhu v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.

| (55) | Dvaja z kórejských vyvážajúcich výrobcov vykonávali predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom prostredníctvom prepojených spoločností v Kórejskej republike a prepojených dovozcov v Spoločenstve. V dôsledku toho sa v poslednom prípade vytvorená vývozná cena stanovila podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(55)

Dvaja z kórejských vyvážajúcich výrobcov vykonávali predaj na vývoz do Spoločenstva priamo nezávislým zákazníkom prostredníctvom prepojených spoločností v Kórejskej republike a prepojených dovozcov v Spoločenstve. V dôsledku toho sa v poslednom prípade vytvorená vývozná cena stanovila podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.

| (56) | Úpravy rozdielov v poplatkoch za dopravu, poistenie, manipuláciu, provízie, úver, balenie, clá (vrátenie cla) a bankové poplatky sa vykonali, pokiaľ to bolo opodstatnené a riadne podopreté dôkazmi. |
| --- | --- |

(56)

Úpravy rozdielov v poplatkoch za dopravu, poistenie, manipuláciu, provízie, úver, balenie, clá (vrátenie cla) a bankové poplatky sa vykonali, pokiaľ to bolo opodstatnené a riadne podopreté dôkazmi.

| (57) | Dvaja z kórejských vyvážajúcich výrobcov požiadali o vrátenie cla a zdôvodnili to tým, že dovozné poplatky sa platia z podobného výrobku, keď je určený na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, ale refundujú sa, keď sa výrobok predá na vývoz do Spoločenstva. V každom prípade sa zistilo, že požadovaná suma je väčšia ako výška cla zaplateného na podobný výrobok na domácom trhu a preto boli úpravy zodpovedajúcim spôsobom korigované. Metodika použitá pri súčasnom prešetrovaní bola v súlade s podmienkami stanovenými v článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia, pretože presne zohľadnila skutočnú úroveň dovozných ciel na podobný výrobok. |
| --- | --- |

(57)

Dvaja z kórejských vyvážajúcich výrobcov požiadali o vrátenie cla a zdôvodnili to tým, že dovozné poplatky sa platia z podobného výrobku, keď je určený na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, ale refundujú sa, keď sa výrobok predá na vývoz do Spoločenstva. V každom prípade sa zistilo, že požadovaná suma je väčšia ako výška cla zaplateného na podobný výrobok na domácom trhu a preto boli úpravy zodpovedajúcim spôsobom korigované. Metodika použitá pri súčasnom prešetrovaní bola v súlade s podmienkami stanovenými v článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia, pretože presne zohľadnila skutočnú úroveň dovozných ciel na podobný výrobok.

| (58) | Okrem toho obidvaja vyvážajúci výrobcovia si nárokovali náklady spojené s úverovaním na základe skutočného úverového obdobia prijatého odberateľmi v rámci platobného systému „otvorených účtov“, ktorý sa používa na kórejskom domácom trhu. Zistilo sa, že vo všeobecnosti v rámci tohto systému vyvážajúci výrobcovia v skutočnosti neposkytli osobitné úverové obdobia a okrem toho prijaté úverové obdobia nebolo možné presne určiť, lebo potvrdenky sa nedali priradiť ku konkrétnym faktúram. Za takýchto okolností sa tieto úpravy nemohli vykonať. |
| --- | --- |

(58)

Okrem toho obidvaja vyvážajúci výrobcovia si nárokovali náklady spojené s úverovaním na základe skutočného úverového obdobia prijatého odberateľmi v rámci platobného systému „otvorených účtov“, ktorý sa používa na kórejskom domácom trhu. Zistilo sa, že vo všeobecnosti v rámci tohto systému vyvážajúci výrobcovia v skutočnosti neposkytli osobitné úverové obdobia a okrem toho prijaté úverové obdobia nebolo možné presne určiť, lebo potvrdenky sa nedali priradiť ku konkrétnym faktúram. Za takýchto okolností sa tieto úpravy nemohli vykonať.

| (59) | Ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážené priemerné normálne hodnoty za každý druh príslušného výrobku vyvážaný do Spoločenstva sa porovnali s váženou priemernou vývoznou cenou každého zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(59)

Ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážené priemerné normálne hodnoty za každý druh príslušného výrobku vyvážaný do Spoločenstva sa porovnali s váženou priemernou vývoznou cenou každého zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku.

| (60) | Pri tomto porovnaní sa ukázala existencia dumpingu de minimis v súvislosti s vyvážajúcimi výrobcami, ktorí vyvážali do Spoločenstva počas ORP. |
| --- | --- |

(60)

Pri tomto porovnaní sa ukázala existencia dumpingu de minimis v súvislosti s vyvážajúcimi výrobcami, ktorí vyvážali do Spoločenstva počas ORP.

| (61) | Dvaja zo štyroch známych vyvážajúcich výrobcov spolupracovali pri prešetrovaní. Tieto dve spolupracujúce spoločnosti predstavujú viac ako 80 % z celkovej výroby na Taiwane a 99 % z celkového vývozu Taiwanu do Spoločenstva. Podiel taiwanského vývozu do Spoločenstva v pomere k spotrebe Spoločenstva dosiahol počas ORP 1,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Dvaja zo štyroch známych vyvážajúcich výrobcov spolupracovali pri prešetrovaní. Tieto dve spolupracujúce spoločnosti predstavujú viac ako 80 % z celkovej výroby na Taiwane a 99 % z celkového vývozu Taiwanu do Spoločenstva. Podiel taiwanského vývozu do Spoločenstva v pomere k spotrebe Spoločenstva dosiahol počas ORP 1,2 %.

| (62) | Tretí taiwanský vyvážajúci výrobca najprv dotazník vyplnil, ale pred kontrolou na mieste ďalšiu spoluprácu zastavil. To, že spoločnosť neumožnila zástupcom Komisie na mieste overiť vyplnený dotazník, znamená nespoluprácu pri prešetrovaní. Na základe článku 18 základného nariadenia by táto spoločnosť mala podliehať zostatkovému dumpingovému rozpätiu. |
| --- | --- |

(62)

Tretí taiwanský vyvážajúci výrobca najprv dotazník vyplnil, ale pred kontrolou na mieste ďalšiu spoluprácu zastavil. To, že spoločnosť neumožnila zástupcom Komisie na mieste overiť vyplnený dotazník, znamená nespoluprácu pri prešetrovaní. Na základe článku 18 základného nariadenia by táto spoločnosť mala podliehať zostatkovému dumpingovému rozpätiu.

| (63) | Pre všetky druhy PET, ktorý vyvážajú taiwanskí vyvážajúci výrobcovia, bolo možné stanoviť normálne hodnoty na základe cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi na domácom trhu v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(63)

Pre všetky druhy PET, ktorý vyvážajú taiwanskí vyvážajúci výrobcovia, bolo možné stanoviť normálne hodnoty na základe cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní nezávislými zákazníkmi na domácom trhu v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.

| (64) | Obidvaja spolupracujúci taiwanskí vyvážajúci výrobcovia vykonávali priamy predaj na vývoz nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Vývozné ceny sa dali posúdiť na základe cien zaplatených alebo splatných týmito zákazníkmi podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(64)

Obidvaja spolupracujúci taiwanskí vyvážajúci výrobcovia vykonávali priamy predaj na vývoz nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Vývozné ceny sa dali posúdiť na základe cien zaplatených alebo splatných týmito zákazníkmi podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia.

| (65) | Uplatnili sa úpravy rozdielov v poplatkoch za dopravu, poistenie, manipuláciu, úver, balenie a v bankových poplatkoch. |
| --- | --- |

(65)

Uplatnili sa úpravy rozdielov v poplatkoch za dopravu, poistenie, manipuláciu, úver, balenie a v bankových poplatkoch.

| (66) | Ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážené priemerné normálne hodnoty za každý druh príslušného výrobku vyvážaný do Spoločenstva sa porovnali s váženou priemernou vývoznou cenou každého zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(66)

Ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia, vážené priemerné normálne hodnoty za každý druh príslušného výrobku vyvážaný do Spoločenstva sa porovnali s váženou priemernou vývoznou cenou každého zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku.

| (67) | Na základe tohto porovnania zistené dumpingové rozpätie bolo nižšie ako rozpätie de minimis v prípade spoločnosti Far Eastern Textile Ltd. V prípade spoločnosti Shinkong dumpingové rozpätie dosahovalo 6,5 %. Pokiaľ však ide o spoločnosť Far Eastern Textile Ltd prešetrovanie ukázalo, že porovnanie váženej priemernej normálnej hodnoty s váženými priemernými vývoznými cenami nevyjadruje úplnú mieru dumpingu v praxi. V skutočnosti prešetrovanie ukázalo, že významné objemy (okolo 25 % celého vývozu do Spoločenstva) sa realizovali za výrazne nízke ceny a boli sústredné na jedného zákazníka. Okrem toho vývoz do všetkých miest určenia v Spoločenstve sa realizoval za výrazne znížené ceny počas posledných štyroch mesiacov ORP v porovnaní s prvými ôsmimi mesiacmi ORP. Preto sa musela použiť iná porovnávacia metodika. Významný rozdiel sa zistil medzi dumpingovými rozpätiami pri porovnaní priemer – priemer a porovnaní transakcia – priemer. Pokiaľ ide o porovnanie transakcia – transakcia, zistilo sa, že to nie je vhodná alternatívna porovnávacia metóda, lebo postup výberu jednotlivých transakcií pre takéto porovnanie sa v tomto prípade považoval za náhodný. Takže sa uskutočnilo porovnanie transakcia – priemer v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia. Existoval teda jasný model vývozu, ktorý sa líšil podľa zákazníka a času. |
| --- | --- |

(67)

Na základe tohto porovnania zistené dumpingové rozpätie bolo nižšie ako rozpätie de minimis v prípade spoločnosti Far Eastern Textile Ltd. V prípade spoločnosti Shinkong dumpingové rozpätie dosahovalo 6,5 %. Pokiaľ však ide o spoločnosť Far Eastern Textile Ltd prešetrovanie ukázalo, že porovnanie váženej priemernej normálnej hodnoty s váženými priemernými vývoznými cenami nevyjadruje úplnú mieru dumpingu v praxi. V skutočnosti prešetrovanie ukázalo, že významné objemy (okolo 25 % celého vývozu do Spoločenstva) sa realizovali za výrazne nízke ceny a boli sústredné na jedného zákazníka. Okrem toho vývoz do všetkých miest určenia v Spoločenstve sa realizoval za výrazne znížené ceny počas posledných štyroch mesiacov ORP v porovnaní s prvými ôsmimi mesiacmi ORP. Preto sa musela použiť iná porovnávacia metodika. Významný rozdiel sa zistil medzi dumpingovými rozpätiami pri porovnaní priemer – priemer a porovnaní transakcia – priemer. Pokiaľ ide o porovnanie transakcia – transakcia, zistilo sa, že to nie je vhodná alternatívna porovnávacia metóda, lebo postup výberu jednotlivých transakcií pre takéto porovnanie sa v tomto prípade považoval za náhodný. Takže sa uskutočnilo porovnanie transakcia – priemer v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia. Existoval teda jasný model vývozu, ktorý sa líšil podľa zákazníka a času.

| (68) | Na základe uvedeného sa dumpingové rozpätie, ktoré je výsledkom porovnania transakcia – priemer, posudzuje na účely ďalšej analýzy, pokiaľ ide o pokračovanie dumpingu. V prípade spoločnosti Shinkong rozdiel medzi dumpingovými rozpätiami, vypočítaný podľa týchto dvoch metodík, nebol významný a žiadne modely sa nezistili. Preto by sa pre túto spoločnosť malo zvážiť dumpingové rozpätie, ktoré je výsledkom porovnania priemer – priemer. |
| --- | --- |

(68)

Na základe uvedeného sa dumpingové rozpätie, ktoré je výsledkom porovnania transakcia – priemer, posudzuje na účely ďalšej analýzy, pokiaľ ide o pokračovanie dumpingu. V prípade spoločnosti Shinkong rozdiel medzi dumpingovými rozpätiami, vypočítaný podľa týchto dvoch metodík, nebol významný a žiadne modely sa nezistili. Preto by sa pre túto spoločnosť malo zvážiť dumpingové rozpätie, ktoré je výsledkom porovnania priemer – priemer.

| (69) | Následne dumpingové rozpätia stanovené za dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sú takéto:






  Far Eastern Textile Ltd | 3,5 % |
| --- | --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 6,5 % |

(69)

Následne dumpingové rozpätia stanovené za dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sú takéto:

Far Eastern Textile Ltd

3,5 %

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

6,5 %

Vyjadrené na osobitom základe tieto percentuálne rozpätia zodpovedajú týmto konkrétnym clám:

| Far Eastern Textile Ltd | 36,3 EUR/t |
| --- | --- |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67 EUR/t |

Far Eastern Textile Ltd

36,3 EUR/t

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67 EUR/t

Zostatkové clo by malo vychádzať zo zostatkového cla uplatniteľného v súčasnosti na Taiwan za predpokladu, že sa v súvislosti s tým nezistili žiadne zmeny okolností. Jeho výška je 143,4 EUR/t.

| (70) | Pokiaľ ide o dve spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali, uvažuje sa, že informácie, ktoré sú k dispozícii, by sa mali uplatniť v súlade s článkom 18 základného nariadenia. V skutočnosti by sa týmto spoločnostiam malo vymerať zostatkové clo. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o dve spoločnosti, ktoré pri prešetrovaní nespolupracovali, uvažuje sa, že informácie, ktoré sú k dispozícii, by sa mali uplatniť v súlade s článkom 18 základného nariadenia. V skutočnosti by sa týmto spoločnostiam malo vymerať zostatkové clo.

| (71) | Iba jeden thajský výrobca PET spolupracoval pri prešetrovaní a počas ORP nevykonal žiadny vývoz do Spoločenstva. Podľa Eurostatu bol objem dovozu s pôvodom v Thajsku počas ORP zanedbateľný. Je však známe, že počas ORP existovali v Thajsku minimálne traja iní výrobcovia PET, ktorí na prešetrovaní nespolupracovali. |
| --- | --- |

(71)

Iba jeden thajský výrobca PET spolupracoval pri prešetrovaní a počas ORP nevykonal žiadny vývoz do Spoločenstva. Podľa Eurostatu bol objem dovozu s pôvodom v Thajsku počas ORP zanedbateľný. Je však známe, že počas ORP existovali v Thajsku minimálne traja iní výrobcovia PET, ktorí na prešetrovaní nespolupracovali.

| (72) | Ak jediný spolupracujúci výrobca nevykonal žiadny vývoz PET do Spoločenstva, za tohto spolupracujúceho výrobcu nebolo možné urobiť žiadny výpočet dumpingu. |
| --- | --- |

(72)

Ak jediný spolupracujúci výrobca nevykonal žiadny vývoz PET do Spoločenstva, za tohto spolupracujúceho výrobcu nebolo možné urobiť žiadny výpočet dumpingu.

3.   Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení

| (73) | V snahe stanoviť, či je pravdepodobné, že dumping bude pokračovať v prípade zrušenia opatrení, sa preskúmalo cenové správanie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov k iným vývozným trhom, ich výroba, kapacita a zásoby. Táto analýza vychádzala z dostupných informácií, t. j. z overených informácií, ktoré poskytli vo vyplnených dotazníkoch spolupracujúci výrobcovia uvedení v oddiele A.4. Analýza bola tiež vykonaná v súvislosti s cenovým správaním, výrobou a výrobnou kapacitou iných vyvážajúcich výrobcov v krajinách, ktorých sa konanie týkalo. Táto analýza vychádzala z údajov prieskumu trhu, ktoré dodalo výrobné odvetvie Spoločenstva a vyvážajúci výrobcovia, zo štatistických údajov Eurostatu o dovoze a, pokiaľ sú k dispozícii, zo štatistických údajov o vývoze z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(73)

V snahe stanoviť, či je pravdepodobné, že dumping bude pokračovať v prípade zrušenia opatrení, sa preskúmalo cenové správanie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov k iným vývozným trhom, ich výroba, kapacita a zásoby. Táto analýza vychádzala z dostupných informácií, t. j. z overených informácií, ktoré poskytli vo vyplnených dotazníkoch spolupracujúci výrobcovia uvedení v oddiele A.4. Analýza bola tiež vykonaná v súvislosti s cenovým správaním, výrobou a výrobnou kapacitou iných vyvážajúcich výrobcov v krajinách, ktorých sa konanie týkalo. Táto analýza vychádzala z údajov prieskumu trhu, ktoré dodalo výrobné odvetvie Spoločenstva a vyvážajúci výrobcovia, zo štatistických údajov Eurostatu o dovoze a, pokiaľ sú k dispozícii, zo štatistických údajov o vývoze z príslušných krajín.

| (74) | Pravdepodobný scenár toho, čo by sa stalo, keby boli opatrenia zrušené, vychádzal:






  — | z overených vyplnených dotazníkov od troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorý v celom rozsahu spolupracovali na prešetrovaní, a |
| --- | --- | --- |

(74)

Pravdepodobný scenár toho, čo by sa stalo, keby boli opatrenia zrušené, vychádzal:

—

z overených vyplnených dotazníkov od troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorý v celom rozsahu spolupracovali na prešetrovaní, a

| — | zo správy z prieskumu trhu, ktorú vyhotovila nezávislá konzultačná firma a predložil žiadateľ. |
| --- | --- |

—

zo správy z prieskumu trhu, ktorú vyhotovila nezávislá konzultačná firma a predložil žiadateľ.

| (75) | Ceny v Spoločenstve boli vo všeobecnosti nižšie ako domáce ceny v Indii. Vývoz sa pravdepodobne robí za ceny, ktoré sú minimálne o niečo nižšie ako bežné ceny v Spoločenstve. Ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že vývoz do Spoločenstva by sa robil za dumpingové ceny za predpokladu, že by sa udržali rovnaké cenové úrovne. |
| --- | --- |

(75)

Ceny v Spoločenstve boli vo všeobecnosti nižšie ako domáce ceny v Indii. Vývoz sa pravdepodobne robí za ceny, ktoré sú minimálne o niečo nižšie ako bežné ceny v Spoločenstve. Ak by sa opatrenia zrušili, je pravdepodobné, že vývoz do Spoločenstva by sa robil za dumpingové ceny za predpokladu, že by sa udržali rovnaké cenové úrovne.

| (76) | Indické vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti nižšie ako jej domáce ceny. Tento rozdiel v cenách dosahoval 24 % úrovne vývoznej ceny. To naznačuje, že v prípade zrušenia opatrení by sa vývoz do Spoločenstva tak isto mohol robiť za dumpingové ceny. Ako sa už uviedlo, zistené rozpätia sú v skutočnosti vyššie ako zistená bežná úroveň dumpingu do ES. Treba poznamenať, že 1. táto bežná zistená úroveň dumpingu do ES sa stanovila na základe malých objemov vývozu a 2. že niektorý vývoz sa robil za podmienok cenového záväzku, ktorý má korekčný účinok na úroveň vývozných cien. Keby boli opatrenia zrušené, je teda pravdepodobné, že dumpingové rozpätie by bolo dokonca vyššie. |
| --- | --- |

(76)

Indické vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti nižšie ako jej domáce ceny. Tento rozdiel v cenách dosahoval 24 % úrovne vývoznej ceny. To naznačuje, že v prípade zrušenia opatrení by sa vývoz do Spoločenstva tak isto mohol robiť za dumpingové ceny. Ako sa už uviedlo, zistené rozpätia sú v skutočnosti vyššie ako zistená bežná úroveň dumpingu do ES. Treba poznamenať, že 1. táto bežná zistená úroveň dumpingu do ES sa stanovila na základe malých objemov vývozu a 2. že niektorý vývoz sa robil za podmienok cenového záväzku, ktorý má korekčný účinok na úroveň vývozných cien. Keby boli opatrenia zrušené, je teda pravdepodobné, že dumpingové rozpätie by bolo dokonca vyššie.

| (77) | Indické vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti nižšie ako cenová úroveň v Spoločenstve. Preto keby sa opatrenia zrušili, indickí vývozcovia by pravdepodobne vyvážali PET vo väčších množstvách do Spoločenstva a za ceny blížiace sa k cenám účtovaným tretím krajinám počas ORP. V dôsledku toho sa zdá pravdepodobné, že dumping stanovený v súvislosti s vývozom do Spoločenstva počas ORP, by sa mohol dokonca zvýšiť, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(77)

Indické vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti nižšie ako cenová úroveň v Spoločenstve. Preto keby sa opatrenia zrušili, indickí vývozcovia by pravdepodobne vyvážali PET vo väčších množstvách do Spoločenstva a za ceny blížiace sa k cenám účtovaným tretím krajinám počas ORP. V dôsledku toho sa zdá pravdepodobné, že dumping stanovený v súvislosti s vývozom do Spoločenstva počas ORP, by sa mohol dokonca zvýšiť, keby boli opatrenia zrušené.

| (78) | Pokiaľ ide o voľné kapacity, znova sa pripomína, že dvaja najväčší indickí výrobcovia pri prešetrovaní nespolupracovali. Napriek tomu sa zistilo, že ich celkové kapacity dosahovali približne 23 % spotreby Spoločenstva počas ORP. Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii, nevyužitá časť ich kapacít je významná a tvorí 80 000 až 130 000 ton. Okrem toho traja spolupracujúci výrobcovia tiež disponujú nejakými nevyužitými kapacitami. Záver je taký, že v Indii existujú významné voľné kapacity. Indický trh je tiež charakteristický nadmernými zásobami. V tejto súvislosti, keby boli opatrenia zrušené, výrobcovia sa môžu rozhodnúť presmerovať nadbytočné množstvá do Spoločenstva za stále nižšie dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide o voľné kapacity, znova sa pripomína, že dvaja najväčší indickí výrobcovia pri prešetrovaní nespolupracovali. Napriek tomu sa zistilo, že ich celkové kapacity dosahovali približne 23 % spotreby Spoločenstva počas ORP. Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii, nevyužitá časť ich kapacít je významná a tvorí 80 000 až 130 000 ton. Okrem toho traja spolupracujúci výrobcovia tiež disponujú nejakými nevyužitými kapacitami. Záver je taký, že v Indii existujú významné voľné kapacity. Indický trh je tiež charakteristický nadmernými zásobami. V tejto súvislosti, keby boli opatrenia zrušené, výrobcovia sa môžu rozhodnúť presmerovať nadbytočné množstvá do Spoločenstva za stále nižšie dumpingové ceny.

| (79) | Keby boli opatrenia zrušené, zdá sa, že nevyužité kapacity by boli pravdepodobne nasmerované do Spoločenstva. Vzhľadom na zistené vzťahy medzi cenami, najmä na vzťah medzi cenami v Spoločenstve a cenami v Indii, vývoz do Spoločenstva by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(79)

Keby boli opatrenia zrušené, zdá sa, že nevyužité kapacity by boli pravdepodobne nasmerované do Spoločenstva. Vzhľadom na zistené vzťahy medzi cenami, najmä na vzťah medzi cenami v Spoločenstve a cenami v Indii, vývoz do Spoločenstva by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny.

| (80) | Ceny v Spoločenstve boli vo všeobecnosti vyššie, ako ceny, ktoré dosiahli dvaja spolupracujúci indonézski vyvážajúci výrobcovia na svojom domácom trhu. To by naznačovalo, že pre indonézskych vyvážajúcich výrobcov by bola atraktívna možnosť presunúť predaj do Spoločenstva, keby boli antidumpingové opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(80)

Ceny v Spoločenstve boli vo všeobecnosti vyššie, ako ceny, ktoré dosiahli dvaja spolupracujúci indonézski vyvážajúci výrobcovia na svojom domácom trhu. To by naznačovalo, že pre indonézskych vyvážajúcich výrobcov by bola atraktívna možnosť presunúť predaj do Spoločenstva, keby boli antidumpingové opatrenia zrušené.

| (81) | Pre spoločnosť Polypet, ktorá fungovala so stratou na všetkých trhoch, sa domáce ceny nejavili ako spoľahlivé a preto sa normálna hodnota musela vytvoriť na základe výrobných nákladov plus bežný zisk. Na výpočty sa použila zisková prirážka 7 %, ktorá sa rovná prirážke použitej pri pôvodnom prešetrovaní. Medzi takto vytvorenou normálnou hodnotou a vývoznými cenami do tretích krajín sa zistil cenový rozdiel 25,0 %. Skutočnosť, že vývozné ceny boli nižšie ako normálna hodnota o takýto rozdiel naznačuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu na trhu Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(81)

Pre spoločnosť Polypet, ktorá fungovala so stratou na všetkých trhoch, sa domáce ceny nejavili ako spoľahlivé a preto sa normálna hodnota musela vytvoriť na základe výrobných nákladov plus bežný zisk. Na výpočty sa použila zisková prirážka 7 %, ktorá sa rovná prirážke použitej pri pôvodnom prešetrovaní. Medzi takto vytvorenou normálnou hodnotou a vývoznými cenami do tretích krajín sa zistil cenový rozdiel 25,0 %. Skutočnosť, že vývozné ceny boli nižšie ako normálna hodnota o takýto rozdiel naznačuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu na trhu Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené.

| (82) | Spoločnosť Petnesia fungovala približne vyrovnane počas ORP a normálna hodnota sa preto vypočítala s použitím domácej predajnej ceny a vytvorenej normálnej hodnoty pomocou metódy opísanej pre spoločnosť Polypet. Rozdiel medzi normálnymi hodnotami a vývoznou cenou do tretích krajín bol v rozsahu 5 – 10 % (pre tieto metódy). Skutočnosť, že vývozné ceny boli nižšie ako normálna hodnota o takýto rozdiel naznačuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu na trhu Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(82)

Spoločnosť Petnesia fungovala približne vyrovnane počas ORP a normálna hodnota sa preto vypočítala s použitím domácej predajnej ceny a vytvorenej normálnej hodnoty pomocou metódy opísanej pre spoločnosť Polypet. Rozdiel medzi normálnymi hodnotami a vývoznou cenou do tretích krajín bol v rozsahu 5 – 10 % (pre tieto metódy). Skutočnosť, že vývozné ceny boli nižšie ako normálna hodnota o takýto rozdiel naznačuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu na trhu Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené.

| (83) | Predajné ceny výrobcov zo Spoločenstva pre predaj do EÚ boli stanovené na 1 058 EUR počas ORP. V tom istom období predajné ceny indonézskych vývozcov na trhy tretích krajín boli 911 EUR. Predajné ceny boli teda o 16 % vyššie ako na iných trhoch. To by naznačovalo, že pre indonézskych výrobcov by bola atraktívna možnosť presunúť predaj do Spoločenstva, keby boli antidumpingové opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(83)

Predajné ceny výrobcov zo Spoločenstva pre predaj do EÚ boli stanovené na 1 058 EUR počas ORP. V tom istom období predajné ceny indonézskych vývozcov na trhy tretích krajín boli 911 EUR. Predajné ceny boli teda o 16 % vyššie ako na iných trhoch. To by naznačovalo, že pre indonézskych výrobcov by bola atraktívna možnosť presunúť predaj do Spoločenstva, keby boli antidumpingové opatrenia zrušené.

| (84) | Ako sa už uviedlo, v Indonézii počas ORP fungovalo päť výrobcov. Správa z prieskumu trhu uvádza 324 000 ton výroby v Indonézii a z nej spolupracujúci výrobcovia predstavovali približne 47 %. Informácie od spolupracujúcich výrobcov a prieskum trhu naznačujú, že nevyužité kapacity tvorili okolo 10 % z celkovej kapacity, t. j. približne 37 000 ton. To predstavuje asi 1,5 % spotreby Spoločenstva. |
| --- | --- |

(84)

Ako sa už uviedlo, v Indonézii počas ORP fungovalo päť výrobcov. Správa z prieskumu trhu uvádza 324 000 ton výroby v Indonézii a z nej spolupracujúci výrobcovia predstavovali približne 47 %. Informácie od spolupracujúcich výrobcov a prieskum trhu naznačujú, že nevyužité kapacity tvorili okolo 10 % z celkovej kapacity, t. j. približne 37 000 ton. To predstavuje asi 1,5 % spotreby Spoločenstva.

| (85) | Informácie od spolupracujúcich výrobcov ukázali, že zásoby PET sú nízke. |
| --- | --- |

(85)

Informácie od spolupracujúcich výrobcov ukázali, že zásoby PET sú nízke.

| (86) | Pokiaľ ide o nevyužité kapacity a zásoby, prešetrovanie ukázalo, že na predaj na trhu Spoločenstva by mohlo byť k dispozícii významné množstvo PET. |
| --- | --- |

(86)

Pokiaľ ide o nevyužité kapacity a zásoby, prešetrovanie ukázalo, že na predaj na trhu Spoločenstva by mohlo byť k dispozícii významné množstvo PET.

| (87) | Posúdenie uvedených faktorov ukázalo, že existuje významný rozdiel v cenách medzi dodávkami, ktoré realizujú indonézski výrobcovia na trhoch tretích krajín, a ich normálnou hodnotou. |
| --- | --- |

(87)

Posúdenie uvedených faktorov ukázalo, že existuje významný rozdiel v cenách medzi dodávkami, ktoré realizujú indonézski výrobcovia na trhoch tretích krajín, a ich normálnou hodnotou.

| (88) | Okrem toho vývozné ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na trhoch tretích krajín a na indonézskom domácom trhu sú oveľa nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v rámci Spoločenstva. Keď sa k tomu pridá existencia voľnej kapacity, v prípade zrušenia opatrení by boli indonézski vyvážajúci výrobcovia motivovaní zvýšiť svoj predaj na trhu Spoločenstva a tento predaj by sa pravdepodobne realizoval za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(88)

Okrem toho vývozné ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na trhoch tretích krajín a na indonézskom domácom trhu sú oveľa nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v rámci Spoločenstva. Keď sa k tomu pridá existencia voľnej kapacity, v prípade zrušenia opatrení by boli indonézski vyvážajúci výrobcovia motivovaní zvýšiť svoj predaj na trhu Spoločenstva a tento predaj by sa pravdepodobne realizoval za dumpingové ceny.

| (89) | Zatiaľ čo celková výroba a predaj príslušného výrobku zo strany malajských výrobcov sa odhaduje približne na 120 000 ton, celková spotreba PET v Malajzii je okolo 60 000 ton. Keďže na domácom trhu je schopná spotrebovať len asi polovicu z celkovej výroby a predaja, je jasné, že malajskí výrobcovia príslušného výrobku sú vo všeobecnosti závislí od vývozných trhov, aby mohli naďalej vyrábať pri súčasných kapacitách. |
| --- | --- |

(89)

Zatiaľ čo celková výroba a predaj príslušného výrobku zo strany malajských výrobcov sa odhaduje približne na 120 000 ton, celková spotreba PET v Malajzii je okolo 60 000 ton. Keďže na domácom trhu je schopná spotrebovať len asi polovicu z celkovej výroby a predaja, je jasné, že malajskí výrobcovia príslušného výrobku sú vo všeobecnosti závislí od vývozných trhov, aby mohli naďalej vyrábať pri súčasných kapacitách.

| (90) | Prešetrovanie ukázalo, že domáce ceny sú asi o 10 až 20 % nižšie ako priemerné ceny účtované na trhu Spoločenstva. Nie je žiadny dôvod domnievať sa, že by sa to zmenilo, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(90)

Prešetrovanie ukázalo, že domáce ceny sú asi o 10 až 20 % nižšie ako priemerné ceny účtované na trhu Spoločenstva. Nie je žiadny dôvod domnievať sa, že by sa to zmenilo, keby boli opatrenia zrušené.

| (91) | Informácie, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia uvedení v odôvodnení 17 ukázali, že vývoz do tretích krajín sa realizoval vo veľkých objemoch, ktoré predstavovali 67 % celkového predaja počas ORP. |
| --- | --- |

(91)

Informácie, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia uvedení v odôvodnení 17 ukázali, že vývoz do tretích krajín sa realizoval vo veľkých objemoch, ktoré predstavovali 67 % celkového predaja počas ORP.

| (92) | U jedného malajského vývozcu, ktorý vyvážal do Spoločenstva, boli vážené priemerné vývozné ceny do tretích krajín nižšie ako vážené priemerné normálne hodnoty, ktoré sa stanovili pre výpočet jeho dumpingu, a tiež sa ukázali nižšie ako predajné ceny do Spoločenstva. To naznačuje, že tento malajský vývozca pravdepodobne predáva PET za dumpingové ceny aj na trhy tretích krajín, a že cenový rozdiel je dokonca vyšší ako ten, ktorý sa zistil na európskom trhu. |
| --- | --- |

(92)

U jedného malajského vývozcu, ktorý vyvážal do Spoločenstva, boli vážené priemerné vývozné ceny do tretích krajín nižšie ako vážené priemerné normálne hodnoty, ktoré sa stanovili pre výpočet jeho dumpingu, a tiež sa ukázali nižšie ako predajné ceny do Spoločenstva. To naznačuje, že tento malajský vývozca pravdepodobne predáva PET za dumpingové ceny aj na trhy tretích krajín, a že cenový rozdiel je dokonca vyšší ako ten, ktorý sa zistil na európskom trhu.

| (93) | U ďalšieho vývozcu, ktorý počas ORP neuskutočnil žiadny vývoz do Spoločenstva, prešetrovanie ukázalo, že priemerné vývozné ceny do tretích krajín boli nižšie ako výrobné náklady, čo tiež naznačuje, že podobný výrobok sa na tretích trhoch predáva za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(93)

U ďalšieho vývozcu, ktorý počas ORP neuskutočnil žiadny vývoz do Spoločenstva, prešetrovanie ukázalo, že priemerné vývozné ceny do tretích krajín boli nižšie ako výrobné náklady, čo tiež naznačuje, že podobný výrobok sa na tretích trhoch predáva za dumpingové ceny.

| (94) | Uvedené naznačuje veľkú pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu pri vývoze do Spoločenstva v prípade zrušenia opatrení. |
| --- | --- |

(94)

Uvedené naznačuje veľkú pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu pri vývoze do Spoločenstva v prípade zrušenia opatrení.

| (95) | Informácie, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia uvedení v odôvodnení 17 ukázali, že vývoz do tretích krajín sa realizoval za váženú priemernú vývoznú cenu oveľa nižšiu, ako sú predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(95)

Informácie, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia uvedení v odôvodnení 17 ukázali, že vývoz do tretích krajín sa realizoval za váženú priemernú vývoznú cenu oveľa nižšiu, ako sú predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v rámci Spoločenstva.

| (96) | Možno teda dospiesť k záveru, že pri prevládajúcej cenovej úrovni by sa Spoločenstvo považovalo za atraktívny trh pre vyvážajúcich výrobcov v Malajzii. Na základe toho sa usúdilo, že by existovala ekonomická motivácia na presun vývozu z tretích krajín na ziskovejší trh Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené. Keby sa vývoz presunul do Spoločenstva, realizoval by sa pravdepodobne tiež za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(96)

Možno teda dospiesť k záveru, že pri prevládajúcej cenovej úrovni by sa Spoločenstvo považovalo za atraktívny trh pre vyvážajúcich výrobcov v Malajzii. Na základe toho sa usúdilo, že by existovala ekonomická motivácia na presun vývozu z tretích krajín na ziskovejší trh Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené. Keby sa vývoz presunul do Spoločenstva, realizoval by sa pravdepodobne tiež za dumpingové ceny.

| (97) | Prešetrovanie ukázalo, že využitie kapacít dvoch spolupracujúcich výrobcov bolo počas ORP veľmi nízke, a to v rozsahu 30 – 80 %. Na základe toho možno urobiť záver, že v Malajzii existujú významné voľné kapacity. Keby boli opatrenia zrušené, boli by malajskí výrobcovia motivovaní tieto voľné kapacity využiť a výrazne zvýšiť predaj na vývoz do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(97)

Prešetrovanie ukázalo, že využitie kapacít dvoch spolupracujúcich výrobcov bolo počas ORP veľmi nízke, a to v rozsahu 30 – 80 %. Na základe toho možno urobiť záver, že v Malajzii existujú významné voľné kapacity. Keby boli opatrenia zrušené, boli by malajskí výrobcovia motivovaní tieto voľné kapacity využiť a výrazne zvýšiť predaj na vývoz do Spoločenstva.

| (98) | Zistilo sa, že dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia majú bežnú úroveň zásob. Treba však poznamenať, že zásoby nemožno považovať za významný ukazovateľ, lebo výroba PET v Malajzii väčšinou funguje na základe objednávok od zákazníkov. Preto zásoby tvorí hlavne PET, ktorý čaká na odoslanie už známym zákazníkom. |
| --- | --- |

(98)

Zistilo sa, že dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia majú bežnú úroveň zásob. Treba však poznamenať, že zásoby nemožno považovať za významný ukazovateľ, lebo výroba PET v Malajzii väčšinou funguje na základe objednávok od zákazníkov. Preto zásoby tvorí hlavne PET, ktorý čaká na odoslanie už známym zákazníkom.

| (99) | Prešetrovanie ukázalo, že jeden zo spolupracujúcich výrobcov pokračoval v uplatňovaní dumpingových praktík aj napriek účinným opatreniam. |
| --- | --- |

(99)

Prešetrovanie ukázalo, že jeden zo spolupracujúcich výrobcov pokračoval v uplatňovaní dumpingových praktík aj napriek účinným opatreniam.

| (100) | Okrem toho vážené priemerné vývozné ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na trhy tretích krajín a predajné ceny na domácom trhu sú tiež oveľa nižšie ako prevládajúca cenová úroveň v Spoločenstve. Keď sa k tomu pridá nízke využitie kapacít, v prípade zrušenia opatrení by boli malajskí vyvážajúci výrobcovia motivovaní presunúť sa na trh Spoločenstva, a to pravdepodobne za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(100)

Okrem toho vážené priemerné vývozné ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na trhy tretích krajín a predajné ceny na domácom trhu sú tiež oveľa nižšie ako prevládajúca cenová úroveň v Spoločenstve. Keď sa k tomu pridá nízke využitie kapacít, v prípade zrušenia opatrení by boli malajskí vyvážajúci výrobcovia motivovaní presunúť sa na trh Spoločenstva, a to pravdepodobne za dumpingové ceny.

| (101) | V odôvodnení 60 sa vysvetľuje, že dumpingové rozpätia zistené u všetkých štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, sú nižšie ako de minimis. Pripomína sa, že tento vývoz sa uskutočnil v období, keď dvaja zo spolupracujúcich vývozcov mohli vyvážať do Spoločenstva s nulovým clom. Keďže vývoz týchto štyroch vyvážajúcich výrobcov predstavoval takmer 100 % celého vývozu PET počas ORP (ako oznámil Eurostat), u každého z vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, sa riziko opakovaného výskytu dumpingu javí ako malé. |
| --- | --- |

(101)

V odôvodnení 60 sa vysvetľuje, že dumpingové rozpätia zistené u všetkých štyroch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, sú nižšie ako de minimis. Pripomína sa, že tento vývoz sa uskutočnil v období, keď dvaja zo spolupracujúcich vývozcov mohli vyvážať do Spoločenstva s nulovým clom. Keďže vývoz týchto štyroch vyvážajúcich výrobcov predstavoval takmer 100 % celého vývozu PET počas ORP (ako oznámil Eurostat), u každého z vyvážajúcich výrobcov, ktorí spolupracovali pri prešetrovaní, sa riziko opakovaného výskytu dumpingu javí ako malé.

| (102) | Prešetrovanie ukázalo, že ceny na kórejskom domácom trhu, ktoré účtujú spolupracujúce spoločnosti, sú vyššie ako ceny, ktoré účtuje výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nie je žiadny dôvod domnievať sa, že domáce ceny, ktoré sa zistili u spolupracujúcich spoločností, nie sú reprezentatívne alebo že nespolupracujúci výrobcovia predávajú na domácom trhu za výrazne nižšie ceny ako spolupracujúce spoločnosti. Okrem toho je pravdepodobné, že nespolupracujúce spoločnosti, ktoré nepredávali v ES, budú predávať za nízke ceny, aby znova získali stratený podiel na trhu ES. To naznačuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu u nespolupracujúcich spoločností, keby sa opatrenia zrušili. Treba tiež poznamenať, že tieto nespolupracujúce spoločnosti vyvážali do Spoločenstva pri pôvodnom prešetrovaní významné množstvá. |
| --- | --- |

(102)

Prešetrovanie ukázalo, že ceny na kórejskom domácom trhu, ktoré účtujú spolupracujúce spoločnosti, sú vyššie ako ceny, ktoré účtuje výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Nie je žiadny dôvod domnievať sa, že domáce ceny, ktoré sa zistili u spolupracujúcich spoločností, nie sú reprezentatívne alebo že nespolupracujúci výrobcovia predávajú na domácom trhu za výrazne nižšie ceny ako spolupracujúce spoločnosti. Okrem toho je pravdepodobné, že nespolupracujúce spoločnosti, ktoré nepredávali v ES, budú predávať za nízke ceny, aby znova získali stratený podiel na trhu ES. To naznačuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu u nespolupracujúcich spoločností, keby sa opatrenia zrušili. Treba tiež poznamenať, že tieto nespolupracujúce spoločnosti vyvážali do Spoločenstva pri pôvodnom prešetrovaní významné množstvá.

| (103) | U spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa zistil cenový rozdiel okolo 5 % medzi prevládajúcou cenovou úrovňou na kórejskom domácom trhu a ich vývozom do tretích krajín. Za predpokladu, že mohli do Spoločenstva vyvážať neobmedzené množstvá PET s nulovým clom, sa však riziko odklonenia obchodu do Spoločenstva ukazuje ako pomerne nízke. |
| --- | --- |

(103)

U spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa zistil cenový rozdiel okolo 5 % medzi prevládajúcou cenovou úrovňou na kórejskom domácom trhu a ich vývozom do tretích krajín. Za predpokladu, že mohli do Spoločenstva vyvážať neobmedzené množstvá PET s nulovým clom, sa však riziko odklonenia obchodu do Spoločenstva ukazuje ako pomerne nízke.

| (104) | Vývozné ceny do tretích krajín boli tiež vo všeobecnosti dostupné vrátane cien, ktoré účtovali nespolupracujúci výrobcovia. Ceny nespolupracujúcich výrobcov boli nižšie ako domáce ceny, ktoré účtovali spolupracujúci výrobcovia. Tento cenový rozdiel znova ukazuje, že keby sa zrušili opatrenia, vývoz do Spoločenstva sa môže realizovať za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(104)

Vývozné ceny do tretích krajín boli tiež vo všeobecnosti dostupné vrátane cien, ktoré účtovali nespolupracujúci výrobcovia. Ceny nespolupracujúcich výrobcov boli nižšie ako domáce ceny, ktoré účtovali spolupracujúci výrobcovia. Tento cenový rozdiel znova ukazuje, že keby sa zrušili opatrenia, vývoz do Spoločenstva sa môže realizovať za dumpingové ceny.

| (105) | Prešetrovanie ukázalo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia v Kórejskej republike predali významné množstvá do tretích krajín. U skupín SK Chemicals a KP Chemicals, pokiaľ by mali možnosť vyvážať neobmedzené množstvá PET do Spoločenstva s nulovým clom, sa však riziko odklonenia obchodu do Spoločenstva ukazuje ako pomerne nízke. |
| --- | --- |

(105)

Prešetrovanie ukázalo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia v Kórejskej republike predali významné množstvá do tretích krajín. U skupín SK Chemicals a KP Chemicals, pokiaľ by mali možnosť vyvážať neobmedzené množstvá PET do Spoločenstva s nulovým clom, sa však riziko odklonenia obchodu do Spoločenstva ukazuje ako pomerne nízke.

| (106) | U nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa použili informácie zo správy z prieskumu trhu a informácie od kórejského štatistického úradu. |
| --- | --- |

(106)

U nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa použili informácie zo správy z prieskumu trhu a informácie od kórejského štatistického úradu.

| (107) | Keď sa spočíta celkový vývoz kórejských vyvážajúcich výrobcov do tretích krajín počas ORP (727 Kt), ako ho vykázal kórejský štatistický úrad, a odpočíta sa vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (320 Kt), celkový vývoz nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa vypočítal na 407 Kt. |
| --- | --- |

(107)

Keď sa spočíta celkový vývoz kórejských vyvážajúcich výrobcov do tretích krajín počas ORP (727 Kt), ako ho vykázal kórejský štatistický úrad, a odpočíta sa vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov (320 Kt), celkový vývoz nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa vypočítal na 407 Kt.

| (108) | Množstvá, ktoré vyviezli do každého miesta určenia nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, sa stanovili tak, že z celkového vývozu podľa miest určenia sa odpočítal vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov podľa miest určenia. Päť miest určenia, do ktorých sa predpokladajú najväčšie objemy vývozu, sú ČĽR a po nej Ukrajina, Japonsko, Tunisko a Iránska islamská republika. |
| --- | --- |

(108)

Množstvá, ktoré vyviezli do každého miesta určenia nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, sa stanovili tak, že z celkového vývozu podľa miest určenia sa odpočítal vývoz spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov podľa miest určenia. Päť miest určenia, do ktorých sa predpokladajú najväčšie objemy vývozu, sú ČĽR a po nej Ukrajina, Japonsko, Tunisko a Iránska islamská republika.

| (109) | Na základe hodnôt vývozu, ktoré poskytol kórejský štatistický úrad, sa vypočítala vážená priemerná cena do týchto piatich miest určenia s najväčším vývozom, a to 759 EUR/tona. Keďže táto cena vychádza z približných neoverených štatistických údajov (čiastočne obsahuje štatistické hodnoty od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a je možné, že obsahuje vývozné ceny do prepojených spoločností, ako aj ceny bez započítania nákladov na námornú nákladnú dopravu), priemerná cena zostáva oveľa nižšia ako sú priemerné dovozné ceny (na úrovni CIF) do Spoločenstva (približne 25 %). |
| --- | --- |

(109)

Na základe hodnôt vývozu, ktoré poskytol kórejský štatistický úrad, sa vypočítala vážená priemerná cena do týchto piatich miest určenia s najväčším vývozom, a to 759 EUR/tona. Keďže táto cena vychádza z približných neoverených štatistických údajov (čiastočne obsahuje štatistické hodnoty od spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a je možné, že obsahuje vývozné ceny do prepojených spoločností, ako aj ceny bez započítania nákladov na námornú nákladnú dopravu), priemerná cena zostáva oveľa nižšia ako sú priemerné dovozné ceny (na úrovni CIF) do Spoločenstva (približne 25 %).

| (110) | Na základe toho, t. j. vzhľadom na evidentne významné objemy vývozu nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do tretích krajín a skutočnosť, že ceny nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do piatich najväčších miest určenia sú oveľa nižšie ako priemerná dovozná cena do Spoločenstva, prejavuje sa tu značné riziko odklonenia obchodu zo strany nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení. Vzhľadom na zistené významné dumpingové rozpätie (55 %) u najväčšieho z nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov pri pôvodnom prešetrovaní je vysoko pravdepodobné, že nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia by obnovili svoje dumpingové praktiky, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(110)

Na základe toho, t. j. vzhľadom na evidentne významné objemy vývozu nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do tretích krajín a skutočnosť, že ceny nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov do piatich najväčších miest určenia sú oveľa nižšie ako priemerná dovozná cena do Spoločenstva, prejavuje sa tu značné riziko odklonenia obchodu zo strany nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ak by sa nechala uplynúť platnosť opatrení. Vzhľadom na zistené významné dumpingové rozpätie (55 %) u najväčšieho z nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov pri pôvodnom prešetrovaní je vysoko pravdepodobné, že nespolupracujúci vyvážajúci výrobcovia by obnovili svoje dumpingové praktiky, keby boli opatrenia zrušené.

| (111) | Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, u všetkých sa zistilo, že majú bežnú úroveň zásob a fungovali takmer na plnú kapacitu. Riziko opakovaného výskytu dumpingu sa tu teda ukazuje ako veľmi obmedzené. |
| --- | --- |

(111)

Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, u všetkých sa zistilo, že majú bežnú úroveň zásob a fungovali takmer na plnú kapacitu. Riziko opakovaného výskytu dumpingu sa tu teda ukazuje ako veľmi obmedzené.

| (112) | Pokiaľ ide o nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, kapacita bola stanovená na základe celkovej kapacity kórejských vyvážajúcich výrobcov vyplývajúcej z prieskumu trhu. O úrovni zásob nie sú k dispozícii žiadne informácie. Keď odpočítame kapacitu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z celkovej kórejskej kapacity, dostaneme odhad kapacity za nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Táto kapacita sa odhadla asi na 550 Kt, čo by zodpovedalo podielu na trhu 23 % z celkovej spotreby Spoločenstva. |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, kapacita bola stanovená na základe celkovej kapacity kórejských vyvážajúcich výrobcov vyplývajúcej z prieskumu trhu. O úrovni zásob nie sú k dispozícii žiadne informácie. Keď odpočítame kapacitu spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z celkovej kórejskej kapacity, dostaneme odhad kapacity za nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Táto kapacita sa odhadla asi na 550 Kt, čo by zodpovedalo podielu na trhu 23 % z celkovej spotreby Spoločenstva.

| (113) | Na základe správy z prieskumu trhu nevyužitá kapacita za Kórejskú republiku ako celok sa odhaduje približne na 200 000 ton. Takže keby sa opatrenia zrušili, nemožno vylúčiť, že tu existuje riziko dumpingu zo strany nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov s nevyužitou kapacitou. |
| --- | --- |

(113)

Na základe správy z prieskumu trhu nevyužitá kapacita za Kórejskú republiku ako celok sa odhaduje približne na 200 000 ton. Takže keby sa opatrenia zrušili, nemožno vylúčiť, že tu existuje riziko dumpingu zo strany nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov s nevyužitou kapacitou.

| (114) | I keď u štyroch spolupracujúcich spoločností sa neprejavuje žiadne evidentné riziko opakovaného výskytu dumpingu, prešetrovanie ukázalo, že u nespolupracujúcich spoločností reálne riziko opakovaného výskytu dumpingu existuje. Ukázalo sa to pri porovnaní prevládajúcej cenovej úrovne na kórejskom domácom trhu a cenovej úrovne na trhu Spoločenstva, ako aj pri porovnaní domácej cenovej úrovne v Kórejskej republike s priemernou úrovňou vývozných cien na trhy tretích krajín. |
| --- | --- |

(114)

I keď u štyroch spolupracujúcich spoločností sa neprejavuje žiadne evidentné riziko opakovaného výskytu dumpingu, prešetrovanie ukázalo, že u nespolupracujúcich spoločností reálne riziko opakovaného výskytu dumpingu existuje. Ukázalo sa to pri porovnaní prevládajúcej cenovej úrovne na kórejskom domácom trhu a cenovej úrovne na trhu Spoločenstva, ako aj pri porovnaní domácej cenovej úrovne v Kórejskej republike s priemernou úrovňou vývozných cien na trhy tretích krajín.

| (115) | Okrem toho je možné zistiť skutočne výrazné riziko odklonenia obchodu, keď sa porovnajú významné objemy PET predávané do tretích krajín za ceny, ktoré sú oveľa nižšie ako ceny, za ktoré sa PET dováža do Spoločenstva. Vzhľadom na dumpingovú minulosť týchto nespolupracujúcich spoločností (na úrovni 55 % pri pôvodnom prešetrovaní) nie je žiadny dôvod domnievať sa, že tieto spoločnosti by neobnovili svoje dumpingové praktiky, keby sa nechala uplynúť platnosť opatrení. |
| --- | --- |

(115)

Okrem toho je možné zistiť skutočne výrazné riziko odklonenia obchodu, keď sa porovnajú významné objemy PET predávané do tretích krajín za ceny, ktoré sú oveľa nižšie ako ceny, za ktoré sa PET dováža do Spoločenstva. Vzhľadom na dumpingovú minulosť týchto nespolupracujúcich spoločností (na úrovni 55 % pri pôvodnom prešetrovaní) nie je žiadny dôvod domnievať sa, že tieto spoločnosti by neobnovili svoje dumpingové praktiky, keby sa nechala uplynúť platnosť opatrení.

| (116) | Taiwanské domáce ceny spolupracujúcich a nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov boli vo všeobecnosti nižšie ako ceny v Spoločenstve. Ceny v Spoločenstve boli naozaj ziskové. To znamená, že cenová úroveň v Spoločenstve by bola tiež veľmi atraktívna z pohľadu taiwanského vyvážajúceho výrobcu. Vzhľadom na zistený vzťah medzi cenami budú taiwanské vývozné ceny tiež pravdepodobne oveľa nižšie ako priemerné ceny, ktoré účtuje výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(116)

Taiwanské domáce ceny spolupracujúcich a nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov boli vo všeobecnosti nižšie ako ceny v Spoločenstve. Ceny v Spoločenstve boli naozaj ziskové. To znamená, že cenová úroveň v Spoločenstve by bola tiež veľmi atraktívna z pohľadu taiwanského vyvážajúceho výrobcu. Vzhľadom na zistený vzťah medzi cenami budú taiwanské vývozné ceny tiež pravdepodobne oveľa nižšie ako priemerné ceny, ktoré účtuje výrobné odvetvie Spoločenstva.

| (117) | V prípade jedného spolupracujúceho výrobcu boli ceny do tretích krajín oveľa nižšie ako taiwanské domáce ceny. V prípade druhého spolupracujúceho výrobcu, ktorý predával hlavne do Japonska, vývozné ceny do tretích krajín boli vyššie ako domáce predajné ceny. Na základe toho nemožno vylúčiť, že vývozné ceny do Spoločenstva budú sledovať trend taiwanských cien do iných krajín (okrem Japonska), keby boli opatrenia zrušené. Opakovaný výskyt dumpingu podľa takého scenára je teda pravdepodobný. Toto hodnotenie vychádza z údajov, ktoré dodali spolupracujúci výrobcovia, keďže v tejto súvislosti nebolo možné vyhľadať žiadne iné údaje. |
| --- | --- |

(117)

V prípade jedného spolupracujúceho výrobcu boli ceny do tretích krajín oveľa nižšie ako taiwanské domáce ceny. V prípade druhého spolupracujúceho výrobcu, ktorý predával hlavne do Japonska, vývozné ceny do tretích krajín boli vyššie ako domáce predajné ceny. Na základe toho nemožno vylúčiť, že vývozné ceny do Spoločenstva budú sledovať trend taiwanských cien do iných krajín (okrem Japonska), keby boli opatrenia zrušené. Opakovaný výskyt dumpingu podľa takého scenára je teda pravdepodobný. Toto hodnotenie vychádza z údajov, ktoré dodali spolupracujúci výrobcovia, keďže v tejto súvislosti nebolo možné vyhľadať žiadne iné údaje.

| (118) | Taiwanské vývozné ceny do tretích krajín boli oveľa nižšie ako cenová úroveň v Spoločenstve. Taiwanský vývoz do iných krajín nepodliehal žiadnym antidumpingovým clám počas ORP. Keby sa opatrenia zrušili, nemožno vylúčiť, že vývozné ceny do Spoločenstva by sledovali vývoj cien na iné trhy. Za takých okolností by sa budúci vývoz do Spoločenstva robil za dumpingové ceny. Aj toto hodnotenie vychádza z údajov, ktoré poskytli spolupracujúci výrobcovia. Keďže však nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že vývozné ceny do tretích krajín alebo domáce ceny zistené pre spolupracujúce spoločnosti by neboli reprezentatívne pre všetkých taiwanských vyvážajúcich výrobcov, možno tiež urobiť záver, že budúci vývoz nespolupracujúcich spoločností do ES by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(118)

Taiwanské vývozné ceny do tretích krajín boli oveľa nižšie ako cenová úroveň v Spoločenstve. Taiwanský vývoz do iných krajín nepodliehal žiadnym antidumpingovým clám počas ORP. Keby sa opatrenia zrušili, nemožno vylúčiť, že vývozné ceny do Spoločenstva by sledovali vývoj cien na iné trhy. Za takých okolností by sa budúci vývoz do Spoločenstva robil za dumpingové ceny. Aj toto hodnotenie vychádza z údajov, ktoré poskytli spolupracujúci výrobcovia. Keďže však nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že vývozné ceny do tretích krajín alebo domáce ceny zistené pre spolupracujúce spoločnosti by neboli reprezentatívne pre všetkých taiwanských vyvážajúcich výrobcov, možno tiež urobiť záver, že budúci vývoz nespolupracujúcich spoločností do ES by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny.

| (119) | Zatiaľ čo jedna spolupracujúca spoločnosť počas ORP plne využívala svoju kapacitu, druhá značnú časť svojej celkovej kapacity nevyužívala. Ukazuje sa, že spoločnosti, ktoré na prešetrovaní nespolupracovali, majú nevyužité kapacity v rozsahu 400 000 až 500 000 ton. To predstavuje okolo 20 % spotreby Spoločenstva počas ORP. Samozrejme, vzhľadom na atraktívnu cenovú úroveň na trhu Spoločenstva, tieto nevyužité kapacity by boli pravdepodobne presmerované do Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(119)

Zatiaľ čo jedna spolupracujúca spoločnosť počas ORP plne využívala svoju kapacitu, druhá značnú časť svojej celkovej kapacity nevyužívala. Ukazuje sa, že spoločnosti, ktoré na prešetrovaní nespolupracovali, majú nevyužité kapacity v rozsahu 400 000 až 500 000 ton. To predstavuje okolo 20 % spotreby Spoločenstva počas ORP. Samozrejme, vzhľadom na atraktívnu cenovú úroveň na trhu Spoločenstva, tieto nevyužité kapacity by boli pravdepodobne presmerované do Spoločenstva, keby boli opatrenia zrušené.

| (120) | Pokiaľ ide o nevyužité kapacity, ukazuje sa, že keby boli opatrenia zrušené, tieto kapacity by boli pravdepodobne presmerované do Spoločenstva. Okrem toho takýto vývoz do Spoločenstva by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny, vzhľadom na nízku cenovú úroveň vývozu na trhy tretích krajín, s výnimkou Japonska. Ceny Spoločenstva budú pravdepodobne pod tlakom, hneď ako sa na trh Spoločenstva dovezú väčšie množstvá. Takýto vývoj cien smerom nadol pravdepodobne vyostrí dumping stanovený za ORP. |
| --- | --- |

(120)

Pokiaľ ide o nevyužité kapacity, ukazuje sa, že keby boli opatrenia zrušené, tieto kapacity by boli pravdepodobne presmerované do Spoločenstva. Okrem toho takýto vývoz do Spoločenstva by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny, vzhľadom na nízku cenovú úroveň vývozu na trhy tretích krajín, s výnimkou Japonska. Ceny Spoločenstva budú pravdepodobne pod tlakom, hneď ako sa na trh Spoločenstva dovezú väčšie množstvá. Takýto vývoj cien smerom nadol pravdepodobne vyostrí dumping stanovený za ORP.

| (121) | Ako sa uvádza v odôvodnení 71, je známe, že v Thajsku počas ORP existovali minimálne traja ďalší výrobcovia PET, ktorí na prešetrovaní nespolupracovali. Za týchto nespolupracujúcich výrobcov sa analyzovali informácie, ktoré poskytol Eurostat a iné zdroje. |
| --- | --- |

(121)

Ako sa uvádza v odôvodnení 71, je známe, že v Thajsku počas ORP existovali minimálne traja ďalší výrobcovia PET, ktorí na prešetrovaní nespolupracovali. Za týchto nespolupracujúcich výrobcov sa analyzovali informácie, ktoré poskytol Eurostat a iné zdroje.

| (122) | Informácie o zásobách a predaji do tretích krajín sa týkajú len spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Na základe prieskumu trhu bolo možné získať údaje o celkovej výrobnej kapacite v Thajsku a urobiť odhad objemu výroby za všetkých vyvážajúcich výrobcov v Thajsku. V súvislosti s tým sa usúdilo, že zistenia za nespolupracujúce spoločnosti nemôžu byť priaznivejšie ako zistenia za spolupracujúce spoločnosti. |
| --- | --- |

(122)

Informácie o zásobách a predaji do tretích krajín sa týkajú len spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Na základe prieskumu trhu bolo možné získať údaje o celkovej výrobnej kapacite v Thajsku a urobiť odhad objemu výroby za všetkých vyvážajúcich výrobcov v Thajsku. V súvislosti s tým sa usúdilo, že zistenia za nespolupracujúce spoločnosti nemôžu byť priaznivejšie ako zistenia za spolupracujúce spoločnosti.

| (123) | Prešetrovanie ukázalo, že domáce ceny boli o 10 až 20 % nižšie ako priemerné ceny účtované na trhu Spoločenstva. Neexistuje žiadny dôvod prijať záver, že by sa to zmenilo, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(123)

Prešetrovanie ukázalo, že domáce ceny boli o 10 až 20 % nižšie ako priemerné ceny účtované na trhu Spoločenstva. Neexistuje žiadny dôvod prijať záver, že by sa to zmenilo, keby boli opatrenia zrušené.

| (124) | Informácie uvedené v odôvodnení 17 od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý nevyvážal do Spoločenstva, ukázali, že vývoz do tretích krajín sa robil vo veľkých množstvách, ktoré predstavovali 80 % z celkového predaja v ORP. Zistilo sa tiež, že priemerné vývozné ceny boli nižšie ako náklady, čo naznačuje, že výrobok sa na trhoch tretích krajín predával za dumpingové ceny. Okrem toho, pokiaľ ide o nespolupracujúce spoločnosti, nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že ich cenové správanie je rôzne vzhľadom na thajský domáci trh alebo trhy tretích krajín, a možno preto predpokladať, že aj do tretích krajín predávajú za nižšie ceny ako na svojom domácom trhu. |
| --- | --- |

(124)

Informácie uvedené v odôvodnení 17 od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorý nevyvážal do Spoločenstva, ukázali, že vývoz do tretích krajín sa robil vo veľkých množstvách, ktoré predstavovali 80 % z celkového predaja v ORP. Zistilo sa tiež, že priemerné vývozné ceny boli nižšie ako náklady, čo naznačuje, že výrobok sa na trhoch tretích krajín predával za dumpingové ceny. Okrem toho, pokiaľ ide o nespolupracujúce spoločnosti, nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že ich cenové správanie je rôzne vzhľadom na thajský domáci trh alebo trhy tretích krajín, a možno preto predpokladať, že aj do tretích krajín predávajú za nižšie ceny ako na svojom domácom trhu.

| (125) | Informácie od spolupracujúceho vývozcu, ktorý nevyvážal do Spoločenstva, ukázali, že vývoz do tretích krajín sa robil za váženú priemernú vývoznú cenu oveľa nižšiu ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(125)

Informácie od spolupracujúceho vývozcu, ktorý nevyvážal do Spoločenstva, ukázali, že vývoz do tretích krajín sa robil za váženú priemernú vývoznú cenu oveľa nižšiu ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve.

| (126) | Za predpokladu, že prevládajúca cenová úroveň v Spoločenstve zostane rovnaká, je možné prijať záver, že Spoločenstvo by predstavovalo atraktívny trh pre vyvážajúcich výrobcov v Thajsku. Na základe toho sa usúdilo, že keby boli opatrenia zrušené, existovala by ekonomická motivácia na presun vývozu z tretích krajín na ziskovejší trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

(126)

Za predpokladu, že prevládajúca cenová úroveň v Spoločenstve zostane rovnaká, je možné prijať záver, že Spoločenstvo by predstavovalo atraktívny trh pre vyvážajúcich výrobcov v Thajsku. Na základe toho sa usúdilo, že keby boli opatrenia zrušené, existovala by ekonomická motivácia na presun vývozu z tretích krajín na ziskovejší trh Spoločenstva.

| (127) | V Thajsku existujú značné voľné kapacity. Prešetrovanie ukázalo, že využitie kapacít spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas ORP bolo nízke. |
| --- | --- |

(127)

V Thajsku existujú značné voľné kapacity. Prešetrovanie ukázalo, že využitie kapacít spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu počas ORP bolo nízke.

| (128) | Podľa správy z prieskumu trhu úroveň kapacity nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa odhaduje približne na 500 000 ton pri celkovej výrobe okolo 430 000 ton. Podľa týchto údajov voľná kapacita predstavuje asi 70 000 ton. Táto voľná kapacita by dosiahla približne 2,9 % z celkovej spotreby Spoločenstva, keby bola nasmerovaná na predaj na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(128)

Podľa správy z prieskumu trhu úroveň kapacity nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa odhaduje približne na 500 000 ton pri celkovej výrobe okolo 430 000 ton. Podľa týchto údajov voľná kapacita predstavuje asi 70 000 ton. Táto voľná kapacita by dosiahla približne 2,9 % z celkovej spotreby Spoločenstva, keby bola nasmerovaná na predaj na trhu Spoločenstva.

| (129) | Údaje z prieskumu trhu vo všeobecnosti naznačujú, že domáci trh v Thajsku je schopný absorbovať menej ako 94 000 ton alebo 25 % domácej výroby PET. Za týchto okolností sú thajskí výrobcovia príslušného výrobku mimoriadne závislí od predaja na vývoz, aby mohli ďalej vyrábať so súčasnou kapacitou. Preto tu existuje veľká pravdepodobnosť, že keby boli opatrenia zrušené, vývoz do ES by sa zvýšil. Nemožno teda vylúčiť, že po zrušení opatrení by thajskí vyvážajúci výrobcovia znížili svoje vývozné ceny do Spoločenstva na úroveň vývozných cien na trhy tretích krajín s cieľom znova získať stratený trh. Nemožno teda vylúčiť ani to, že tu existuje nebezpečenstvo opakovaného výskytu dumpingu zo strany nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, keby boli opatrenia zrušené. |
| --- | --- |

(129)

Údaje z prieskumu trhu vo všeobecnosti naznačujú, že domáci trh v Thajsku je schopný absorbovať menej ako 94 000 ton alebo 25 % domácej výroby PET. Za týchto okolností sú thajskí výrobcovia príslušného výrobku mimoriadne závislí od predaja na vývoz, aby mohli ďalej vyrábať so súčasnou kapacitou. Preto tu existuje veľká pravdepodobnosť, že keby boli opatrenia zrušené, vývoz do ES by sa zvýšil. Nemožno teda vylúčiť, že po zrušení opatrení by thajskí vyvážajúci výrobcovia znížili svoje vývozné ceny do Spoločenstva na úroveň vývozných cien na trhy tretích krajín s cieľom znova získať stratený trh. Nemožno teda vylúčiť ani to, že tu existuje nebezpečenstvo opakovaného výskytu dumpingu zo strany nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, keby boli opatrenia zrušené.

| (130) | Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca má bežnú úroveň zásob. Treba však poznamenať, že zásoby nemožno považovať za významný ukazovateľ, lebo výroba PET v Thajsku väčšinou prebieha na základe objednávok od zákazníkov. Preto zásoby tvorí hlavne PET, ktorý čaká na odoslanie už známym zákazníkom. |
| --- | --- |

(130)

Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca má bežnú úroveň zásob. Treba však poznamenať, že zásoby nemožno považovať za významný ukazovateľ, lebo výroba PET v Thajsku väčšinou prebieha na základe objednávok od zákazníkov. Preto zásoby tvorí hlavne PET, ktorý čaká na odoslanie už známym zákazníkom.

| (131) | Keďže jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca nevyvážal do Spoločenstva, na základe tohto prešetrovania nebolo možné prijať záver o tom, či dumping napriek účinným opatreniam pretrváva. |
| --- | --- |

(131)

Keďže jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca nevyvážal do Spoločenstva, na základe tohto prešetrovania nebolo možné prijať záver o tom, či dumping napriek účinným opatreniam pretrváva.

| (132) | Vážené priemerné vývozné ceny spolupracujúceho výrobcu vyvážajúceho na trhy tretích krajín a ceny predaja na domácom trhu boli však oveľa nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve. Predajné ceny boli nižšie ako výrobné náklady. To sa považuje za znak toho, že keby boli opatrenia zrušené, predaj by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny. Okrem toho vzhľadom na atraktívnu cenovú úroveň v Spoločenstve sú thajskí vyvážajúci výrobcovia motivovaní v prípade zrušenia opatrení predávať na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(132)

Vážené priemerné vývozné ceny spolupracujúceho výrobcu vyvážajúceho na trhy tretích krajín a ceny predaja na domácom trhu boli však oveľa nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva v Spoločenstve. Predajné ceny boli nižšie ako výrobné náklady. To sa považuje za znak toho, že keby boli opatrenia zrušené, predaj by sa pravdepodobne robil za dumpingové ceny. Okrem toho vzhľadom na atraktívnu cenovú úroveň v Spoločenstve sú thajskí vyvážajúci výrobcovia motivovaní v prípade zrušenia opatrení predávať na trhu Spoločenstva.

| (133) | Pokiaľ ide o nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, je možné zistiť značné riziko odklonu obchodovania, keď sa porovná domáci dopyt a významné objemy PET, ktoré sa predávajú do tretích krajín. Pripomíname, ako sa konštatuje v odôvodnení 131 a ďalej, že thajskí výrobcovia sú mimoriadne závislí na vývoze a že tu existuje celková veľká voľná kapacita, ktorá by mohla byť odklonená do Spoločenstva. Vzhľadom na dumpingovú minulosť (na úrovni 32,5 % pri pôvodnom prešetrovaní) sa ukazuje, že ak by boli opatrenia zrušené, existuje tu riziko opakovaného výskytu dumpingu. |
| --- | --- |

(133)

Pokiaľ ide o nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, je možné zistiť značné riziko odklonu obchodovania, keď sa porovná domáci dopyt a významné objemy PET, ktoré sa predávajú do tretích krajín. Pripomíname, ako sa konštatuje v odôvodnení 131 a ďalej, že thajskí výrobcovia sú mimoriadne závislí na vývoze a že tu existuje celková veľká voľná kapacita, ktorá by mohla byť odklonená do Spoločenstva. Vzhľadom na dumpingovú minulosť (na úrovni 32,5 % pri pôvodnom prešetrovaní) sa ukazuje, že ak by boli opatrenia zrušené, existuje tu riziko opakovaného výskytu dumpingu.

4.   Záver o pravdepodobnosti pokračovania a/alebo opakovaného výskytu dumpingu

| (134) | Na základe uvedených skutočností je záver taký, že keby boli opatrenia zrušené, dumping by pravdepodobne pokračoval a/alebo by došlo k jeho opakovanému výskytu. V súlade s tým sa navrhuje, aby opatrenia uplatniteľné na dovoz PET s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku zostali zachované. |
| --- | --- |

(134)

Na základe uvedených skutočností je záver taký, že keby boli opatrenia zrušené, dumping by pravdepodobne pokračoval a/alebo by došlo k jeho opakovanému výskytu. V súlade s tým sa navrhuje, aby opatrenia uplatniteľné na dovoz PET s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, na Taiwane a v Thajsku zostali zachované.

| (135) | Na základe informácií zhromaždených za nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa ukazuje, že tu existuje významné riziko opakovaného výskytu dumpingu. Toto riziko vyplýva v prvom rade z údajov, ktoré naznačujú, že existuje značná výrobná a vývozná kapacita nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a, ako ukázali dumpingové praktiky pri pôvodnom prešetrovaní, v prípade zrušenia opatrení by sa táto so všetkou pravdepodobnosťou realizovala vývozom do Spoločenstva za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(135)

Na základe informácií zhromaždených za nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa ukazuje, že tu existuje významné riziko opakovaného výskytu dumpingu. Toto riziko vyplýva v prvom rade z údajov, ktoré naznačujú, že existuje značná výrobná a vývozná kapacita nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a, ako ukázali dumpingové praktiky pri pôvodnom prešetrovaní, v prípade zrušenia opatrení by sa táto so všetkou pravdepodobnosťou realizovala vývozom do Spoločenstva za dumpingové ceny.

| (136) | V súlade s tým sa navrhuje, aby opatrenia uplatniteľné na dovoz PET s pôvodom v Kórejskej republike zostali zachované. |
| --- | --- |

(136)

V súlade s tým sa navrhuje, aby opatrenia uplatniteľné na dovoz PET s pôvodom v Kórejskej republike zostali zachované.

D.   TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ

| (137) | V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa tiež skúmalo, či by sa zmenené okolnosti, pokiaľ ide o pôvodné prešetrovanie týkajúce sa dumpingu, mohli oprávnene považovať za zmeny trvalého charakteru. |
| --- | --- |

(137)

V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia sa tiež skúmalo, či by sa zmenené okolnosti, pokiaľ ide o pôvodné prešetrovanie týkajúce sa dumpingu, mohli oprávnene považovať za zmeny trvalého charakteru.

| (138) | Pripomíname, že rozsah predbežného preskúmania týkajúceho sa Kórejskej republiky je obmedzený na dumpingové rozpätia pre tri spoločnosti/skupiny: SK Chemicals Co Ltd., KP Chemicals Corp. a Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd. a spoločnosti s nimi prepojené. |
| --- | --- |

(138)

Pripomíname, že rozsah predbežného preskúmania týkajúceho sa Kórejskej republiky je obmedzený na dumpingové rozpätia pre tri spoločnosti/skupiny: SK Chemicals Co Ltd., KP Chemicals Corp. a Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd. a spoločnosti s nimi prepojené.

| (139) | Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí počas ORP vyvážali PET do Spoločenstva, predbežné preskúmanie ukázalo, že ich dumpingové rozpätie zostalo na úrovni de minimis. Hlavným dôvodom tohto stavu bolo to, že medzitým čo normálne hodnoty a domáce predajné ceny sa pre tieto spoločnosti zvýšili v porovnaní s údajmi pôvodného prešetrovania, zodpovedajúcim spôsobom vzrástli aj predajné ceny na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(139)

Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí počas ORP vyvážali PET do Spoločenstva, predbežné preskúmanie ukázalo, že ich dumpingové rozpätie zostalo na úrovni de minimis. Hlavným dôvodom tohto stavu bolo to, že medzitým čo normálne hodnoty a domáce predajné ceny sa pre tieto spoločnosti zvýšili v porovnaní s údajmi pôvodného prešetrovania, zodpovedajúcim spôsobom vzrástli aj predajné ceny na trhu Spoločenstva.

| (140) | Nenašli sa žiadne ukazovatele, ktoré by naznačovali, že tieto zmeny, ktorých výsledkom je dumpingové rozpätie de minimis, by nemali byť trvalého charakteru, keďže sa zistilo, že všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia fungujú s vysokou mierou využitia kapacít (nad 90 %). Okrem toho žiadny z nich neplánoval zvýšiť svoju výrobnú kapacitu v Kórejskej republike. V skutočnosti jeden z nich, skupina SK Chemicals, založil výrobný závod v Spoločenstve a je pravdepodobnejšie, že zníži svoj vývoz z Kórejskej republiky. |
| --- | --- |

(140)

Nenašli sa žiadne ukazovatele, ktoré by naznačovali, že tieto zmeny, ktorých výsledkom je dumpingové rozpätie de minimis, by nemali byť trvalého charakteru, keďže sa zistilo, že všetci spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia fungujú s vysokou mierou využitia kapacít (nad 90 %). Okrem toho žiadny z nich neplánoval zvýšiť svoju výrobnú kapacitu v Kórejskej republike. V skutočnosti jeden z nich, skupina SK Chemicals, založil výrobný závod v Spoločenstve a je pravdepodobnejšie, že zníži svoj vývoz z Kórejskej republiky.

| (141) | Pokiaľ ide o vyvážajúceho výrobcu spoločnosť Daehan, ktorá, ako sa konštatuje v odôvodnení 49, sa nakoniec rozhodla nespolupracovať na prešetrovaní, žiadna z informácií o tejto spoločnosti sa nedala overiť. |
| --- | --- |

(141)

Pokiaľ ide o vyvážajúceho výrobcu spoločnosť Daehan, ktorá, ako sa konštatuje v odôvodnení 49, sa nakoniec rozhodla nespolupracovať na prešetrovaní, žiadna z informácií o tejto spoločnosti sa nedala overiť.

| (142) | Takže záver o tejto spoločnosti musel vychádzať z dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na základe informácií v podnete a z informácií v neoverenom dotazníku. |
| --- | --- |

(142)

Takže záver o tejto spoločnosti musel vychádzať z dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na základe informácií v podnete a z informácií v neoverenom dotazníku.

| (143) | Pokiaľ ide o skupiny dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, skupiny SK Chemicals a KP Chemicals, okolnosti, za ktorých boli pri tomto prešetrovaní vypočítané dumpingové rozpätia, možno považovať za okolnosti trvalého charakteru. |
| --- | --- |

(143)

Pokiaľ ide o skupiny dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, skupiny SK Chemicals a KP Chemicals, okolnosti, za ktorých boli pri tomto prešetrovaní vypočítané dumpingové rozpätia, možno považovať za okolnosti trvalého charakteru.

| (144) | Pokiaľ ide o tretieho vyvážajúceho výrobcu, spoločnosť Daehan Synthetic Fibres, treba pripomenúť, že táto spoločnosť nespolupracovala a že analýza musela preto vychádzať z dostupných skutočností, ktoré naznačovali pokračovanie dumpingu. Za týchto okolností by spoločnosť mala podliehať zostatkovému clu, ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní a potvrdilo pri poslednom preskúmaní. |
| --- | --- |

(144)

Pokiaľ ide o tretieho vyvážajúceho výrobcu, spoločnosť Daehan Synthetic Fibres, treba pripomenúť, že táto spoločnosť nespolupracovala a že analýza musela preto vychádzať z dostupných skutočností, ktoré naznačovali pokračovanie dumpingu. Za týchto okolností by spoločnosť mala podliehať zostatkovému clu, ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní a potvrdilo pri poslednom preskúmaní.

| (145) | Na súčasnom konaní spolupracovali len dvaja taiwanskí vyvážajúci výrobcovia. Analýza trvalého charakteru zmenených okolností je teda obmedzená len na tieto dve spoločnosti. |
| --- | --- |

(145)

Na súčasnom konaní spolupracovali len dvaja taiwanskí vyvážajúci výrobcovia. Analýza trvalého charakteru zmenených okolností je teda obmedzená len na tieto dve spoločnosti.

| (146) | Spoločnosť Far Eastern Textiles podliehala nulovému clu, odkedy bolo prijaté nariadenie (ES) č. 83/2005 (9). Druhému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi, spoločnosti Shinkong Synthetic Fibres, bolo pridelené dumpingové rozpätie 3,1 % podľa toho istého nariadenia. |
| --- | --- |

(146)

Spoločnosť Far Eastern Textiles podliehala nulovému clu, odkedy bolo prijaté nariadenie (ES) č. 83/2005 (9). Druhému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi, spoločnosti Shinkong Synthetic Fibres, bolo pridelené dumpingové rozpätie 3,1 % podľa toho istého nariadenia.

| (147) | Na základe analýzy dumpingu, ktorá bola vykonaná za ORP, sa stanovili zmenené dumpingové rozpätia, a to 3,5 % pre spoločnosť Far Eastern a 6,5 % pre spoločnosť Shinkong. |
| --- | --- |

(147)

Na základe analýzy dumpingu, ktorá bola vykonaná za ORP, sa stanovili zmenené dumpingové rozpätia, a to 3,5 % pre spoločnosť Far Eastern a 6,5 % pre spoločnosť Shinkong.

| (148) | Pokiaľ ide o dvoch spolupracujúcich výrobcov, ktorí počas ORP vyvážali do Spoločenstva, neexistuje žiadny dôvod domnievať sa, že charakter zmien medzi súčasným a predchádzajúcim prešetrovaním, najmä zmien vývozných cien do Spoločenstva a normálnych hodnôt, ktorých výsledkom boli revidované dumpingové rozpätia, nie je trvalý. Vzhľadom na spoločnosť, u ktorej sa zistil model dumpingu, prešetrovanie ukázalo, že táto spoločnosť predala veľké množstvá novému zákazníkovi za cenu, ktorá bola oveľa nižšia ako jej rámcová úroveň vývozných cien. Keďže táto spoločnosť neuviedla, že zastaví predaj tomuto zákazníkovi alebo že svoje vývozné ceny upraví, možno urobiť záver, že tento model bude zachovaný. Okrem toho táto spoločnosť takmer naplno využívala svoju kapacitu počas ORP. Takže veľké zmeny v modeli predaja tejto spoločnosti, ktoré by ovplyvnili jej cenovú úroveň, so zodpovedajúcimi účinkami na normálne hodnoty a vývozné ceny, nie sú pravdepodobné. |
| --- | --- |

(148)

Pokiaľ ide o dvoch spolupracujúcich výrobcov, ktorí počas ORP vyvážali do Spoločenstva, neexistuje žiadny dôvod domnievať sa, že charakter zmien medzi súčasným a predchádzajúcim prešetrovaním, najmä zmien vývozných cien do Spoločenstva a normálnych hodnôt, ktorých výsledkom boli revidované dumpingové rozpätia, nie je trvalý. Vzhľadom na spoločnosť, u ktorej sa zistil model dumpingu, prešetrovanie ukázalo, že táto spoločnosť predala veľké množstvá novému zákazníkovi za cenu, ktorá bola oveľa nižšia ako jej rámcová úroveň vývozných cien. Keďže táto spoločnosť neuviedla, že zastaví predaj tomuto zákazníkovi alebo že svoje vývozné ceny upraví, možno urobiť záver, že tento model bude zachovaný. Okrem toho táto spoločnosť takmer naplno využívala svoju kapacitu počas ORP. Takže veľké zmeny v modeli predaja tejto spoločnosti, ktoré by ovplyvnili jej cenovú úroveň, so zodpovedajúcimi účinkami na normálne hodnoty a vývozné ceny, nie sú pravdepodobné.

| (149) | Pokiaľ ide o druhú spolupracujúcu spoločnosť, zistené zmeny nie sú veľké, t. j. zmena dumpingového rozpätia z 3,1 % na 6,5 % v dôsledku trochu výraznejších zmien v normálnych hodnotách ako vo vývozných cenách. Nie je pravdepodobné, že táto okolnosť by sa v budúcnosti zmenila, keďže ceny ropy, ktoré sú hlavným ukazovateľom pri výrobe PET, sa ustaľujú na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

(149)

Pokiaľ ide o druhú spolupracujúcu spoločnosť, zistené zmeny nie sú veľké, t. j. zmena dumpingového rozpätia z 3,1 % na 6,5 % v dôsledku trochu výraznejších zmien v normálnych hodnotách ako vo vývozných cenách. Nie je pravdepodobné, že táto okolnosť by sa v budúcnosti zmenila, keďže ceny ropy, ktoré sú hlavným ukazovateľom pri výrobe PET, sa ustaľujú na vysokej úrovni.

| (150) | V súlade s tým sa usudzuje, že dumpingové rozpätia pre obidve spoločnosti, vypočítané na základe údajov poskytnutých pri tomto prešetrovaní, sú spoľahlivé a že charakter zistených zmien možno považovať za trvalý. |
| --- | --- |

(150)

V súlade s tým sa usudzuje, že dumpingové rozpätia pre obidve spoločnosti, vypočítané na základe údajov poskytnutých pri tomto prešetrovaní, sú spoľahlivé a že charakter zistených zmien možno považovať za trvalý.

E.   VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

1.   Výroba v Spoločenstve

| (151) | PET v rámci Spoločenstva vyrábajú tieto spoločnosti:






  — | výrobcovia, ktorí požiadali o preskúmanie uplynutia platnosti, podporovali ho a spolupracovali pri prešetrovaní (pozri odôvodnenie 154), |
| --- | --- | --- |

(151)

PET v rámci Spoločenstva vyrábajú tieto spoločnosti:

—

výrobcovia, ktorí požiadali o preskúmanie uplynutia platnosti, podporovali ho a spolupracovali pri prešetrovaní (pozri odôvodnenie 154),

| — | dvaja výrobcovia, ktorí požadovali preskúmanie uplynutia platnosti, ale na súčasnom prešetrovaní nespolupracovali, |
| --- | --- |

—

dvaja výrobcovia, ktorí požadovali preskúmanie uplynutia platnosti, ale na súčasnom prešetrovaní nespolupracovali,

| — | jedna dcérska spoločnosť kórejského výrobcu pôsobiaca na území Spoločenstva, ktorá spolupracovala pri prešetrovaní a podporila žiadosť. |
| --- | --- |

—

jedna dcérska spoločnosť kórejského výrobcu pôsobiaca na území Spoločenstva, ktorá spolupracovala pri prešetrovaní a podporila žiadosť.

| (152) | PET, ktorý vyrábajú všetky tieto spoločnosti, predstavuje celkovú výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(152)

PET, ktorý vyrábajú všetky tieto spoločnosti, predstavuje celkovú výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.

2.   Výrobné odvetvie Spoločenstva

| (153) | Komisia skúmala, či spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podali alebo podporovali žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti, predstavujú podstatnú časť celkovej výroby PET v Spoločenstve. Títo výrobcovia predstavovali 88 % celkovej výroby PET v Spoločenstve. Tí výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí v plnej miere nespolupracovali, boli vyňatí z definície výrobného odvetvia Spoločenstva. Komisia sa teda domnieva, že plne spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Pri pôvodnom prešetrovaní výrobné odvetvie Spoločenstva predstavovalo v tom čase viac ako 85 % celkovej výroby PET v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(153)

Komisia skúmala, či spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí podali alebo podporovali žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti, predstavujú podstatnú časť celkovej výroby PET v Spoločenstve. Títo výrobcovia predstavovali 88 % celkovej výroby PET v Spoločenstve. Tí výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí v plnej miere nespolupracovali, boli vyňatí z definície výrobného odvetvia Spoločenstva. Komisia sa teda domnieva, že plne spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva predstavujú výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. Pri pôvodnom prešetrovaní výrobné odvetvie Spoločenstva predstavovalo v tom čase viac ako 85 % celkovej výroby PET v Spoločenstve.

| (154) | Týchto dvanásť výrobcov zo Spoločenstva, o ktorých sa čiastočne zmieňuje odôvodnenie 16, tvorí výrobné odvetvie Spoločenstva:
  Voridian BV (Holandsko), M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko), Equipolymers Srl (Taliansko), La Seda de Barcelona SA (Španielsko), Novapet SA (Španielsko), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko), Aussapol Spa (Taliansko), Advansa Ltd (Spojené kráľovstvo), Wellman BV (Holandsko), dcérska spoločnosť Elana Wse v Boryszewe (Poľsko), V.P.I. SA (Grécko), SK Eurochem (Poľsko). |
| --- | --- |

(154)

Týchto dvanásť výrobcov zo Spoločenstva, o ktorých sa čiastočne zmieňuje odôvodnenie 16, tvorí výrobné odvetvie Spoločenstva:

Voridian BV (Holandsko), M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko), Equipolymers Srl (Taliansko), La Seda de Barcelona SA (Španielsko), Novapet SA (Španielsko), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko), Aussapol Spa (Taliansko), Advansa Ltd (Spojené kráľovstvo), Wellman BV (Holandsko), dcérska spoločnosť Elana Wse v Boryszewe (Poľsko), V.P.I. SA (Grécko), SK Eurochem (Poľsko).

F.   SITUÁCIA NA TRHU SPOLOČENSTVA

1.   Spotreba na trhu Spoločenstva

| (155) | Spotreba Spoločenstva sa stanovila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Spoločenstva, z odhadov predaja ďalších výrobcov zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva na základe údajov, ktoré poskytli vo fáze podnetu, a z údajov Eurostatu za celý dovoz do Spoločenstva z tretích krajín. |
| --- | --- |

(155)

Spotreba Spoločenstva sa stanovila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Spoločenstva, z odhadov predaja ďalších výrobcov zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva na základe údajov, ktoré poskytli vo fáze podnetu, a z údajov Eurostatu za celý dovoz do Spoločenstva z tretích krajín.

| (156) | V období medzi rokom 2002 a ORP spotreba príslušného výrobku v Spoločenstve priebežne stúpala, až v ORP dosiahla spolu 2 400 000 ton. Celkový nárast za toto obdobie bol 18 %. Zvýšenie bolo čiastočne dôsledkom nových spôsobov použitia (okrem iných pivo, víno) a čiastočne dôsledkom zvýšenej spotreby v krajinách pristupujúcich k EÚ v roku 2004.
  Tabuľka 1 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba v Spoločenstve (tony) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Koeficient | 100 | 108 | 109 | 118 |

(156)

V období medzi rokom 2002 a ORP spotreba príslušného výrobku v Spoločenstve priebežne stúpala, až v ORP dosiahla spolu 2 400 000 ton. Celkový nárast za toto obdobie bol 18 %. Zvýšenie bolo čiastočne dôsledkom nových spôsobov použitia (okrem iných pivo, víno) a čiastočne dôsledkom zvýšenej spotreby v krajinách pristupujúcich k EÚ v roku 2004.

Tabuľka 1

2002

2003

2004

ORP

Spotreba v Spoločenstve (tony)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Koeficient

100

108

109

118

2.   Dovoz z príslušných krajín

2.1.   Kumulácia

| (157) | Pri pôvodnom prešetrovaní sa dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, na Taiwane a v Thajsku posudzoval kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. Skúmalo sa, či je kumulatívne posudzovanie vhodné aj pre súčasné prešetrovanie. |
| --- | --- |

(157)

Pri pôvodnom prešetrovaní sa dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, na Taiwane a v Thajsku posudzoval kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. Skúmalo sa, či je kumulatívne posudzovanie vhodné aj pre súčasné prešetrovanie.

| (158) | Pokiaľ ide o dovoz dvoch spolupracujúcich kórejských spoločností, prešetrovanie preukázalo dumping de minimis alebo žiadny dumping. Preto sa v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia príslušný dovoz nemôže posudzovať kumulatívne. Zistilo sa však, že dumpingové rozpätie v súvislosti s dovozom z Indie, Malajzie a Taiwanu bolo vyššie ako úroveň de minimis. Pokiaľ ide o dovoz z Indonézie a Thajska, prešetrovaním sa ukázalo, že tento dovoz nie je reprezentatívny, a preto nemožno stanoviť žiadne dumpingové rozpätie. Záver však bol taký, že ak sa platnosť opatrení nechá uplynúť, opakovaný výskyt dumpingu je pravdepodobný. Vzhľadom na množstvá, ktoré vyváža každá zo šiestich príslušných krajín sa usúdilo, že keby boli opatrenia zrušené, dovoz z každej z príslušných krajín by sa pravdepodobne zvýšil na úroveň oveľa vyššiu, aká bola v ORP, a určite by presiahla hranicu zanedbateľnosti. Pokiaľ ide o stav hospodárskej súťaže, prešetrovaním sa potvrdilo, že PET čipy dovážané z príslušných krajín boli podobné vo všetkých svojich hlavných fyzikálnych a technických vlastnostiach. Okrem toho tieto čipy boli vzájomne zameniteľné s čipmi vyrábanými v Spoločenstve a v Spoločenstve sa predávali v tom istom období prostredníctvom podobných predajných kanálov a za podobných obchodných podmienok. PET čipy z dovozu sa preto považovali za konkurenčné navzájom a aj za konkurenčné pre PET čipy vyrábané v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(158)

Pokiaľ ide o dovoz dvoch spolupracujúcich kórejských spoločností, prešetrovanie preukázalo dumping de minimis alebo žiadny dumping. Preto sa v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia príslušný dovoz nemôže posudzovať kumulatívne. Zistilo sa však, že dumpingové rozpätie v súvislosti s dovozom z Indie, Malajzie a Taiwanu bolo vyššie ako úroveň de minimis. Pokiaľ ide o dovoz z Indonézie a Thajska, prešetrovaním sa ukázalo, že tento dovoz nie je reprezentatívny, a preto nemožno stanoviť žiadne dumpingové rozpätie. Záver však bol taký, že ak sa platnosť opatrení nechá uplynúť, opakovaný výskyt dumpingu je pravdepodobný. Vzhľadom na množstvá, ktoré vyváža každá zo šiestich príslušných krajín sa usúdilo, že keby boli opatrenia zrušené, dovoz z každej z príslušných krajín by sa pravdepodobne zvýšil na úroveň oveľa vyššiu, aká bola v ORP, a určite by presiahla hranicu zanedbateľnosti. Pokiaľ ide o stav hospodárskej súťaže, prešetrovaním sa potvrdilo, že PET čipy dovážané z príslušných krajín boli podobné vo všetkých svojich hlavných fyzikálnych a technických vlastnostiach. Okrem toho tieto čipy boli vzájomne zameniteľné s čipmi vyrábanými v Spoločenstve a v Spoločenstve sa predávali v tom istom období prostredníctvom podobných predajných kanálov a za podobných obchodných podmienok. PET čipy z dovozu sa preto považovali za konkurenčné navzájom a aj za konkurenčné pre PET čipy vyrábané v Spoločenstve.

| (159) | So zreteľom na uvedené sa usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia v súvislosti s dovozom z Indie, Malajzie, Thajska, Indonézie, Taiwanu a s dumpingovým dovozom z Kórejskej republiky sú splnené. Dovoz zo šiestich príslušných krajín sa preto skúmal kumulatívne s výnimkou nedumpingového dovozu od dvoch spolupracujúcich kórejských vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(159)

So zreteľom na uvedené sa usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia v súvislosti s dovozom z Indie, Malajzie, Thajska, Indonézie, Taiwanu a s dumpingovým dovozom z Kórejskej republiky sú splnené. Dovoz zo šiestich príslušných krajín sa preto skúmal kumulatívne s výnimkou nedumpingového dovozu od dvoch spolupracujúcich kórejských vyvážajúcich výrobcov.

2.2.   Objem, podiel na trhu a ceny dovozu

| (160) | Pokiaľ ide o šesť príslušných krajín, objemy dovozu, podiely na trhu a priemerné ceny sa vyvíjali tak, ako sa uvádza ďalej. Údaje vychádzajú zo štatistík Eurostatu. Z týchto číselných údajov by vlastne mal byť vyčlenený nedumpingový kórejský dovoz. Z dôvodu dôvernosti však boli tieto údaje zámerne zahrnuté. Vývojový trend by však bol v podstate rovnaký, aj keby sa údaje o nedumpingových kórejských dovozoch vyčlenili. |
| --- | --- |

(160)

Pokiaľ ide o šesť príslušných krajín, objemy dovozu, podiely na trhu a priemerné ceny sa vyvíjali tak, ako sa uvádza ďalej. Údaje vychádzajú zo štatistík Eurostatu. Z týchto číselných údajov by vlastne mal byť vyčlenený nedumpingový kórejský dovoz. Z dôvodu dôvernosti však boli tieto údaje zámerne zahrnuté. Vývojový trend by však bol v podstate rovnaký, aj keby sa údaje o nedumpingových kórejských dovozoch vyčlenili.

| (161) | V období medzi rokom 2002 a ORP sa dovoz z príslušných krajín znížil o 13 %, t. j. zo 192 000 ton v roku 2002 na 167 000 ton v ORP. V porovnaní s rokom 2002 zostal v roku 2003 bez zmeny, v roku 2004 klesol o 3 % a v ORP o ďalších 10 %.
  Tabuľka 2 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem | 192 192 | 191 455 | 186 892 | 166 982 |
| Koeficient | 100 | 100 | 97 | 87 |
| Podiel na trhu | 9,4 % | 8,6 % | 8,4 % | 7,0 % |
| Ceny (EUR/tona) | 850 | 803 | 854 | 1 030 |
| Koeficient | 100 | 94 | 100 | 121 |

(161)

V období medzi rokom 2002 a ORP sa dovoz z príslušných krajín znížil o 13 %, t. j. zo 192 000 ton v roku 2002 na 167 000 ton v ORP. V porovnaní s rokom 2002 zostal v roku 2003 bez zmeny, v roku 2004 klesol o 3 % a v ORP o ďalších 10 %.

Tabuľka 2

2002

2003

2004

ORP

Objem

192 192

191 455

186 892

166 982

Koeficient

100

100

97

87

Podiel na trhu

9,4 %

8,6 %

8,4 %

7,0 %

Ceny (EUR/tona)

850

803

854

1 030

Koeficient

100

94

100

121

G.   HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

1.   Predbežné poznámky

| (162) | Na začiatku preskúmania sa predpokladal výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva, ale keď sa usúdilo, že ich počet nie je príliš veľký, rozhodlo sa, že do prešetrovania budú zahrnutí všetci, a ukazovatele ujmy sa preto hodnotili na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobného odvetvia Spoločenstva ako celku. |
| --- | --- |

(162)

Na začiatku preskúmania sa predpokladal výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva, ale keď sa usúdilo, že ich počet nie je príliš veľký, rozhodlo sa, že do prešetrovania budú zahrnutí všetci, a ukazovatele ujmy sa preto hodnotili na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobného odvetvia Spoločenstva ako celku.

| (163) | Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(163)

Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.

2.   Analýza hospodárskych ukazovateľov

2.1.   Výroba

| (164) | Výroba vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa zvýšila o 20 % v období medzi rokom 2002 a ORP, t. j. z úrovne 1 465 000 ton v roku 2002 na 1 760 000 ton v ORP. Ročný nárast bol 4,8 % v roku 2003 a 4,6 % v roku 2004. K ďalšiemu zvýšeniu došlo počas ORP, kedy výroba stúpla o 150 000 ton, t. j. o 10,8 %. Bolo to v dôsledku reštrukturalizačného procesu, ktorým výrobné odvetvie prechádzalo s cieľom lepšej kontroly výrobných nákladov, a tým aj využitia výhod rastúcej spotreby na trhu Spoločenstva, ktorá, ako už bolo uvedené, vzrástla o 19 % medzi rokom 2002 a ORP (z 2 miliónov ton v roku 2002 na 2,4 milióna ton v ORP).
  Tabuľka 3 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (tony) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Koeficient | 100 | 105 | 109 | 120 |

(164)

Výroba vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa zvýšila o 20 % v období medzi rokom 2002 a ORP, t. j. z úrovne 1 465 000 ton v roku 2002 na 1 760 000 ton v ORP. Ročný nárast bol 4,8 % v roku 2003 a 4,6 % v roku 2004. K ďalšiemu zvýšeniu došlo počas ORP, kedy výroba stúpla o 150 000 ton, t. j. o 10,8 %. Bolo to v dôsledku reštrukturalizačného procesu, ktorým výrobné odvetvie prechádzalo s cieľom lepšej kontroly výrobných nákladov, a tým aj využitia výhod rastúcej spotreby na trhu Spoločenstva, ktorá, ako už bolo uvedené, vzrástla o 19 % medzi rokom 2002 a ORP (z 2 miliónov ton v roku 2002 na 2,4 milióna ton v ORP).

Tabuľka 3

2002

2003

2004

ORP

Výroba (tony)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Koeficient

100

105

109

120

2.2.   Kapacita a využitie kapacít

| (165) | Medzi rokom 2002 a ORP sa výrobná kapacita zvýšila o 22 %, t. j. z úrovne 1 760 000 ton v roku 2002 na 2 156 000 ton v ORP. K zvýšeniu došlo hlavne v ORP, keď výrobná kapacita, v porovnaní s rokom 2004, vzrástla o 300 000 ton, t. j. 16,7 %. Toto významné zvýšenie výrobnej kapacity nastalo súbežne s nárastom výroby v tom istom období (pozri odôvodnenie 164). Zvýšenie výrobnej kapacity bolo výsledkom ďalších investícií do výrobných liniek projektovaných tak, aby sa využila výhoda rastúceho trhu. Využitie kapacít sa zvýšilo o 4 percentuálne body v roku 2003, v roku 2004 zostalo na rovnakej úrovni a potom v ORP kleslo o 5 percentuálnych bodov na úroveň 82 %. Pokles medzi rokom 2004 a ORP bol dôsledkom výrazného nárastu výrobnej kapacity v tomto období. V dôsledku toho sa vyšší objem výroby v ORP, v porovnaní s rokom 2004, časovo zhodoval s nižšou mierou využitia kapacít.
  Tabuľka 4 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (tony) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Koeficient | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Využitie kapacít | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Koeficient | 100 | 105 | 104 | 98 |

(165)

Medzi rokom 2002 a ORP sa výrobná kapacita zvýšila o 22 %, t. j. z úrovne 1 760 000 ton v roku 2002 na 2 156 000 ton v ORP. K zvýšeniu došlo hlavne v ORP, keď výrobná kapacita, v porovnaní s rokom 2004, vzrástla o 300 000 ton, t. j. 16,7 %. Toto významné zvýšenie výrobnej kapacity nastalo súbežne s nárastom výroby v tom istom období (pozri odôvodnenie 164). Zvýšenie výrobnej kapacity bolo výsledkom ďalších investícií do výrobných liniek projektovaných tak, aby sa využila výhoda rastúceho trhu. Využitie kapacít sa zvýšilo o 4 percentuálne body v roku 2003, v roku 2004 zostalo na rovnakej úrovni a potom v ORP kleslo o 5 percentuálnych bodov na úroveň 82 %. Pokles medzi rokom 2004 a ORP bol dôsledkom výrazného nárastu výrobnej kapacity v tomto období. V dôsledku toho sa vyšší objem výroby v ORP, v porovnaní s rokom 2004, časovo zhodoval s nižšou mierou využitia kapacít.

Tabuľka 4

2002

2003

2004

ORP

Výrobná kapacita (tony)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Koeficient

100

100

105

122

Využitie kapacít

83 %

87 %

87 %

82 %

Koeficient

100

105

104

98

2.3.   Predaj a podiel na trhu

| (166) | Objem, ktorý predalo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa zvýšil o 21 % medzi rokom 2002 a ORP. Po náraste o 2 % v roku 2003 nasledovalo zvýšenie v roku 2004 aj v ORP o 8, resp. 11 percentuálnych bodov. Bez ohľadu na nárast predaja v dôsledku vyššej spotreby sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu znížil o 4 percentuálne body v roku 2003, potom postupne vzrástol o 5 percentuálnych bodov v roku 2004 a o 1 percentuálny bod v ORP.
  Tabuľka 5 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj v ES (tony) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Koeficient | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Podiel na trhu | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(166)

Objem, ktorý predalo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa zvýšil o 21 % medzi rokom 2002 a ORP. Po náraste o 2 % v roku 2003 nasledovalo zvýšenie v roku 2004 aj v ORP o 8, resp. 11 percentuálnych bodov. Bez ohľadu na nárast predaja v dôsledku vyššej spotreby sa podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu znížil o 4 percentuálne body v roku 2003, potom postupne vzrástol o 5 percentuálnych bodov v roku 2004 a o 1 percentuálny bod v ORP.

Tabuľka 5

2002

2003

2004

ORP

Predaj v ES (tony)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Koeficient

100

102

110

121

Podiel na trhu

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   Rast

| (167) | Treba poznamenať, že vo všeobecnosti podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva v posudzovanom období sa zvýšil o 2 %, čo ukazuje, že jeho rast zaostával za rastom spotreby trhu ako celku. |
| --- | --- |

(167)

Treba poznamenať, že vo všeobecnosti podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva v posudzovanom období sa zvýšil o 2 %, čo ukazuje, že jeho rast zaostával za rastom spotreby trhu ako celku.

2.5.   Zamestnanosť

| (168) | V posudzovanom období sa úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Spoločenstva zvýšila o 18 %. Hlavné zvýšenie nastalo v roku 2003 (11 percentuálnych bodov) a v roku 2004 (ďalších 6 percentuálnych bodov). I keď táto stúpajúca tendencia v ORP pokračovala, nárast dosiahol len 2 percentuálne body. Zvýšenie o 18 % v priebehu celého obdobia súvisí s úrovňou výroby, ktorá sa zvýšila o 20 %.
  Tabuľka 6 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanci | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Koeficient | 100 | 111 | 116 | 118 |

(168)

V posudzovanom období sa úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Spoločenstva zvýšila o 18 %. Hlavné zvýšenie nastalo v roku 2003 (11 percentuálnych bodov) a v roku 2004 (ďalších 6 percentuálnych bodov). I keď táto stúpajúca tendencia v ORP pokračovala, nárast dosiahol len 2 percentuálne body. Zvýšenie o 18 % v priebehu celého obdobia súvisí s úrovňou výroby, ktorá sa zvýšila o 20 %.

Tabuľka 6

2002

2003

2004

ORP

Zamestnanci

1 010

1 124

1 170

1 190

Koeficient

100

111

116

118

2.6.   Produktivita

| (169) | Produktivita výrobného odvetvia Spoločenstva meraná ako výstup v tonách na zamestnanca za rok v priebehu posudzovaného obdobia celkove stúpala. Na začiatku produktivita klesla o 6 % v roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 a na tejto úrovni zostala v roku 2004, ale v ORP produktivita výrazne stúpla o viac ako 8 % v porovnaní s rokom 2004.
  Tabuľka 7 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (t/zamestnanec) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Koeficient | 100 | 94 | 94 | 102 |

(169)

Produktivita výrobného odvetvia Spoločenstva meraná ako výstup v tonách na zamestnanca za rok v priebehu posudzovaného obdobia celkove stúpala. Na začiatku produktivita klesla o 6 % v roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 a na tejto úrovni zostala v roku 2004, ale v ORP produktivita výrazne stúpla o viac ako 8 % v porovnaní s rokom 2004.

Tabuľka 7

2002

2003

2004

ORP

Produktivita (t/zamestnanec)

1 450

1 365

1 369

1 480

Koeficient

100

94

94

102

2.7.   Mzdy

| (170) | Treba poznamenať, že výroba PET čipov je kapitálovo náročné výrobné odvetvie, a preto mzdové náklady majú len obmedzený vplyv na celkovú cenu výrobku. Počas daného obdobia sa mzdy zvýšili o 12 % v porovnaní s nárastom celkových výrobných nákladov o 20 %. Ďalším významným ukazovateľom sú mzdové náklady na jednu tonu výrobku. Počas daného obdobia tieto náklady poklesli o 6 %.
  Tabuľka 8 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (mil. EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Koeficient | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Mzda za vyrobenú tonu (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Koeficient | 100 | 96 | 98 | 94 |

(170)

Treba poznamenať, že výroba PET čipov je kapitálovo náročné výrobné odvetvie, a preto mzdové náklady majú len obmedzený vplyv na celkovú cenu výrobku. Počas daného obdobia sa mzdy zvýšili o 12 % v porovnaní s nárastom celkových výrobných nákladov o 20 %. Ďalším významným ukazovateľom sú mzdové náklady na jednu tonu výrobku. Počas daného obdobia tieto náklady poklesli o 6 %.

Tabuľka 8

2002

2003

2004

ORP

Mzdy (mil. EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Koeficient

100

101

106

112

Mzda za vyrobenú tonu (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Koeficient

100

96

98

94

2.8.   Veľkosť skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie z účinkov dumpingu v minulosti

| (171) | Pokiaľ ide o vplyv veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, tento vplyv sa nemôže považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušných krajín. |
| --- | --- |

(171)

Pokiaľ ide o vplyv veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva, tento vplyv sa nemôže považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušných krajín.

2.9.   Predajné ceny a faktory, ktoré ovplyvňujú ceny Spoločenstva

| (172) | Jednotkové predajné ceny sa zvýšili z 924 EUR/t v roku 2002 na 1 058 EUR/t v ORP. Vo všeobecnosti mal vývoj cien stúpajúci trend (o 15 % v priebehu celého obdobia). Toto zvýšenie je vo veľkej miere dôsledkom nárastu cien surovín, ktorý je vyvolaný zvýšením ceny ropy. I keď výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo ceny, nedokázalo preniesť toto zvýšenie na druhotné odvetvie a plne zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách. Bolo to v podstate v dôsledku toho, že zvýšenie cien surovín bolo väčšie ako zvýšenie cien PET. Okrem toho výrobné odvetvie Spoločenstva muselo čeliť tlaku dovozu. V snahe udržať si podiel na trhu výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo svoje ceny zvýšiť len mierne a teda zaznamenávalo stláčanie cien.
  Tabuľka 9 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená priemerná cena (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Koeficient | 100 | 98 | 109 | 115 |

(172)

Jednotkové predajné ceny sa zvýšili z 924 EUR/t v roku 2002 na 1 058 EUR/t v ORP. Vo všeobecnosti mal vývoj cien stúpajúci trend (o 15 % v priebehu celého obdobia). Toto zvýšenie je vo veľkej miere dôsledkom nárastu cien surovín, ktorý je vyvolaný zvýšením ceny ropy. I keď výrobné odvetvie Spoločenstva zvýšilo ceny, nedokázalo preniesť toto zvýšenie na druhotné odvetvie a plne zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách. Bolo to v podstate v dôsledku toho, že zvýšenie cien surovín bolo väčšie ako zvýšenie cien PET. Okrem toho výrobné odvetvie Spoločenstva muselo čeliť tlaku dovozu. V snahe udržať si podiel na trhu výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo svoje ceny zvýšiť len mierne a teda zaznamenávalo stláčanie cien.

Tabuľka 9

2002

2003

2004

ORP

Vážená priemerná cena (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Koeficient

100

98

109

115

2.10.   Náklady na výrobu hlavných surovín

| (173) | So zreteľom na skutočnosť, že na výrobu 1 tony PET je potrebných približne 850 kg rafinovanej kyseliny tereftalovej (ďalej len „PTA“) a 350 kg monoetylénglykolu (ďalej len „MEG“) (ďalej len „hlavné suroviny“), ceny surovín (PTA a MEG) sa medzi rokom 2002 a ORP výrazne zvýšili o 67 % a o 31 % v uvedenom poradí a v ORP dosiahli úroveň 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (priemer v ORP). I keď v treťom štvrťroku 2005 bol zaznamenaný malý pokles cien PTA, keď ceny klesli na úroveň 700 EUR/t, a cena MEG bola v podstate stabilná, treba upozorniť, že suroviny sa nakupujú v predstihu na základe dlhodobých zmlúv. Následkom toho za posudzované obdobie, napriek malému poklesu cien PTA na konci ORP, výrobné odvetvie Spoločenstva stále znáša dôsledky výrazne zvýšených nákladov. Okrem toho v dôsledku situácie na svetovom trhu s ropou ceny surovín na výrobu PET sú citlivé na nepredvídateľné zmeny, ale s najväčšou pravdepodobnosťou zostanú vysoké. Všetky tieto faktory prispievajú k zvýšenej miere zraniteľnosti výrobcov PET v Spoločenstve.
  Tabuľka 10









  priemerné náklady (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| — | PTA |

(173)

So zreteľom na skutočnosť, že na výrobu 1 tony PET je potrebných približne 850 kg rafinovanej kyseliny tereftalovej (ďalej len „PTA“) a 350 kg monoetylénglykolu (ďalej len „MEG“) (ďalej len „hlavné suroviny“), ceny surovín (PTA a MEG) sa medzi rokom 2002 a ORP výrazne zvýšili o 67 % a o 31 % v uvedenom poradí a v ORP dosiahli úroveň 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (priemer v ORP). I keď v treťom štvrťroku 2005 bol zaznamenaný malý pokles cien PTA, keď ceny klesli na úroveň 700 EUR/t, a cena MEG bola v podstate stabilná, treba upozorniť, že suroviny sa nakupujú v predstihu na základe dlhodobých zmlúv. Následkom toho za posudzované obdobie, napriek malému poklesu cien PTA na konci ORP, výrobné odvetvie Spoločenstva stále znáša dôsledky výrazne zvýšených nákladov. Okrem toho v dôsledku situácie na svetovom trhu s ropou ceny surovín na výrobu PET sú citlivé na nepredvídateľné zmeny, ale s najväčšou pravdepodobnosťou zostanú vysoké. Všetky tieto faktory prispievajú k zvýšenej miere zraniteľnosti výrobcov PET v Spoločenstve.

Tabuľka 10

priemerné náklady (EUR/t)

2002

2003

2004

ORP

—

PTA

460

566

718

770

Koeficient

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Koeficient

100

100

118

131

| (174) | Na porovnanie priemerná jednotková cena za tonu PET čipov vyrobených vo výrobnom odvetví Spoločenstva bola:
  Tabuľka 11 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážené priemerné náklady (EUR/t) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Koeficient | 100 | 102 | 113 | 121 |

(174)

Na porovnanie priemerná jednotková cena za tonu PET čipov vyrobených vo výrobnom odvetví Spoločenstva bola:

Tabuľka 11

2002

2003

2004

ORP

Vážené priemerné náklady (EUR/t)

899

918

1 013

1 092

Koeficient

100

102

113

121

| (175) | Počas posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v tabuľkách 10 a 11, ceny hlavných surovín priebežne rástli (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatiaľ čo celkové výrobné náklady sa zvýšili len o 21 %. Ako však ukazuje tabuľka 9, ceny sa zvýšili len o 15 % v dôsledku toho, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo preniesť zvýšenie na druhotné odvetvie a v plnej miere zohľadniť toto zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách. |
| --- | --- |

(175)

Počas posudzovaného obdobia, ako sa uvádza v tabuľkách 10 a 11, ceny hlavných surovín priebežne rástli (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatiaľ čo celkové výrobné náklady sa zvýšili len o 21 %. Ako však ukazuje tabuľka 9, ceny sa zvýšili len o 15 % v dôsledku toho, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo preniesť zvýšenie na druhotné odvetvie a v plnej miere zohľadniť toto zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách.

2.11.   Zásoby

| (176) | Vývoj zásob počas celého posudzovaného obdobia, t. j. medzi rokom 2002 a ORP, klesol o 10 %. Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní by sa však zásoby nemali považovať za významný ukazovateľ v súvislosti s PET vyrábaným vo výrobnom odvetví Spoločenstva vzhľadom na sezónny charakter trhu s PET počas roka. V porovnaní s výrobou zásoby predstavujú asi 5/6 % výstupu.
  Tabuľka 12 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (tony) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Koeficient | 100 | 109 | 89 | 90 |

(176)

Vývoj zásob počas celého posudzovaného obdobia, t. j. medzi rokom 2002 a ORP, klesol o 10 %. Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní by sa však zásoby nemali považovať za významný ukazovateľ v súvislosti s PET vyrábaným vo výrobnom odvetví Spoločenstva vzhľadom na sezónny charakter trhu s PET počas roka. V porovnaní s výrobou zásoby predstavujú asi 5/6 % výstupu.

Tabuľka 12

2002

2003

2004

ORP

Zásoby (tony)

101 554

110 695

90 422

91 123

Koeficient

100

109

89

90

2.12.   Ziskovosť, návratnosť investícií a peňažný tok

| (177) | Ziskovosť predaja predstavuje zisk vytvorený predajom príslušného výrobku v Spoločenstve. Návratnosť celkových aktív a peňažný tok sa dali merať len na úrovni najužšej skupiny výrobkov, ktorá zahŕňala podobný výrobok, podľa článku 3 ods. 8 základného nariadenia. Okrem toho návratnosť investícií sa vypočítala na základe návratnosti celkových aktív, keďže návratnosť celkových aktív sa považuje pre analýzu vývoja za dôležitejšiu.
  Tabuľka 13 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpätia z predaja v Spoločenstve pred zdanením | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Návratnosť celkových aktív | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Peňažný tok (% z celkového predaja) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(177)

Ziskovosť predaja predstavuje zisk vytvorený predajom príslušného výrobku v Spoločenstve. Návratnosť celkových aktív a peňažný tok sa dali merať len na úrovni najužšej skupiny výrobkov, ktorá zahŕňala podobný výrobok, podľa článku 3 ods. 8 základného nariadenia. Okrem toho návratnosť investícií sa vypočítala na základe návratnosti celkových aktív, keďže návratnosť celkových aktív sa považuje pre analýzu vývoja za dôležitejšiu.

Tabuľka 13

2002

2003

2004

ORP

Ziskové rozpätia z predaja v Spoločenstve pred zdanením

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Návratnosť celkových aktív

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Peňažný tok (% z celkového predaja)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (178) | Po znížení cien, ktoré začalo v roku 2002 a časovo sa krylo s mohutným zvýšením dumpingového dovozu z príslušných krajín, sa finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zhoršovala a v roku 2003 prerástla do straty. Po malom zotavení v roku 2004 v dôsledku opatrení uvalených na ČĽR a Austráliu, sa straty v ORP zvýšili na – 3,2 %. Zaznamenáva sa teda jasný vývoj smerom nadol. |
| --- | --- |

(178)

Po znížení cien, ktoré začalo v roku 2002 a časovo sa krylo s mohutným zvýšením dumpingového dovozu z príslušných krajín, sa finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zhoršovala a v roku 2003 prerástla do straty. Po malom zotavení v roku 2004 v dôsledku opatrení uvalených na ČĽR a Austráliu, sa straty v ORP zvýšili na – 3,2 %. Zaznamenáva sa teda jasný vývoj smerom nadol.

| (179) | Vývoj návratnosti celkových aktív a peňažného toku prebiehal podobne, t. j. v roku 2002 vykazoval pomerne dobrý stav, zhoršenie v roku 2003, malé zlepšenie v roku 2004 a ďalšie zhoršenie v ORP. |
| --- | --- |

(179)

Vývoj návratnosti celkových aktív a peňažného toku prebiehal podobne, t. j. v roku 2002 vykazoval pomerne dobrý stav, zhoršenie v roku 2003, malé zlepšenie v roku 2004 a ďalšie zhoršenie v ORP.

2.13.   Investície a schopnosť navýšenia kapitálu

Tabuľka 14

| | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície (tis. EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Koeficient | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

ORP

Investície (tis. EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Koeficient

100

133

201

159

| (180) | Investície sa čiastočne vkladali do zvýšenia kapacity a čiastočne do zlepšovania výrobného procesu. Veľký objem výdavkov vznikol v roku 2004 a počas ORP, čo sa časovo krylo so zvýšením kapacity a s úsilím o udržanie podielu na trhu vzhľadom na zvýšenie spotreby. Súčasná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva a vývoj trhov s PET v Spoločenstve a vo svete, poznačený nedostatočnou ziskovosťou, však neboli stimulom pre veľké investície. I keď za určitých okolností výrobcovia zo Spoločenstva boli schopní navýšiť kapitál (najmä z prepojených spoločností), nedostatočná ziskovosť PET nemotivovala k investovaniu a v niektorých prípadoch bolo rozhodnutie odložené. |
| --- | --- |

(180)

Investície sa čiastočne vkladali do zvýšenia kapacity a čiastočne do zlepšovania výrobného procesu. Veľký objem výdavkov vznikol v roku 2004 a počas ORP, čo sa časovo krylo so zvýšením kapacity a s úsilím o udržanie podielu na trhu vzhľadom na zvýšenie spotreby. Súčasná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva a vývoj trhov s PET v Spoločenstve a vo svete, poznačený nedostatočnou ziskovosťou, však neboli stimulom pre veľké investície. I keď za určitých okolností výrobcovia zo Spoločenstva boli schopní navýšiť kapitál (najmä z prepojených spoločností), nedostatočná ziskovosť PET nemotivovala k investovaniu a v niektorých prípadoch bolo rozhodnutie odložené.

3.   Záver k situácii výrobného odvetvia Spoločenstva

| (181) | Stále zvyšovanie spotreby čiastočne v dôsledku nových spôsobov použitia (okrem iných pivo, víno) a čiastočne v dôsledku zvýšenia spotreby v krajinách pristupujúcich k EÚ v roku 2004 nútilo výrobné odvetvie Spoločenstva zvyšovať kapacitu a výrobu, aby nestratilo svoj podiel na trhu. Kvôli tomu v roku 2004 a počas ORP prebehol dôležitý reštrukturalizačný proces, sprevádzaný častými zmenami vlastníctva rôznych výrobcov. Súbežne sa vo všeobecnosti zvýšil počet výrobných liniek s cieľom držať krok s rastom spotreby a súčasne dosiahnuť úspory z veľkovýroby. Niektoré hospodárske ukazovatele, napr. spotreba, výrobná kapacita, výroba, predaj v EÚ, zamestnanosť, sa skutočne vyvíjali pozitívnym smerom. |
| --- | --- |

(181)

Stále zvyšovanie spotreby čiastočne v dôsledku nových spôsobov použitia (okrem iných pivo, víno) a čiastočne v dôsledku zvýšenia spotreby v krajinách pristupujúcich k EÚ v roku 2004 nútilo výrobné odvetvie Spoločenstva zvyšovať kapacitu a výrobu, aby nestratilo svoj podiel na trhu. Kvôli tomu v roku 2004 a počas ORP prebehol dôležitý reštrukturalizačný proces, sprevádzaný častými zmenami vlastníctva rôznych výrobcov. Súbežne sa vo všeobecnosti zvýšil počet výrobných liniek s cieľom držať krok s rastom spotreby a súčasne dosiahnuť úspory z veľkovýroby. Niektoré hospodárske ukazovatele, napr. spotreba, výrobná kapacita, výroba, predaj v EÚ, zamestnanosť, sa skutočne vyvíjali pozitívnym smerom.

| (182) | Celé toto reštrukturalizačné úsilie, ako je opísané, však nedokázalo vyvážiť vplyv stáleho a mohutného rastu cien surovín v posudzovanom období. Tieto vyššie náklady na suroviny sa nepreniesli na druhotný sektor v takej miere, aká by bola potrebná na zachovanie určitej úrovne ziskovosti. To sa časovo zhodovalo s nízkou úrovňou cien dovozu z príslušných krajín, ktoré vyvíjali jasný značný tlak smerom nadol na cenu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Takže napriek zjavne pozitívnemu vývoju výroby, predaja a predajných cien, celková finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa zhoršovala a prejavila v zápornom vývoji ziskovosti (zo zisku 2,7 % v roku 2002 na stratu 3,2 % v ORP), predaja na vývoz, výrobných nákladov, návratnosti investícií a peňažného toku. |
| --- | --- |

(182)

Celé toto reštrukturalizačné úsilie, ako je opísané, však nedokázalo vyvážiť vplyv stáleho a mohutného rastu cien surovín v posudzovanom období. Tieto vyššie náklady na suroviny sa nepreniesli na druhotný sektor v takej miere, aká by bola potrebná na zachovanie určitej úrovne ziskovosti. To sa časovo zhodovalo s nízkou úrovňou cien dovozu z príslušných krajín, ktoré vyvíjali jasný značný tlak smerom nadol na cenu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Takže napriek zjavne pozitívnemu vývoju výroby, predaja a predajných cien, celková finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa zhoršovala a prejavila v zápornom vývoji ziskovosti (zo zisku 2,7 % v roku 2002 na stratu 3,2 % v ORP), predaja na vývoz, výrobných nákladov, návratnosti investícií a peňažného toku.

| (183) | V dôsledku toho, napriek niektorým zjavne pozitívnym trendom zrejmým z ukazovateľov ujmy, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva má stále ďaleko od úrovne, ktorá by sa dala očakávať, ak by sa v plnej miere zotavilo z ujmy zistenej v pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(183)

V dôsledku toho, napriek niektorým zjavne pozitívnym trendom zrejmým z ukazovateľov ujmy, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva má stále ďaleko od úrovne, ktorá by sa dala očakávať, ak by sa v plnej miere zotavilo z ujmy zistenej v pôvodnom prešetrovaní.

| (184) | Záver je teda taký, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa trochu zlepšila v porovnaní s obdobím pred zavedením opatrení, ale je stále veľmi nestabilná a zraniteľná. Okrem toho cenový tlak dovozu nedovoľuje výrobnému odvetviu Spoločenstva v plnej miere zohľadniť zvýšenie cien surovín v jeho predajných cenách. |
| --- | --- |

(184)

Záver je teda taký, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa trochu zlepšila v porovnaní s obdobím pred zavedením opatrení, ale je stále veľmi nestabilná a zraniteľná. Okrem toho cenový tlak dovozu nedovoľuje výrobnému odvetviu Spoločenstva v plnej miere zohľadniť zvýšenie cien surovín v jeho predajných cenách.

4.   Dovoz z iných krajín

4.1.   Iné krajiny, ktorých sa týkajú antidumpingové opatrenia

| (185) | Ako sa uvádza v odôvodnení 2, pripomíname, že od augusta 2004 boli tiež zavedené konečné antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz PET s pôvodom v Austrálii a ČĽR. |
| --- | --- |

(185)

Ako sa uvádza v odôvodnení 2, pripomíname, že od augusta 2004 boli tiež zavedené konečné antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz PET s pôvodom v Austrálii a ČĽR.

| (186) | V priebehu posudzovaného obdobia sa celkový objem dovozu z týchto krajín zvýšil o 12 % (zo 65 000 ton na 73 000 ton). I keď tu bol značný nárast podielu na trhu (o 4 percentuálne body) v roku 2003, táto stúpajúca tendencia sa otočila v roku 2004, keď sa podiel na trhu znížil na úroveň 2,4 %. V ORP bolo zaznamenané malé zvýšenie o 0,6 % v dôsledku dovozu z Číny. Účinok konečných antidumpingových ciel sa prejavuje od roku 2004. Keďže dovoz z Austrálie sa zastavil úplne, objem dovozu z Číny sa neustále zvyšoval o 130 % v roku 2003, klesol v roku 2004 v dôsledku opatrení a znova sa zvýšil v ORP o 47 %. Austrálske ceny klesli v roku 2003 o 7 % a o ďalších 6 % v roku 2004. Čínske ceny pomaly rástli v roku 2003 a 2004 a o 24 % v ORP, t. j. z 827 na 1 022 EUR za tonu. Na záver poznamenávame, že značný dovoz z týchto dvoch krajín sa robil za ceny stabilne nižšie ako boli ceny Spoločenstva, čo prispievalo k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.
  Tabuľka 15 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrália |
| Objem (tony) | 17 179 | 18 727 | 2 842 | — |
| Cena (EUR za tonu) | 851 | 789 | 741 | — |
| Podiel na trhu | 0,8 % | 0,8 % | 0,1 % | — |
| Čínska ľudová republika |
| Objem (tony) | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| Cena (EUR za tonu) | 804 | 806 | 827 | 1 022 |
| Podiel na trhu | 2,3 % | 5,9 % | 2,2 % | 3 % |
| Tony spolu | 65 054 | 150 070 | 52 520 | 72 814 |
| Celkový podiel na trhu | 3,1 % | 6,8 % | 2,4 % | 3 % |

(186)

V priebehu posudzovaného obdobia sa celkový objem dovozu z týchto krajín zvýšil o 12 % (zo 65 000 ton na 73 000 ton). I keď tu bol značný nárast podielu na trhu (o 4 percentuálne body) v roku 2003, táto stúpajúca tendencia sa otočila v roku 2004, keď sa podiel na trhu znížil na úroveň 2,4 %. V ORP bolo zaznamenané malé zvýšenie o 0,6 % v dôsledku dovozu z Číny. Účinok konečných antidumpingových ciel sa prejavuje od roku 2004. Keďže dovoz z Austrálie sa zastavil úplne, objem dovozu z Číny sa neustále zvyšoval o 130 % v roku 2003, klesol v roku 2004 v dôsledku opatrení a znova sa zvýšil v ORP o 47 %. Austrálske ceny klesli v roku 2003 o 7 % a o ďalších 6 % v roku 2004. Čínske ceny pomaly rástli v roku 2003 a 2004 a o 24 % v ORP, t. j. z 827 na 1 022 EUR za tonu. Na záver poznamenávame, že značný dovoz z týchto dvoch krajín sa robil za ceny stabilne nižšie ako boli ceny Spoločenstva, čo prispievalo k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

Tabuľka 15

2002

2003

2004

ORP

Austrália

Objem (tony)

17 179

18 727

2 842

—

Cena (EUR za tonu)

851

789

741

—

Podiel na trhu

0,8 %

0,8 %

0,1 %

—

Čínska ľudová republika

Objem (tony)

47 875

131 343

49 678

72 814

Cena (EUR za tonu)

804

806

827

1 022

Podiel na trhu

2,3 %

5,9 %

2,2 %

3 %

Tony spolu

65 054

150 070

52 520

72 814

Celkový podiel na trhu

3,1 %

6,8 %

2,4 %

3 %

4.2.   Iné tretie krajiny, ktoré neboli uvedené

| (187) | Do týchto číselných údajov by sa v zásade mal zahrnúť nedumpingový kórejský dovoz. Z dôvodov dôvernosti bol zámerne vyčlenený. Smer vývoja by však bol v podstate rovnaký, keby bol kórejský nedumpingový dovoz zahrnutý. |
| --- | --- |

(187)

Do týchto číselných údajov by sa v zásade mal zahrnúť nedumpingový kórejský dovoz. Z dôvodov dôvernosti bol zámerne vyčlenený. Smer vývoja by však bol v podstate rovnaký, keby bol kórejský nedumpingový dovoz zahrnutý.

| (188) | Medzi rokom 2002 a ORP sa celkový dovoz PET s pôvodom v iných krajinách zvýšil o 136 % a dosiahol 174 000 ton. Podiel týchto krajín na trhu EÚ v posudzovanom období vzrástol z 3,6 na 7,1 %. Tieto trendy názorne ukazuje nasledujúca tabuľka:
  Tabuľka 16 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem (tony), z toho | 73 549 | 119 973 | 182 687 | 173 597 |
| Pakistan | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| USA | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Mexiko | 1 476 | 20 | 32 112 | 20 501 |
| Turecko | 7 208 | 17 001 | 24 032 | 15 374 |
| Iné | 15 737 | 3 639 | 21 655 | 13 903 |
| Podiel na trhu | 3,6 % | 5,4 % | 8,2 % | 7,1 % |

(188)

Medzi rokom 2002 a ORP sa celkový dovoz PET s pôvodom v iných krajinách zvýšil o 136 % a dosiahol 174 000 ton. Podiel týchto krajín na trhu EÚ v posudzovanom období vzrástol z 3,6 na 7,1 %. Tieto trendy názorne ukazuje nasledujúca tabuľka:

Tabuľka 16

2002

2003

2004

ORP

Celkový objem (tony), z toho

73 549

119 973

182 687

173 597

Pakistan

28 558

83 208

55 125

73 426

USA

20 570

16 105

49 763

50 393

Mexiko

1 476

20

32 112

20 501

Turecko

7 208

17 001

24 032

15 374

Iné

15 737

3 639

21 655

13 903

Podiel na trhu

3,6 %

5,4 %

8,2 %

7,1 %

| (189) | Dovoz z Pakistanu vzrástol v posudzovanom období o 157 %, a najmä po uzavretí konania proti nemu v roku 2004. Dovoz zo Spojených štátov sa v ORP značne zvýšil, t. j. o 144 %, a dosiahol 50 000 ton. Dovoz z Mexika stúpol z 1 500 ton v roku 2002 na 20 000 ton v ORP, čo predstavuje nárast o 1 390 %. Pokiaľ ide o Turecko, jeho dovoz významne stúpol v období rokov 2002 – 2004 (o 244 %), aby potom v ORP klesol o 36 %. Vzhľadom na ceny je však dôležité poznamenať, že ceny dovozu zo Spojených štátov, Mexika a Turecka sa zvýšili a boli vyššie ako ceny iného dovozu a ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Okrem toho dovoz z USA s najväčšou pravdepodobnosťou tvorí PET G, špeciálny druh PET s vyššími požiadavkami na viskozitu, ktorý sa predáva za cenu v priemere o 50 % vyššiu ako normálny PET. Dovozné ceny z Pakistanu boli od roku 2002 do roku 2004 nižšie ako priemerné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Počas ORP sa ceny dovozu z Pakistanu zvýšili na úroveň cien výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto sa usudzuje, že tento dovoz nemohol ovplyvniť situáciu na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(189)

Dovoz z Pakistanu vzrástol v posudzovanom období o 157 %, a najmä po uzavretí konania proti nemu v roku 2004. Dovoz zo Spojených štátov sa v ORP značne zvýšil, t. j. o 144 %, a dosiahol 50 000 ton. Dovoz z Mexika stúpol z 1 500 ton v roku 2002 na 20 000 ton v ORP, čo predstavuje nárast o 1 390 %. Pokiaľ ide o Turecko, jeho dovoz významne stúpol v období rokov 2002 – 2004 (o 244 %), aby potom v ORP klesol o 36 %. Vzhľadom na ceny je však dôležité poznamenať, že ceny dovozu zo Spojených štátov, Mexika a Turecka sa zvýšili a boli vyššie ako ceny iného dovozu a ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Okrem toho dovoz z USA s najväčšou pravdepodobnosťou tvorí PET G, špeciálny druh PET s vyššími požiadavkami na viskozitu, ktorý sa predáva za cenu v priemere o 50 % vyššiu ako normálny PET. Dovozné ceny z Pakistanu boli od roku 2002 do roku 2004 nižšie ako priemerné ceny výrobného odvetvia Spoločenstva. Počas ORP sa ceny dovozu z Pakistanu zvýšili na úroveň cien výrobného odvetvia Spoločenstva. Preto sa usudzuje, že tento dovoz nemohol ovplyvniť situáciu na trhu Spoločenstva.

5.   Vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva

| (190) | Vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva vykázala klesajúci trend počas posudzovaného obdobia, keď sa znížila zo 7,9 % na 4,9 % z celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva. Iba v roku 2003 sa vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva značne zvýšila, pravdepodobne v dôsledku nízkych predajných cien EÚ. Počas ORP však predstavuje len menej ako 5 % celkového predaja. Treba poznamenať, že ceny vývozu boli stále vyššie ako predajné ceny v ES.
  Tabuľka 17 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj na vývoz (tony) | 111 381 | 141 627 | 97 686 | 82 388 |
| Koeficient | 100 | 127 | 87 | 74 |
| % z celkového predaja | 7,9 % | 9,6 % | 6,3 % | 4,9 % |
| Cena za tonu | 959 | 942 | 1 026 | 1 096 |
| Koeficient | 100 | 98 | 107 | 114 |

(190)

Vývozná činnosť výrobného odvetvia Spoločenstva vykázala klesajúci trend počas posudzovaného obdobia, keď sa znížila zo 7,9 % na 4,9 % z celkového predaja výrobného odvetvia Spoločenstva. Iba v roku 2003 sa vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva značne zvýšila, pravdepodobne v dôsledku nízkych predajných cien EÚ. Počas ORP však predstavuje len menej ako 5 % celkového predaja. Treba poznamenať, že ceny vývozu boli stále vyššie ako predajné ceny v ES.

Tabuľka 17

2002

2003

2004

ORP

Predaj na vývoz (tony)

111 381

141 627

97 686

82 388

Koeficient

100

127

87

74

% z celkového predaja

7,9 %

9,6 %

6,3 %

4,9 %

Cena za tonu

959

942

1 026

1 096

Koeficient

100

98

107

114

H.   ZÁVER O PRAVDEPODOBNOSTI POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY

| (191) | Ako sa už uviedlo v závere, vyvážajúci výrobcovia v Indii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike, na Taiwane a v Malajzii majú potenciál na zvýšenie svojich objemov vývozu na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

(191)

Ako sa už uviedlo v závere, vyvážajúci výrobcovia v Indii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike, na Taiwane a v Malajzii majú potenciál na zvýšenie svojich objemov vývozu na trh Spoločenstva.

| (192) | Vývozné ceny CIF za PET s pôvodom v Indii, Thajsku a Malajzii boli vyššie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Rozdiel však nebol výrazný, čo vedie k záveru, že ak by neexistovali antidumpingové clá, tieto krajiny by mohli vyvinúť ešte väčší cenový tlak na výrobné odvetvie Spoločenstva. Okrem toho ceny kórejského, taiwanského a indonézskeho dovozu do Spoločenstva boli nižšie ako ceny Spoločenstva. Rozdiel bol malý pre Kórejskú republiku a Taiwan (3 až 4 %) a značný v prípade Indonézie (dosiahol 27 %). Existuje tu teda jasný náznak pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy. |
| --- | --- |

(192)

Vývozné ceny CIF za PET s pôvodom v Indii, Thajsku a Malajzii boli vyššie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Rozdiel však nebol výrazný, čo vedie k záveru, že ak by neexistovali antidumpingové clá, tieto krajiny by mohli vyvinúť ešte väčší cenový tlak na výrobné odvetvie Spoločenstva. Okrem toho ceny kórejského, taiwanského a indonézskeho dovozu do Spoločenstva boli nižšie ako ceny Spoločenstva. Rozdiel bol malý pre Kórejskú republiku a Taiwan (3 až 4 %) a značný v prípade Indonézie (dosiahol 27 %). Existuje tu teda jasný náznak pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy.

| (193) | Ako sa už uviedlo, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva bola tiež značne ovplyvnená dovozom z ČĽR. Ceny tohto dovozu boli nižšie ako cena Spoločenstva (1 022 EUR/t v porovnaní s 1 058 EUR/t v Spoločenstve). Okrem toho v objemovom vyjadrení dovoz z ČĽR dosiahol 73 000 ton, čo v ORP predstavuje podiel na trhu 3 %. |
| --- | --- |

(193)

Ako sa už uviedlo, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva bola tiež značne ovplyvnená dovozom z ČĽR. Ceny tohto dovozu boli nižšie ako cena Spoločenstva (1 022 EUR/t v porovnaní s 1 058 EUR/t v Spoločenstve). Okrem toho v objemovom vyjadrení dovoz z ČĽR dosiahol 73 000 ton, čo v ORP predstavuje podiel na trhu 3 %.

| (194) | Okrem toho, pokiaľ ide o objemové vyjadrenie dovozu z príslušných krajín, možno urobiť záver, že je pravdepodobné, že tieto množstvá značne vzrastú v dôsledku celkovej výrobnej kapacity a voľnej kapacity, ktorá existuje v príslušných krajinách, ako je podrobnejšie uvedené v odôvodnení 199. |
| --- | --- |

(194)

Okrem toho, pokiaľ ide o objemové vyjadrenie dovozu z príslušných krajín, možno urobiť záver, že je pravdepodobné, že tieto množstvá značne vzrastú v dôsledku celkovej výrobnej kapacity a voľnej kapacity, ktorá existuje v príslušných krajinách, ako je podrobnejšie uvedené v odôvodnení 199.

| (195) | Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že dovozné ceny na trhu Spoločenstva by boli pravdepodobne nižšie, keby neexistovali antidumpingové opatrenia, pretože výrobcovia v týchto krajinách by sa asi pokúsili získať späť stratené podiely na trhu alebo zvýšiť svoje súčasné podiely na trhu. Takéto cenové správanie v spojení so schopnosťou vyvážajúcich výrobcov v týchto krajinách predávať významné množstvá PET na trhu Spoločenstva by so všetkou pravdepodobnosťou vyvolalo efekt zintenzívnenia cenového tlaku s predpokladaným ďalším negatívnym účinkom na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(195)

Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že dovozné ceny na trhu Spoločenstva by boli pravdepodobne nižšie, keby neexistovali antidumpingové opatrenia, pretože výrobcovia v týchto krajinách by sa asi pokúsili získať späť stratené podiely na trhu alebo zvýšiť svoje súčasné podiely na trhu. Takéto cenové správanie v spojení so schopnosťou vyvážajúcich výrobcov v týchto krajinách predávať významné množstvá PET na trhu Spoločenstva by so všetkou pravdepodobnosťou vyvolalo efekt zintenzívnenia cenového tlaku s predpokladaným ďalším negatívnym účinkom na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

| (196) | V tejto súvislosti treba pripomenúť, že vo všetkých šiestich príslušných krajinách sa stanovila významná voľná výrobná kapacita, v rozsahu od 37 000 ton v Malajzii do 400 000 ton na Taiwane, ktorá celkovo predstavuje okolo 1 milióna ton, t. j. 45 % výrobnej kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho sa dovozné ceny v príslušnom období pohybovali niečo nad alebo pod cenami Spoločenstva. Napríklad ceny dovozu s pôvodom na Taiwane, t. j. v krajine s ďaleko najvyššou voľnou výrobnou kapacitou, klesli v období účinnosti antidumpingových opatrení pod úroveň cien Spoločenstva. Okrem toho prevládajúca cenová úroveň v Spoločenstve robí z EÚ atraktívny trh. Preto možno urobiť záver, že keby sa nechala uplynúť platnosť opatrení, existovala by silná motivácia pre výrobcov v príslušných krajinách presmerovať svoj predaj na trh EÚ za nízke ceny. |
| --- | --- |

(196)

V tejto súvislosti treba pripomenúť, že vo všetkých šiestich príslušných krajinách sa stanovila významná voľná výrobná kapacita, v rozsahu od 37 000 ton v Malajzii do 400 000 ton na Taiwane, ktorá celkovo predstavuje okolo 1 milióna ton, t. j. 45 % výrobnej kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho sa dovozné ceny v príslušnom období pohybovali niečo nad alebo pod cenami Spoločenstva. Napríklad ceny dovozu s pôvodom na Taiwane, t. j. v krajine s ďaleko najvyššou voľnou výrobnou kapacitou, klesli v období účinnosti antidumpingových opatrení pod úroveň cien Spoločenstva. Okrem toho prevládajúca cenová úroveň v Spoločenstve robí z EÚ atraktívny trh. Preto možno urobiť záver, že keby sa nechala uplynúť platnosť opatrení, existovala by silná motivácia pre výrobcov v príslušných krajinách presmerovať svoj predaj na trh EÚ za nízke ceny.

| (197) | Okrem toho najnovšie verejne dostupné informácie naznačujú, že neobvykle veľké množstvá PET čipov nakúpili prevádzkovatelia v Bulharsku a Rumunsku od prešetrovaných ázijských krajín. Dodávky sa mali uskutočniť v novembri a decembri 2006. Tieto informácie naznačujú pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy vo výrobnom odvetví Spoločenstva, keďže jasne ukazujú, že na trhu Spoločenstva by bolo oveľa viac dovozu z príslušných krajín pri neexistencii antidumpingových opatrení. |
| --- | --- |

(197)

Okrem toho najnovšie verejne dostupné informácie naznačujú, že neobvykle veľké množstvá PET čipov nakúpili prevádzkovatelia v Bulharsku a Rumunsku od prešetrovaných ázijských krajín. Dodávky sa mali uskutočniť v novembri a decembri 2006. Tieto informácie naznačujú pravdepodobnosť opakovaného výskytu ujmy vo výrobnom odvetví Spoločenstva, keďže jasne ukazujú, že na trhu Spoločenstva by bolo oveľa viac dovozu z príslušných krajín pri neexistencii antidumpingových opatrení.

| (198) | Ako sa už uviedlo, i keď situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa trochu zlepšila v porovnaní so situáciou pred uložením antidumpingových opatrení, zostáva naďalej zraniteľná a nestabilná. Je pravdepodobné, že ak by výrobné odvetvie Spoločenstva bolo vystavené vyšším objemom dovozu z príslušných krajín za dumpingové ceny, viedlo by to k zhoršeniu jeho finančnej situácie a s najväčšou pravdepodobnosťou k strate ziskovosti. Na základe toho teda možno urobiť záver, že zrušenie opatrení proti Indii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike, Taiwanu a Malajzii by so všetkou pravdepodobnosťou viedlo k opakovanému výskytu ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(198)

Ako sa už uviedlo, i keď situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa trochu zlepšila v porovnaní so situáciou pred uložením antidumpingových opatrení, zostáva naďalej zraniteľná a nestabilná. Je pravdepodobné, že ak by výrobné odvetvie Spoločenstva bolo vystavené vyšším objemom dovozu z príslušných krajín za dumpingové ceny, viedlo by to k zhoršeniu jeho finančnej situácie a s najväčšou pravdepodobnosťou k strate ziskovosti. Na základe toho teda možno urobiť záver, že zrušenie opatrení proti Indii, Indonézii, Thajsku, Kórejskej republike, Taiwanu a Malajzii by so všetkou pravdepodobnosťou viedlo k opakovanému výskytu ujmy pre výrobné odvetvie Spoločenstva.

I.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

1.   Úvod

| (199) | Podľa článku 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení pôsobilo proti záujmom Spoločenstva ako celku. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z hodnotenia všetkých zúčastnených záujmov. Súčasné prešetrovanie analyzuje situáciu, v ktorej antidumpingové opatrenia sú už zavedené a umožňujú posúdenie každého nenáležitého negatívneho účinku aktuálnych antidumpingových opatrení na príslušné strany. |
| --- | --- |

(199)

Podľa článku 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení pôsobilo proti záujmom Spoločenstva ako celku. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z hodnotenia všetkých zúčastnených záujmov. Súčasné prešetrovanie analyzuje situáciu, v ktorej antidumpingové opatrenia sú už zavedené a umožňujú posúdenie každého nenáležitého negatívneho účinku aktuálnych antidumpingových opatrení na príslušné strany.

| (200) | Na základe toho sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu, existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva opatrenia zachovať. |
| --- | --- |

(200)

Na základe toho sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu, existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva opatrenia zachovať.

2.   Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva

| (201) | Ako sa už naznačilo, existuje tu jasná pravdepodobnosť opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu, keby mali byť opatrenia zrušené. Všetci výrobcovia zo Spoločenstva okrem dvoch v plnej miere spolupracovali a naznačili svoju podporu pre zachovanie opatrení. Jeden výrobca zo Spoločenstva naviazaný na jedného z kórejských vývozcov tiež vyjadril svoju podporu pre opatrenia. Je však potrebné prihliadnuť na to, že jeho materská spoločnosť vyváža s nulovým clom. |
| --- | --- |

(201)

Ako sa už naznačilo, existuje tu jasná pravdepodobnosť opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu, keby mali byť opatrenia zrušené. Všetci výrobcovia zo Spoločenstva okrem dvoch v plnej miere spolupracovali a naznačili svoju podporu pre zachovanie opatrení. Jeden výrobca zo Spoločenstva naviazaný na jedného z kórejských vývozcov tiež vyjadril svoju podporu pre opatrenia. Je však potrebné prihliadnuť na to, že jeho materská spoločnosť vyváža s nulovým clom.

| (202) | Zachovanie antidumpingových opatrení na dovoz z príslušných krajín by pre výrobné odvetvie Spoločenstva zlepšilo možnosť dosiahnuť prijateľnú úroveň ziskovosti. Ešte dôležitejšie je to, že sa zabráni tomu, aby bolo výrobné odvetvie Spoločenstva vytlačené z trhu. V skutočnosti je zrejmý pravdepodobný poškodzujúci dumping vo významných objemoch, ktorému by výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo čeliť. Výrobné odvetvie Spoločenstva by teda naďalej využívalo výhody zo zachovania aktuálnych antidumpingových opatrení, najmä keď sú to teraz aj opatrenia proti dovozu s pôvodom v Austrálii a ČĽR. |
| --- | --- |

(202)

Zachovanie antidumpingových opatrení na dovoz z príslušných krajín by pre výrobné odvetvie Spoločenstva zlepšilo možnosť dosiahnuť prijateľnú úroveň ziskovosti. Ešte dôležitejšie je to, že sa zabráni tomu, aby bolo výrobné odvetvie Spoločenstva vytlačené z trhu. V skutočnosti je zrejmý pravdepodobný poškodzujúci dumping vo významných objemoch, ktorému by výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo čeliť. Výrobné odvetvie Spoločenstva by teda naďalej využívalo výhody zo zachovania aktuálnych antidumpingových opatrení, najmä keď sú to teraz aj opatrenia proti dovozu s pôvodom v Austrálii a ČĽR.

3.   Záujem dovozcov

| (203) | Komisia zaslala dotazníky 18 dovozcom/obchodníkom s príslušným výrobkom. Spolupráca zo strany dovozcov/obchodníkov, ktorí nakupujú hlavne z príslušných krajín a predstavujú asi 5 % spotreby EÚ, bola veľmi malá. Len jeden dovozca/obchodník poskytol údaje a veľký objem svojich nákupov odoberal od výrobného odvetvia Spoločenstva. Len okrajové množstvá boli z príslušných krajín alebo z iných vyvážajúcich krajín. Tento dovozca/obchodník by uprednostnil trh s nulovými clami, i keď v súčasnosti dosahuje uspokojivé finančné výsledky. Vzhľadom na to, že účinné opatrenia nemajú nijaký zvláštny vplyv na dovozcov, záver je taký, že zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení proti dovozu s pôvodom v Indii, Indonézii, Thajsku, Malajzii, Kórejskej republike a na Taiwane, by nemalo žiadny významný negatívny vplyv na situáciu dovozcov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(203)

Komisia zaslala dotazníky 18 dovozcom/obchodníkom s príslušným výrobkom. Spolupráca zo strany dovozcov/obchodníkov, ktorí nakupujú hlavne z príslušných krajín a predstavujú asi 5 % spotreby EÚ, bola veľmi malá. Len jeden dovozca/obchodník poskytol údaje a veľký objem svojich nákupov odoberal od výrobného odvetvia Spoločenstva. Len okrajové množstvá boli z príslušných krajín alebo z iných vyvážajúcich krajín. Tento dovozca/obchodník by uprednostnil trh s nulovými clami, i keď v súčasnosti dosahuje uspokojivé finančné výsledky. Vzhľadom na to, že účinné opatrenia nemajú nijaký zvláštny vplyv na dovozcov, záver je taký, že zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení proti dovozu s pôvodom v Indii, Indonézii, Thajsku, Malajzii, Kórejskej republike a na Taiwane, by nemalo žiadny významný negatívny vplyv na situáciu dovozcov v Spoločenstve.

4.   Záujem spracovateľov/používateľov

| (204) | Komisia zaslala dotazníky 47 známym spracovateľom/používateľom. Dotazník vyplnilo len desať spracovateľov/používateľov s celkovo nízkou reprezentatívnosťou. |
| --- | --- |

(204)

Komisia zaslala dotazníky 47 známym spracovateľom/používateľom. Dotazník vyplnilo len desať spracovateľov/používateľov s celkovo nízkou reprezentatívnosťou.

| (205) | Podľa informácií o nákupoch, ktoré vo vyplnených dotazníkoch poskytli, spolupracujúci spracovatelia/používatelia počas ORP predstavujú asi 20 % z celkovej spotreby PET v Spoločenstve. Počas ORP nakúpili 95 % svojho PET od výrobcov zo Spoločenstva a zvyšok z dovozu s pôvodom v iných krajinách než v krajinách, ktoré podliehajú tomuto preskúmaniu. Predložili množstvo argumentov proti uloženiu ciel. |
| --- | --- |

(205)

Podľa informácií o nákupoch, ktoré vo vyplnených dotazníkoch poskytli, spolupracujúci spracovatelia/používatelia počas ORP predstavujú asi 20 % z celkovej spotreby PET v Spoločenstve. Počas ORP nakúpili 95 % svojho PET od výrobcov zo Spoločenstva a zvyšok z dovozu s pôvodom v iných krajinách než v krajinách, ktoré podliehajú tomuto preskúmaniu. Predložili množstvo argumentov proti uloženiu ciel.

| (206) | Dotazník vyplnilo päť spracovateľov (ktorí spracovávajú PET čipy v podobe predbežných výliskov a v kvalite vhodnej pre fľaše a predstavujú 10 % spotreby). Náklady na PET čipy tvoria 55 % ich hotového výrobku (väčšinou predbežné výlisky). Stanovilo sa, že z príslušných krajín a z iných tretích krajín dovážajú zanedbateľné množstvá. Napriek tomu mali námietky proti uloženiu ciel a tvrdili, že predĺženie platnosti opatrení by mohlo spôsobiť umelé zvyšovanie cien v Európe. |
| --- | --- |

(206)

Dotazník vyplnilo päť spracovateľov (ktorí spracovávajú PET čipy v podobe predbežných výliskov a v kvalite vhodnej pre fľaše a predstavujú 10 % spotreby). Náklady na PET čipy tvoria 55 % ich hotového výrobku (väčšinou predbežné výlisky). Stanovilo sa, že z príslušných krajín a z iných tretích krajín dovážajú zanedbateľné množstvá. Napriek tomu mali námietky proti uloženiu ciel a tvrdili, že predĺženie platnosti opatrení by mohlo spôsobiť umelé zvyšovanie cien v Európe.

| (207) | Päť používateľov, ktorí predstavujú približne 10 % spotreby, poskytlo neúplné údaje. Nízka úroveň spolupráce veľkých používateľov je pravdepodobne dôsledkom toho, že ostatné prešetrovanie, ktoré sa týkalo dovozu z ČĽR, Austrálie a Pakistanu, sa konalo len pred dvoma rokmi. Náklady na PET tvoria okolo 6/7 % z celkových nákladov a sú teda dosť obmedzené. I keď títo používatelia nepriznali žiadny dovoz z príslušných krajín, podobne ako spracovatelia nesúhlasia s uložením ciel a tvrdia, že tieto opatrenia by mohli spôsobiť umelé zvyšovanie cien v Európe. |
| --- | --- |

(207)

Päť používateľov, ktorí predstavujú približne 10 % spotreby, poskytlo neúplné údaje. Nízka úroveň spolupráce veľkých používateľov je pravdepodobne dôsledkom toho, že ostatné prešetrovanie, ktoré sa týkalo dovozu z ČĽR, Austrálie a Pakistanu, sa konalo len pred dvoma rokmi. Náklady na PET tvoria okolo 6/7 % z celkových nákladov a sú teda dosť obmedzené. I keď títo používatelia nepriznali žiadny dovoz z príslušných krajín, podobne ako spracovatelia nesúhlasia s uložením ciel a tvrdia, že tieto opatrenia by mohli spôsobiť umelé zvyšovanie cien v Európe.

| (208) | Vzhľadom na pomerne dobrú finančnú situáciu druhotného výrobného odvetvia na rozdiel od finančnej situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva, žiadny spracovateľ/používateľ nepredložil argument, že zachovanie súčasných ciel by mohlo viesť k strate pracovných miest alebo k presunu výrobných zariadení do zahraničia. |
| --- | --- |

(208)

Vzhľadom na pomerne dobrú finančnú situáciu druhotného výrobného odvetvia na rozdiel od finančnej situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva, žiadny spracovateľ/používateľ nepredložil argument, že zachovanie súčasných ciel by mohlo viesť k strate pracovných miest alebo k presunu výrobných zariadení do zahraničia.

| (209) | Okrem toho, pokiaľ ide o výstup, výrobné odvetvie Spoločenstva prispôsobilo jeho veľkosť tak, aby vyhovovala zvýšenej spotrebe a preto je veľmi pravdepodobné, že nevyužité kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva by boli schopné plne pokryť objemy z dovozu. |
| --- | --- |

(209)

Okrem toho, pokiaľ ide o výstup, výrobné odvetvie Spoločenstva prispôsobilo jeho veľkosť tak, aby vyhovovala zvýšenej spotrebe a preto je veľmi pravdepodobné, že nevyužité kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva by boli schopné plne pokryť objemy z dovozu.

| (210) | Vzhľadom na to, že stále existujú alternatívne zdroje dodávok bez antidumpingových opatrení, napr. Mexiko, Turecko, USA, Brazília, Pakistan, Irán, Saudská Arábia, používatelia v Spoločenstve by sa mohli okrem toho spoľahnúť (alebo sa preorientovať) na diverzifikovaných dodávateľov príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(210)

Vzhľadom na to, že stále existujú alternatívne zdroje dodávok bez antidumpingových opatrení, napr. Mexiko, Turecko, USA, Brazília, Pakistan, Irán, Saudská Arábia, používatelia v Spoločenstve by sa mohli okrem toho spoľahnúť (alebo sa preorientovať) na diverzifikovaných dodávateľov príslušného výrobku.

| (211) | Pokiaľ ide o výkonnosť používateľského odvetvia prešetrovanie ukázalo, že počas posudzovaného obdobia spolupracujúci používatelia zvýšili svoj obrat, zachovali stabilnú zamestnanosť a dosť zvýšili svoju celkovú ziskovosť. Zistilo sa teda, že antidumpingové opatrenia nemali na nich negatívny vplyv. |
| --- | --- |

(211)

Pokiaľ ide o výkonnosť používateľského odvetvia prešetrovanie ukázalo, že počas posudzovaného obdobia spolupracujúci používatelia zvýšili svoj obrat, zachovali stabilnú zamestnanosť a dosť zvýšili svoju celkovú ziskovosť. Zistilo sa teda, že antidumpingové opatrenia nemali na nich negatívny vplyv.

| (212) | Z uvedeného vyplýva, že zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení proti dovozu s pôvodom v Indii, Indonézii, Thajsku, Malajzii, Kórejskej republike a na Taiwane by nemalo žiadny významný negatívny vplyv na situáciu používateľov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(212)

Z uvedeného vyplýva, že zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení proti dovozu s pôvodom v Indii, Indonézii, Thajsku, Malajzii, Kórejskej republike a na Taiwane by nemalo žiadny významný negatívny vplyv na situáciu používateľov v Spoločenstve.

5.   Záujem dodávateľov

| (213) | Dodávatelia surovín [monoetylénglykolu (MEG) a rafinovanej kyseliny tereftalovej (PTA), DMT a kyseliny izoftalovej (IPA), všetko petrochemické výrobky na báze ropy] jasne naznačili svoju podporu pre opatrenia. Pre nich by bolo výhodné, že výrobné odvetvie by sa pravdepodobne dokázalo zotaviť z účinkov dumpingu a tým by sa zlepšila by jeho výkonnosť. |
| --- | --- |

(213)

Dodávatelia surovín [monoetylénglykolu (MEG) a rafinovanej kyseliny tereftalovej (PTA), DMT a kyseliny izoftalovej (IPA), všetko petrochemické výrobky na báze ropy] jasne naznačili svoju podporu pre opatrenia. Pre nich by bolo výhodné, že výrobné odvetvie by sa pravdepodobne dokázalo zotaviť z účinkov dumpingu a tým by sa zlepšila by jeho výkonnosť.

6.   Záver o záujme Spoločenstva

| (214) | Vzhľadom na všetky vyššie uvedené faktory je záver taký, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení. |
| --- | --- |

(214)

Vzhľadom na všetky vyššie uvedené faktory je záver taký, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.

J.   VZŤAH MEDZI ANTIDUMPINGOVÝMI A VYROVNÁVACÍMI OPATRENIAMI

| (215) | Pre jednu vyvážajúcu krajinu, konkrétne Indiu, bolo vykonané súbežné prešetrovanie uplynutia platnosti vyrovnávacích opatrení (pozri odôvodnenie 10). Toto prešetrovanie potvrdilo potrebu pokračovať v uplatňovaní týchto opatrení na nezmenenej úrovni. Súčasné prešetrovanie tiež viedlo k záveru, že antidumpingové opatrenia na vývoz z Indie by sa mali zachovať na nezmenenej úrovni. V súvislosti s tým sa odkazuje na odôvodnenie 125 nariadenia (ES) č. 2604/2000. Keďže opatrenia, ktoré sa v súčasnosti navrhujú na vývoz PET z Indie, zostávajú bez zmeny, vyplýva z toho, že sú v súlade s článkom 14 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a s článkom 24 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2026/97. |
| --- | --- |

(215)

Pre jednu vyvážajúcu krajinu, konkrétne Indiu, bolo vykonané súbežné prešetrovanie uplynutia platnosti vyrovnávacích opatrení (pozri odôvodnenie 10). Toto prešetrovanie potvrdilo potrebu pokračovať v uplatňovaní týchto opatrení na nezmenenej úrovni. Súčasné prešetrovanie tiež viedlo k záveru, že antidumpingové opatrenia na vývoz z Indie by sa mali zachovať na nezmenenej úrovni. V súvislosti s tým sa odkazuje na odôvodnenie 125 nariadenia (ES) č. 2604/2000. Keďže opatrenia, ktoré sa v súčasnosti navrhujú na vývoz PET z Indie, zostávajú bez zmeny, vyplýva z toho, že sú v súlade s článkom 14 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a s článkom 24 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2026/97.

K.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| (216) | Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a dôvodoch, na základe ktorých sa má odporúčať, aby existujúce opatrenia boli zachované, resp. aby ich úroveň bola zmenená, kde je to opodstatnené. Bol tiež poskytnutý čas na predkladanie pripomienok a požiadaviek následne po uverejnení. Najmä jeden indický vývozca tvrdil, že ak nebudú existovať opatrenia, je nepravdepodobné, že India presmeruje predaj do Spoločenstva. Tento vývozca tvrdil, že rýchlo sa rozvíjajúce trhy sú atraktívnejšie ako trh Spoločenstva, že indický dopyt rýchlo rastie, a že z tohto dôvodu nie je k dispozícii žiadna voľná kapacita. Malo by sa však zobrať do úvahy, že napriek zvýšenému dopytu na indickom trhu prešetrovanie na úrovni spoločnosti naznačilo voľné kapacity presahujúce zvýšený dopyt na indickom trhu, ako potvrdila aj správa z prieskumu trhu uvedená v odôvodnení 74. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že ani jedna z pripomienok prijatých po uverejnení nebola taká, že by viedla k zmene záverov uvedených v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(216)

Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a dôvodoch, na základe ktorých sa má odporúčať, aby existujúce opatrenia boli zachované, resp. aby ich úroveň bola zmenená, kde je to opodstatnené. Bol tiež poskytnutý čas na predkladanie pripomienok a požiadaviek následne po uverejnení. Najmä jeden indický vývozca tvrdil, že ak nebudú existovať opatrenia, je nepravdepodobné, že India presmeruje predaj do Spoločenstva. Tento vývozca tvrdil, že rýchlo sa rozvíjajúce trhy sú atraktívnejšie ako trh Spoločenstva, že indický dopyt rýchlo rastie, a že z tohto dôvodu nie je k dispozícii žiadna voľná kapacita. Malo by sa však zobrať do úvahy, že napriek zvýšenému dopytu na indickom trhu prešetrovanie na úrovni spoločnosti naznačilo voľné kapacity presahujúce zvýšený dopyt na indickom trhu, ako potvrdila aj správa z prieskumu trhu uvedená v odôvodnení 74. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že ani jedna z pripomienok prijatých po uverejnení nebola taká, že by viedla k zmene záverov uvedených v tomto nariadení.

| (217) | Z uvedeného vyplýva, že antidumpingové clá zostanú zachované, resp. ich úroveň sa zmení a doplní, kde je to opodstatnené, |
| --- | --- |

(217)

Z uvedeného vyplýva, že antidumpingové clá zostanú zachované, resp. ich úroveň sa zmení a doplní, kde je to opodstatnené,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátu s viskozitou 78 ml/g alebo viac podľa normy ISO 1628-5, patriaceho pod kód KN 3907 60 20 a s pôvodom v Indii, Indonézii, Malajzii, Kórejskej republike, na Taiwane a v Thajsku.

2.   S výnimkami ustanovenými v článku 2 je sadzba antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Spoločenstva pred preclením pre výrobky vyrobené v spoločnostiach uvedených v nasledujúcom zozname takáto:

| Krajina | Spoločnosť | Antidumpingové clo
  (EUR/t) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 130,8 | A182 |
| India | Reliance Industries Ltd | 181,7 | A181 |
| India | SENPET Ltd | 200,9 | A183 |
| India | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |
| India | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |
| India | Všetky ostatné spoločnosti | 181,7 | A999 |
| Indonézia | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |
| Indonézia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indonézia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Indonézia | Všetky ostatné spoločnosti | 187,7 | A999 |
| Malajzia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malajzia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Malajzia | Všetky ostatné spoločnosti | 160,1 | A999 |
| Kórejská republika | Skupina SK Chemicals: | | |
| SK Chemicals Co., Ltd | 0 | A196 |
| Huvis Corp. | 0 | A196 |
| Kórejská republika | Skupina KP Chemicals: | | |
| Honam Petrochemicals Corp. | 0 | A195 |
| KP Chemicals Corp. | 0 | A195 |
| Kórejská republika | Všetky ostatné spoločnosti | 148,3 | A999 |
| Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |
| Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |
| Taiwan | Všetky ostatné spoločnosti | 143,4 | A999 |
| Thajsko | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |
| Thajsko | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |
| Thajsko | Všetky ostatné spoločnosti | 83,2 | A999 |

Krajina

Spoločnosť

Antidumpingové clo

(EUR/t)

Doplnkový kód TARIC

India

Pearl Engineering Polymers Ltd

130,8

A182

India

Reliance Industries Ltd

181,7

A181

India

SENPET Ltd

200,9

A183

India

Futura Polyesters Ltd

161,2

A184

India

South Asian Petrochem Ltd

88,9

A585

India

Všetky ostatné spoločnosti

181,7

A999

Indonézia

P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia

187,7

A191

Indonézia

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indonézia

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Indonézia

Všetky ostatné spoločnosti

187,7

A999

Malajzia

Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malajzia

MpI Polyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Malajzia

Všetky ostatné spoločnosti

160,1

A999

Kórejská republika

Skupina SK Chemicals:

SK Chemicals Co., Ltd

0

A196

Huvis Corp.

0

A196

Kórejská republika

Skupina KP Chemicals:

Honam Petrochemicals Corp.

0

A195

KP Chemicals Corp.

0

A195

Kórejská republika

Všetky ostatné spoločnosti

148,3

A999

Taiwan

Far Eastern Textile Ltd

36,3

A808

Taiwan

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

67,0

A809

Taiwan

Všetky ostatné spoločnosti

143,4

A999

Thajsko

Thai Shingkong Industry Corp. Ltd

83,2

A190

Thajsko

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468

Thajsko

Všetky ostatné spoločnosti

83,2

A999

3.   V prípadoch, keď bol tovar pred uvedením do voľného obehu poškodený, a preto sa na stanovenie hodnoty cla cena skutočne zaplatená alebo splatná rozdelí podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (10), výška antidumpingového cla, vypočítaná na základe uvedených hodnôt, sa zníži o percentuálnu časť, ktorá zodpovedá rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej.

4.   Bez ohľadu na odsek 1 a 2 konečné antidumpingové clo sa neuplatňuje na dovoz prepustený do voľného obehu v súlade s článkom 2.

5.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia pre clá.

Článok 2

1.   Dovoz je oslobodený od antidumpingových ciel uložených podľa článku 1 za predpokladu, že ho spoločnosti uvedené v odseku 3 vyrábajú a priamo vyvážajú (t. j. fakturujú a odosielajú) spoločnosti, ktorá pôsobí ako dovozca do Spoločenstva, je colne priznaný pod príslušným doplnkovým kódom TARIC a sú splnené podmienky stanovené v odseku 2.

2.   Keď sa podá žiadosť o prepustenie do voľného obehu, oslobodenie od ciel je podmienené predložením platnej „faktúry súvisiacej so záväzkom“, vydanej vyvážajúcimi spoločnosťami uvedenými v odseku 3 colnej správe príslušného členského štátu, ktorá obsahuje dôležité informácie uvedené v prílohe. Oslobodenie od cla je ďalej podmienené tým, že tovar priznaný a predložený colnému orgánu presne zodpovedá opisu v danej „faktúre súvisiacej so záväzkom“.

3.   Dovoz, ku ktorému je priložená „faktúra súvisiaca so záväzkom“, sa colne priznáva pod týmito doplnkovými kódmi TARIC:

| Krajina | Spoločnosť | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| India | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| India | Reliance Industries Ltd | A181 |
| India | Futura Polyesters Ltd | A184 |
| India | South Asian Petrochem Ltd | A585 |
| Indonézia | P.T. Polypet Karyapersada | A193 |

Krajina

Spoločnosť

Doplnkový kód TARIC

India

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

India

Reliance Industries Ltd

A181

India

Futura Polyesters Ltd

A184

India

South Asian Petrochem Ltd

A585

Indonézia

P.T. Polypet Karyapersada

A193

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. februára 2007

Za Radu

predseda

F. MÜNTEFERING

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1646/2005 (Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2005, s. 10).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 271, 19.8.2004, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2167/2005 (Ú. v. EÚ L 345, 28.12.2005, s. 11).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 52, 2.3.2005, s. 2.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 304, 1.12.2005, s. 9.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 129, 2.6.2006, s. 23.

6

(7)  Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

7

(8)  Nariadenie (ES) č. 2604/2000, odôvodnenie 125 a nariadenie (ES) č. 496/2002 (Ú. v. ES L 78, 21.3.2002, s. 4), odôvodnenie 19.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 19, 21.1.2005, s. 6, odôvodnenie 58.

9

(10)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1875/2006 (Ú. v. EÚ L 360, 19.12.2006, s. 64).

10

---

PRÍLOHA

Informácie, ktoré sa majú uvádzať vo faktúre súvisiacej so záväzkom podľa článku 2 ods. 2:

| 1. | Číslo faktúry súvisiacej so záväzkom. |
| --- | --- |

1.

Číslo faktúry súvisiacej so záväzkom.

| 2. | Doplnkový kód TARIC, pod ktorým tovar uvedený vo faktúre môže byť colne odbavený na hraniciach Spoločenstva (ako sa stanovuje v nariadení). |
| --- | --- |

2.

Doplnkový kód TARIC, pod ktorým tovar uvedený vo faktúre môže byť colne odbavený na hraniciach Spoločenstva (ako sa stanovuje v nariadení).

| 3. | Presný opis tovaru vrátane:






  — | kódu výrobku (PRC) (uvedeného v záväzku ponúknutom dotknutým vyvážajúcim výrobcom), |
| --- | --- | --- |

3.

Presný opis tovaru vrátane:

—

kódu výrobku (PRC) (uvedeného v záväzku ponúknutom dotknutým vyvážajúcim výrobcom),

| — | kódu KN, |
| --- | --- |

—

kódu KN,

| — | množstva (uvádza sa v jednotkách). |
| --- | --- |

—

množstva (uvádza sa v jednotkách).

| 4. | Opis podmienok predaja vrátane:






  — | jednotkovej ceny, |
| --- | --- | --- |

4.

Opis podmienok predaja vrátane:

—

jednotkovej ceny,

| — | uplatniteľných platobných podmienok, |
| --- | --- |

—

uplatniteľných platobných podmienok,

| — | uplatniteľných dodávateľských podmienok, |
| --- | --- |

—

uplatniteľných dodávateľských podmienok,

| — | celkových zliav a rabatov. |
| --- | --- |

—

celkových zliav a rabatov.

| 5. | Názov spoločnosti, ktorá pôsobí ako dovozca a na ktorú spoločnosť priamo vystavuje faktúru. |
| --- | --- |

5.

Názov spoločnosti, ktorá pôsobí ako dovozca a na ktorú spoločnosť priamo vystavuje faktúru.

| 6. | Meno úradníka spoločnosti, ktorý vystavil faktúru súvisiacu so záväzkom, a toto podpísané vyhlásenie:
  „Ja, podpísaný, potvrdzujem, že predaj tovaru zahrnutého v tejto faktúre na priamy vývoz do Európskeho spoločenstva sa realizuje v rozsahu a za podmienok záväzku ponúknutého ... [spoločnosť] a prijatého Európskou komisiou rozhodnutím 2000/745/ES. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ |
| --- | --- |

6.

Meno úradníka spoločnosti, ktorý vystavil faktúru súvisiacu so záväzkom, a toto podpísané vyhlásenie:

„Ja, podpísaný, potvrdzujem, že predaj tovaru zahrnutého v tejto faktúre na priamy vývoz do Európskeho spoločenstva sa realizuje v rozsahu a za podmienok záväzku ponúknutého ... [spoločnosť] a prijatého Európskou komisiou rozhodnutím 2000/745/ES. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/34

---

NARIADENIE RADY (ES) č. 193/2007

z 22. februára 2007,

ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom v Indii po preskúmaní uplynutia platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 2026/97

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 18,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (2), a najmä na jeho článok 14 ods. 1,

so zreteľom na návrh, ktorý predložila Komisia po konzultácii s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   ÚČINNÉ OPATRENIA

| (1) | Rada 30. novembra 2000 nariadením (ES) č. 2603/2000 (3) uložila konečné vyrovnávacie clá na dovozy určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) pôvodom z Indie, Malajzie a Thajska (ďalej len „príslušné krajiny“) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). Uložené opatrenia vychádzali z prešetrovania vyrovnávacích opatrení začatého podľa článku 10 základného nariadenia. Zároveň Rada nariadením (ES) č. 2604/2000 (4) uložila konečné antidumpingové clá na dovozy toho istého výrobku pôvodom z tých istých krajín. Uložené opatrenia vychádzali z antidumpingového prešetrovania začatého podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 384/96. |
| --- | --- |

(1)

Rada 30. novembra 2000 nariadením (ES) č. 2603/2000 (3) uložila konečné vyrovnávacie clá na dovozy určitého polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) pôvodom z Indie, Malajzie a Thajska (ďalej len „príslušné krajiny“) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“). Uložené opatrenia vychádzali z prešetrovania vyrovnávacích opatrení začatého podľa článku 10 základného nariadenia. Zároveň Rada nariadením (ES) č. 2604/2000 (4) uložila konečné antidumpingové clá na dovozy toho istého výrobku pôvodom z tých istých krajín. Uložené opatrenia vychádzali z antidumpingového prešetrovania začatého podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 384/96.

| (2) | Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 2604/2000 boli výsledkom revíznych prešetrovaní začatých podľa článku 11 ods. 3 a ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 alebo cenových záväzkov prijatých na základe článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 384/96. |
| --- | --- |

(2)

Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 2604/2000 boli výsledkom revíznych prešetrovaní začatých podľa článku 11 ods. 3 a ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 alebo cenových záväzkov prijatých na základe článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 384/96.

| (3) | Okrem toho Rada nariadením (ES) č. 1467/2004 (5) uložila konečné antidumpingové clá na dovozy určitého PET pochádzajúceho z Austrálie a Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“) a ukončila konanie o dovozoch PET s pôvodom v Pakistane. |
| --- | --- |

(3)

Okrem toho Rada nariadením (ES) č. 1467/2004 (5) uložila konečné antidumpingové clá na dovozy určitého PET pochádzajúceho z Austrálie a Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“) a ukončila konanie o dovozoch PET s pôvodom v Pakistane.

| (4) | Dňa 11. októbra 2005 Rada zmenila a doplnila úroveň vyrovnávacích opatrení účinných proti dovozom PET z Indie (6). Zmeny a doplnenia boli výsledkom zrýchlenej kontroly začatej podľa článku 20 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 11. októbra 2005 Rada zmenila a doplnila úroveň vyrovnávacích opatrení účinných proti dovozom PET z Indie (6). Zmeny a doplnenia boli výsledkom zrýchlenej kontroly začatej podľa článku 20 základného nariadenia.

2.   ŽIADOSŤ O PRESKÚMANIE

| (5) | Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti Komisia dostala 30. augusta 2005 žiadosť o preskúmanie účinných opatrení podľa článku 18 základného nariadenia (ďalej len „preskúmanie uplynutia platnosti“). |
| --- | --- |

(5)

Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti Komisia dostala 30. augusta 2005 žiadosť o preskúmanie účinných opatrení podľa článku 18 základného nariadenia (ďalej len „preskúmanie uplynutia platnosti“).

| (6) | Túto žiadosť podal Výbor pre polyetyléntereftalát spoločnosti Plastics Europe (ďalej len „žiadateľ“) 30. augusta 2005 v mene výrobcov predstavujúcich prevažnú časť, v tomto prípade viac ako 90 z celkovej výroby PET v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(6)

Túto žiadosť podal Výbor pre polyetyléntereftalát spoločnosti Plastics Europe (ďalej len „žiadateľ“) 30. augusta 2005 v mene výrobcov predstavujúcich prevažnú časť, v tomto prípade viac ako 90 z celkovej výroby PET v Spoločenstve.

| (7) | Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti bola zdôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania a ujmy vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(7)

Žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti bola zdôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania a ujmy vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

| (8) | Po konzultáciách s poradným výborom, keď sa zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie nového preskúmania podľa článku 18 základného nariadenia, Komisia začala tieto skúmania 1. decembra 2005 (7). |
| --- | --- |

(8)

Po konzultáciách s poradným výborom, keď sa zistilo, že existuje dostatok dôkazov na začatie nového preskúmania podľa článku 18 základného nariadenia, Komisia začala tieto skúmania 1. decembra 2005 (7).

| (9) | Je potrebné poznamenať, že pred začatím preskúmania uplynutia platnosti a v súlade s článkom 22 ods. 1 a článkom 10 ods. 9 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde, že dostala riadne zdokumentovanú žiadosť o preskúmanie a vyzvala indickú vládu na rokovania s cieľom objasniť situáciu, pokiaľ ide o obsah sťažnosti, a dospieť k vzájomne odsúhlasenému riešeniu. Komisia však od indickej vlády nedostala žiadnu odpoveď v súvislosti s touto ponukou na rokovanie. |
| --- | --- |

(9)

Je potrebné poznamenať, že pred začatím preskúmania uplynutia platnosti a v súlade s článkom 22 ods. 1 a článkom 10 ods. 9 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde, že dostala riadne zdokumentovanú žiadosť o preskúmanie a vyzvala indickú vládu na rokovania s cieľom objasniť situáciu, pokiaľ ide o obsah sťažnosti, a dospieť k vzájomne odsúhlasenému riešeniu. Komisia však od indickej vlády nedostala žiadnu odpoveď v súvislosti s touto ponukou na rokovanie.

3.   SÚBEŽNÉ PREŠETROVANIA

| (10) | Komisia 1. decembra 2005 tiež začala preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 384/96 o antidumpingových opatreniach účinných pre dovozy PET pôvodom z Indie, Indonézie, Malajzie, Kórejskej republiky, Thajska a Taiwanu (8). Súčasne sa začalo čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 384/96 obmedzené na dumping v súvislosti s dovozmi toho istého výrobku pôvodom z Kórejskej republiky a Taiwanu (8). |
| --- | --- |

(10)

Komisia 1. decembra 2005 tiež začala preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 384/96 o antidumpingových opatreniach účinných pre dovozy PET pôvodom z Indie, Indonézie, Malajzie, Kórejskej republiky, Thajska a Taiwanu (8). Súčasne sa začalo čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 384/96 obmedzené na dumping v súvislosti s dovozmi toho istého výrobku pôvodom z Kórejskej republiky a Taiwanu (8).

4.   OBDOBIE REVÍZNEHO PREŠETROVANIA

| (11) | Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2004 do 30. septembra 2005 (ďalej len „ORP“). Skúmanie trendov v súvislosti s ujmou trvalo od 1. januára 2002 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(11)

Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2004 do 30. septembra 2005 (ďalej len „ORP“). Skúmanie trendov v súvislosti s ujmou trvalo od 1. januára 2002 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

5.   STRANY, KTORÝCH SA PREŠETROVANIE TÝKALO

| (12) | Komisia oficiálne oznámila vyvážajúcim výrobcom, predstaviteľom vyvážajúcej krajiny, dovozcom, výrobcom v Spoločenstve, používateľom a žiadateľovi začatie preskúmania uplynutia platnosti. Všetky zainteresované strany dostali tiež možnosť vyjadriť písomne svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci časového termínu, ktorý bol stanovený v oznámení o začatí. Všetkým zainteresovaným stranám, ktoré o to požiadali a preukázali, že majú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, bolo vypočutie umožnené. |
| --- | --- |

(12)

Komisia oficiálne oznámila vyvážajúcim výrobcom, predstaviteľom vyvážajúcej krajiny, dovozcom, výrobcom v Spoločenstve, používateľom a žiadateľovi začatie preskúmania uplynutia platnosti. Všetky zainteresované strany dostali tiež možnosť vyjadriť písomne svoje stanovisko a požiadať o vypočutie v rámci časového termínu, ktorý bol stanovený v oznámení o začatí. Všetkým zainteresovaným stranám, ktoré o to požiadali a preukázali, že majú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, bolo vypočutie umožnené.

| (13) | Vzhľadom na zrejmý veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii, ako aj výrobcov a dovozcov v rámci Spoločenstva, uvedených v žiadosti o preskúmanie uplynutia platnosti, sa považovalo za vhodné v súlade s článkom 27 základného nariadenia preskúmať, či by sa mal použiť výber vzoriek. S cieľom umožniť Komisii prijať rozhodnutie, či bude potrebný výber vzoriek, a ak áno, urobiť výber vzorky, sa od uvedených strán v súlade s článkom 27 základného nariadenia žiadalo, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmaní a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí. |
| --- | --- |

(13)

Vzhľadom na zrejmý veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii, ako aj výrobcov a dovozcov v rámci Spoločenstva, uvedených v žiadosti o preskúmanie uplynutia platnosti, sa považovalo za vhodné v súlade s článkom 27 základného nariadenia preskúmať, či by sa mal použiť výber vzoriek. S cieľom umožniť Komisii prijať rozhodnutie, či bude potrebný výber vzoriek, a ak áno, urobiť výber vzorky, sa od uvedených strán v súlade s článkom 27 základného nariadenia žiadalo, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmaní a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí.

| (14) | Po preskúmaní predložených informácií a z dôvodu nízkeho počtu vyvážajúcich výrobcov v Indii, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa rozhodlo, že pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v Indii, výber vzorky nie je potrebný. |
| --- | --- |

(14)

Po preskúmaní predložených informácií a z dôvodu nízkeho počtu vyvážajúcich výrobcov v Indii, ktorí prejavili ochotu spolupracovať, sa rozhodlo, že pokiaľ ide o vyvážajúcich výrobcov v Indii, výber vzorky nie je potrebný.

| (15) | Po preskúmaní informácií, ktoré predložili výrobcovia a dovozcovia zo Spoločenstva, a pretože počet odpovedí bol pomerne nízky, usúdilo sa, že výber vzorky pre žiadnu z týchto kategórií by nebol opodstatnený. |
| --- | --- |

(15)

Po preskúmaní informácií, ktoré predložili výrobcovia a dovozcovia zo Spoločenstva, a pretože počet odpovedí bol pomerne nízky, usúdilo sa, že výber vzorky pre žiadnu z týchto kategórií by nebol opodstatnený.

| (16) | Všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v príslušnej krajine, dovozcom, dodávateľom, výrobcom v Spoločenstve a používateľom boli preto zaslané dotazníky. |
| --- | --- |

(16)

Všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v príslušnej krajine, dovozcom, dodávateľom, výrobcom v Spoločenstve a používateľom boli preto zaslané dotazníky.

| (17) | Vyplnené dotazníky zaslali traja indickí výrobcovia, dvanásti výrobcovia v Spoločenstve, jeden dovozca, jeden dodávateľ a desať spracovateľov/používateľov. |
| --- | --- |

(17)

Vyplnené dotazníky zaslali traja indickí výrobcovia, dvanásti výrobcovia v Spoločenstve, jeden dovozca, jeden dodávateľ a desať spracovateľov/používateľov.

| (18) | Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na svoju analýzu, a vykonala kontrolné návštevy v priestoroch týchto spoločností:






  1. | Výrobcovia v Spoločenstve | Voridian BV (Holandsko) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na svoju analýzu, a vykonala kontrolné návštevy v priestoroch týchto spoločností:

1.

Výrobcovia v Spoločenstve

Voridian BV (Holandsko)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko)

| | Equipolymers Srl (Taliansko) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Taliansko)

| | La Seda de Barcelona SA (Španielsko) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Španielsko)

| | Novapet SA (Španielsko) |
| --- | --- |

Novapet SA (Španielsko)

| | Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalsko)

| | Selenis Itália Spa (Taliansko) |
| --- | --- |

Selenis Itália Spa (Taliansko)

Dodávatelia v Spoločenstve

Interquisa SA (Španielsko)

Neprepojení dovozcovia v Spoločenstve

Global Service International SRL (Taliansko)

Používatelia v Spoločenstve

Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgicko)

| 2. | Indická vláda | Ministerstvo obchodu, Dillí |
| --- | --- | --- |

2.

Indická vláda

Ministerstvo obchodu, Dillí

| | Vláda štátu Maharaštra – riaditeľstvo pre priemysel, Mumbaj |
| --- | --- |

Vláda štátu Maharaštra – riaditeľstvo pre priemysel, Mumbaj

| 3. | Vyvážajúci výrobcovia v Indii | SENPET Ltd, Kalkata (predtým Elque Polyesters Limited) |
| --- | --- | --- |

3.

Vyvážajúci výrobcovia v Indii

SENPET Ltd, Kalkata (predtým Elque Polyesters Limited)

| | Futura Polyesters Limited, Chennai (predtým Futura Polymer Limited) |
| --- | --- |

Futura Polyesters Limited, Chennai (predtým Futura Polymer Limited)

| | Pearl Engineering Polymers Limited, Dillí |
| --- | --- |

Pearl Engineering Polymers Limited, Dillí

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

| (19) | Príslušný výrobok je ten istý ako pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. PET s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, podľa normy ISO 1628-5, pochádzajúci z príslušnej krajiny. V súčasnosti je zaradený pod kód KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(19)

Príslušný výrobok je ten istý ako pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. PET s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, podľa normy ISO 1628-5, pochádzajúci z príslušnej krajiny. V súčasnosti je zaradený pod kód KN 3907 60 20.

2.   PODOBNÝ VÝROBOK

| (20) | Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok PET vyrobený a predávaný na domácom trhu v príslušnej krajine a PET vyrobený a predávaný výrobcami zo Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie. Záver bol preto taký, že všetky druhy PET s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou sú podobné v zmysle článku 1 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Podobne ako pri pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že príslušný výrobok PET vyrobený a predávaný na domácom trhu v príslušnej krajine a PET vyrobený a predávaný výrobcami zo Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie. Záver bol preto taký, že všetky druhy PET s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou sú podobné v zmysle článku 1 ods. 5 základného nariadenia.

C.   PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVANIA

I.   POKRAČOVANIE SUBVENCOVANIA – ÚVOD

| (21) | Na základe informácií obsiahnutých v žiadosti o preskúmanie a vo vyplnených dotazníkoch Komisie boli prešetrené nasledujúce programy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií. |
| --- | --- |

(21)

Na základe informácií obsiahnutých v žiadosti o preskúmanie a vo vyplnených dotazníkoch Komisie boli prešetrené nasledujúce programy, ktoré údajne obsahujú poskytovanie subvencií.

1.   PROGRAMY SUBVENCOVANIA PÔVODNE PREŠETROVANÉ

| a) | Program úverových colných knižiek (DEPBS) |
| --- | --- |

a)

Program úverových colných knižiek (DEPBS)

| b) | Program oslobodenia od dane z príjmov (ITES) |
| --- | --- |

b)

Program oslobodenia od dane z príjmov (ITES)

| c) | Program podpory vývozu kapitálových tovarov (EPCGS) |
| --- | --- |

c)

Program podpory vývozu kapitálových tovarov (EPCGS)

| d) | Vývozné spracovateľské zóny (VSZ)/Osobitné hospodárske zóny (OHZ)/Jednotky orientované na vývoz (JOV) |
| --- | --- |

d)

Vývozné spracovateľské zóny (VSZ)/Osobitné hospodárske zóny (OHZ)/Jednotky orientované na vývoz (JOV)

2.   PROGRAMY SUBVENCOVANIA PÔVODNE NEPREŠETROVANÉ

| e) | Program predbežných licencií (ALS) |
| --- | --- |

e)

Program predbežných licencií (ALS)

| f) | Program vývozných úverov (pred dodávkou a po dodávke) (PVÚ) |
| --- | --- |

f)

Program vývozných úverov (pred dodávkou a po dodávke) (PVÚ)

| g) | Program stimulácie dane z predaja štátu Gudžarat (GSTIS) |
| --- | --- |

g)

Program stimulácie dane z predaja štátu Gudžarat (GSTIS)

| h) | Program oslobodenia od dane z elektriny štátu Gudžarat (GEDES) |
| --- | --- |

h)

Program oslobodenia od dane z elektriny štátu Gudžarat (GEDES)

| i) | Stimulačné programy Západného Bengálska (WBIS) |
| --- | --- |

i)

Stimulačné programy Západného Bengálska (WBIS)

| j) | Program stimulačných balíkov (PSI) vlády štátu Maharaštra |
| --- | --- |

j)

Program stimulačných balíkov (PSI) vlády štátu Maharaštra

| (22) | Základom programov uvedených v písmenách a) a c) až e) je zákon o zahraničnom obchode (vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode splnomocňuje indickú vládu na vydávanie oznámení o vývoznej a dovoznej politike. Tieto sú zhrnuté v dokumentoch Vývozná a dovozná politika, od 1. septembra 2004 pod názvom Politika zahraničného obchodu, a Ministerstvo obchodu ich vydáva každých päť rokov a pravidelne ich aktualizuje. Jeden z dokumentov vývoznej a dovoznej politiky sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, a to päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004 – 2009“). Okrem toho tiež indická vláda stanovuje postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009 v materiáli Príručka postupov – 1. september 2004 až 31. marec 2009, zväzok I (ďalej len „HOP I 2004 – 2009“). Príručka postupov (ďalej len „HOP“) sa tiež pravidelne aktualizuje. |
| --- | --- |

(22)

Základom programov uvedených v písmenách a) a c) až e) je zákon o zahraničnom obchode (vývoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode splnomocňuje indickú vládu na vydávanie oznámení o vývoznej a dovoznej politike. Tieto sú zhrnuté v dokumentoch Vývozná a dovozná politika, od 1. septembra 2004 pod názvom Politika zahraničného obchodu, a Ministerstvo obchodu ich vydáva každých päť rokov a pravidelne ich aktualizuje. Jeden z dokumentov vývoznej a dovoznej politiky sa týka obdobia revízneho prešetrovania tohto prípadu, a to päťročný plán na obdobie od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 (ďalej „politika EXIM 2004 – 2009“). Okrem toho tiež indická vláda stanovuje postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009 v materiáli Príručka postupov – 1. september 2004 až 31. marec 2009, zväzok I (ďalej len „HOP I 2004 – 2009“). Príručka postupov (ďalej len „HOP“) sa tiež pravidelne aktualizuje.

| (23) | Program uvedený v písmene b) vychádza zo zákona o dani z príjmov z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa zákonom o financiách. |
| --- | --- |

(23)

Program uvedený v písmene b) vychádza zo zákona o dani z príjmov z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa zákonom o financiách.

| (24) | Program uvedený v písmene f) vychádza z oddielu 21 a 35A zákona o regulácii bánk z roku 1949, ktorý umožňuje Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť komerčné banky v oblasti vývozných úverov. |
| --- | --- |

(24)

Program uvedený v písmene f) vychádza z oddielu 21 a 35A zákona o regulácii bánk z roku 1949, ktorý umožňuje Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť komerčné banky v oblasti vývozných úverov.

| (25) | Program uvedený v písmene g) spravuje vláda štátu Gudžarat a vychádza z jej politiky výrobných stimulov; program uvedený v písmene h) vychádza z bombajského zákona o spotrebnej dani z elektriny z roku 1958. |
| --- | --- |

(25)

Program uvedený v písmene g) spravuje vláda štátu Gudžarat a vychádza z jej politiky výrobných stimulov; program uvedený v písmene h) vychádza z bombajského zákona o spotrebnej dani z elektriny z roku 1958.

| (26) | Program uvedený v písmene j) riadi štát Maharaštra a vychádza z uznesení odboru pre priemysel, energetiku a prácu vlády štátu Maharaštra. |
| --- | --- |

(26)

Program uvedený v písmene j) riadi štát Maharaštra a vychádza z uznesení odboru pre priemysel, energetiku a prácu vlády štátu Maharaštra.

| (27) | Program uvedený v písmene i) ustanovila vláda Západného Bengálska oznámením odboru pre obchod a priemysel č. 588-CI/H z 22. júna 1999 (WBIS 1999), ktoré bolo naposledy nahradené oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z 24. marca 2004 (WBIS 2004). |
| --- | --- |

(27)

Program uvedený v písmene i) ustanovila vláda Západného Bengálska oznámením odboru pre obchod a priemysel č. 588-CI/H z 22. júna 1999 (WBIS 1999), ktoré bolo naposledy nahradené oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z 24. marca 2004 (WBIS 2004).

| (28) | Po uverejnení zistení týkajúcich sa údajného subvencovania indická vláda opätovne zdôraznila niekoľko otázok, pokiaľ ide o kompenzovateľnosť programov a výpočet výšky subvencií. Takisto opätovne zdôraznila argumenty, podľa ktorých v tomto prípade pokračovanie subvencií nie je pravdepodobné. Vzhľadom na tento fakt treba poznamenať, že toto predloženie neobsahuje žiadne nové argumenty, ktoré by menili závery stanovené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(28)

Po uverejnení zistení týkajúcich sa údajného subvencovania indická vláda opätovne zdôraznila niekoľko otázok, pokiaľ ide o kompenzovateľnosť programov a výpočet výšky subvencií. Takisto opätovne zdôraznila argumenty, podľa ktorých v tomto prípade pokračovanie subvencií nie je pravdepodobné. Vzhľadom na tento fakt treba poznamenať, že toto predloženie neobsahuje žiadne nové argumenty, ktoré by menili závery stanovené v tomto nariadení.

II.   CELONÁRODNÉ PROGRAMY

1.   PROGRAM ÚVEROVÝCH COLNÝCH KNIŽIEK (ĎALEJ LEN „DEPBS“)

a)   Právny základ

| (29) | Podrobný opis programu DEPBS je uvedený v oddiele 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v oddiele 4.3.-4.4. HOP I 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(29)

Podrobný opis programu DEPBS je uvedený v oddiele 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v oddiele 4.3.-4.4. HOP I 2004 – 2009.

| (30) | Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné zvýhodnenie na základe tohto programu (DEPBS). Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento program ďalej analyzovať. |
| --- | --- |

(30)

Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné zvýhodnenie na základe tohto programu (DEPBS). Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento program ďalej analyzovať.

2.   PROGRAM OSLOBODENIA OD DANE Z PRÍJMOV

| (31) | Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné zvýhodnenie na základe programu ITES. Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento program ďalej analyzovať. |
| --- | --- |

(31)

Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné zvýhodnenie na základe programu ITES. Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento program ďalej analyzovať.

3.   PROGRAM PODPORY VÝVOZU KAPITÁLOVÝCH TOVAROV (ĎALEJ LEN „EPCGS“)

a)   Právny základ

| (32) | Podrobný opis programu EPCGS je uvedený v kapitole 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 HOP I 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(32)

Podrobný opis programu EPCGS je uvedený v kapitole 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 HOP I 2004 – 2009.

b)   Oprávnenosť

| (33) | Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „napojení“ na podporných výrobcov alebo poskytovateľov služieb sú oprávnení pre tento program. |
| --- | --- |

(33)

Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „napojení“ na podporných výrobcov alebo poskytovateľov služieb sú oprávnení pre tento program.

c)   Praktické zavedenie

| (34) | Podľa podmienok vývozného záväzku spoločnosť má dovolené dovážať kapitálový tovar (nový a od apríla 2003 aj použitý kapitálový tovar, najviac 10 rokov starý) so zníženou alebo nulovou colnou sadzbou. Indická vláda preto vydáva povolenie pre EPCGS na základe žiadosti a po zaplatení poplatku. Pre splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru na vývoz v priebehu určitého obdobia. |
| --- | --- |

(34)

Podľa podmienok vývozného záväzku spoločnosť má dovolené dovážať kapitálový tovar (nový a od apríla 2003 aj použitý kapitálový tovar, najviac 10 rokov starý) so zníženou alebo nulovou colnou sadzbou. Indická vláda preto vydáva povolenie pre EPCGS na základe žiadosti a po zaplatení poplatku. Pre splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru na vývoz v priebehu určitého obdobia.

| (35) | Majiteľ povolenia pre EPCGS môže tiež čerpať kapitálový tovar z domácich zdrojov. V takom prípade domáci výrobca kapitálového tovaru môže využiť výhodu bezcolného dovozu zložiek potrebných na výrobu tohto kapitálového tovaru. Alternatívne si môže domáci výrobca nárokovať výhodu zo zamýšľaného dovozu v súvislosti s dodávaním kapitálového tovaru majiteľovi povolenia pre EPCGS. |
| --- | --- |

(35)

Majiteľ povolenia pre EPCGS môže tiež čerpať kapitálový tovar z domácich zdrojov. V takom prípade domáci výrobca kapitálového tovaru môže využiť výhodu bezcolného dovozu zložiek potrebných na výrobu tohto kapitálového tovaru. Alternatívne si môže domáci výrobca nárokovať výhodu zo zamýšľaného dovozu v súvislosti s dodávaním kapitálového tovaru majiteľovi povolenia pre EPCGS.

d)   Záver o programe EPCGS

| (36) | Z programu EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho znížením cla sa poskytuje vývozcovi výhoda, lebo clá ušetrené pri dovoze zlepšujú jeho likviditu. |
| --- | --- |

(36)

Z programu EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančný príspevok indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho znížením cla sa poskytuje vývozcovi výhoda, lebo clá ušetrené pri dovoze zlepšujú jeho likviditu.

| (37) | Okrem toho program EPCG je zo zákona podmienený výkonnosťou vývozu, keďže povolenia nemožno získať bez záväzku vyvážať. Preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(37)

Okrem toho program EPCG je zo zákona podmienený výkonnosťou vývozu, keďže povolenia nemožno získať bez záväzku vyvážať. Preto sa považuje za špecifický a kompenzovateľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

| (38) | Tento program teda nemožno považovať za prípustný program návratného cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je začlenený do rámca pôsobnosti takýchto prípustných programov, ako sa uvádza v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov. |
| --- | --- |

(38)

Tento program teda nemožno považovať za prípustný program návratného cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je začlenený do rámca pôsobnosti takýchto prípustných programov, ako sa uvádza v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (39) | Ani jeden zo spolupracujúcich vývozcov nenakupoval žiadny kapitálový tovar počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“). Jedna spoločnosť však naďalej využívala výhody oslobodenia od cla na kapitálový tovar nakúpený pred OP vo výške stanovenej pri pôvodnom prešetrovaní. Výška subvencie získanej počas obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „ORP“) bola vypočítaná v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar, rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá skutočnej dobe odpisovania takéhoto kapitálového tovaru vyvážajúceho výrobcu. V súlade so zavedeným postupom takto vypočítaná suma, ktorá môže prislúchať ORP, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto sumy, a tak sa zistila výška subvencie ako hodnota v čitateli. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, keďže subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytovala sa podľa vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. Subvencia pre spoločnosť, ktorá naďalej využívala výhody tohto programu, bola 0,38 %. |
| --- | --- |

(39)

Ani jeden zo spolupracujúcich vývozcov nenakupoval žiadny kapitálový tovar počas obdobia prešetrovania (ďalej len „OP“). Jedna spoločnosť však naďalej využívala výhody oslobodenia od cla na kapitálový tovar nakúpený pred OP vo výške stanovenej pri pôvodnom prešetrovaní. Výška subvencie získanej počas obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „ORP“) bola vypočítaná v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar, rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá skutočnej dobe odpisovania takéhoto kapitálového tovaru vyvážajúceho výrobcu. V súlade so zavedeným postupom takto vypočítaná suma, ktorá môže prislúchať ORP, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti s poskytnutím subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto sumy, a tak sa zistila výška subvencie ako hodnota v čitateli. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, keďže subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytovala sa podľa vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. Subvencia pre spoločnosť, ktorá naďalej využívala výhody tohto programu, bola 0,38 %.

4.   PROGRAM VÝVOZNÝCH ÚVEROV (ĎALEJ LEN „PVÚ“)

a)   Právny základ

| (40) | Podrobné údaje o programe sú stanovené v hlavnom obežníku Master Circular IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozný úver v cudzej mene) a v hlavnom obežníku Master Circular IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozný úver v rupiách) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii. |
| --- | --- |

(40)

Podrobné údaje o programe sú stanovené v hlavnom obežníku Master Circular IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozný úver v cudzej mene) a v hlavnom obežníku Master Circular IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozný úver v rupiách) banky Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý je určený všetkým komerčným bankám v Indii.

b)   Oprávnenosť

| (41) | Vyrábajúci vývozcovia a obchodní vývozcovia sú oprávnení pre tento program. Zistilo sa, že jedna zo spoločností spolupracujúcich v konaní využívala výhody v rámci PVÚ. |
| --- | --- |

(41)

Vyrábajúci vývozcovia a obchodní vývozcovia sú oprávnení pre tento program. Zistilo sa, že jedna zo spoločností spolupracujúcich v konaní využívala výhody v rámci PVÚ.

c)   Praktické zavedenie

| (42) | V rámci tohto programu RBI stanovuje povinné maximálne stropy úrokových sadzieb, platné pre vývozné úvery, a to v indických rupiách alebo v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi „s cieľom sprístupniť úver vývozcom za medzinárodne konkurencieschopné sadzby“. PVÚ pozostáva z dvoch podprogramov: programu vývozného úveru pred odoslaním („úver na balenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a programu vývozného úveru po odoslaní, ktorý poskytuje pôžičky pracovného kapitálu s účelom financovať vývozné pohľadávky. RBI tiež usmerňuje banky, aby poskytli určitú sumu zo svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu. |
| --- | --- |

(42)

V rámci tohto programu RBI stanovuje povinné maximálne stropy úrokových sadzieb, platné pre vývozné úvery, a to v indických rupiách alebo v cudzej mene, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi „s cieľom sprístupniť úver vývozcom za medzinárodne konkurencieschopné sadzby“. PVÚ pozostáva z dvoch podprogramov: programu vývozného úveru pred odoslaním („úver na balenie“), ktorý pokrýva úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a programu vývozného úveru po odoslaní, ktorý poskytuje pôžičky pracovného kapitálu s účelom financovať vývozné pohľadávky. RBI tiež usmerňuje banky, aby poskytli určitú sumu zo svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu.

| (43) | Ako výsledok týchto hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s výhodnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre obyčajné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok. |
| --- | --- |

(43)

Ako výsledok týchto hlavných obežníkov RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery s výhodnými úrokovými sadzbami v porovnaní s úrokovými sadzbami pre obyčajné komerčné úvery („hotovostné úvery“), ktoré sa stanovujú výlučne podľa trhových podmienok.

d)   Záver o programe PVÚ

| (44) | Po prvé výhodné úrokové sadzby úveru v rámci programu PVÚ stanovené v hlavných obežníkoch RBI môžu znížiť úrokové sadzby vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovenými výlučne podľa trhových podmienok, a v tomto prípade znamenajú pre takéhoto vývozcu prínos v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Len v prípade tých spolupracujúcich vývozcov, u ktorých sa zistila existencia takýchto rozdielov v úrokových sadzbách, sa dospelo k záveru, že im bola udelená výhoda. Rozdiely v sadzbách medzi ďalšími úvermi poskytnutými na základe hlavných obežníkov RBI a sadzbami komerčných „hotovostných úverov“ nemožno vysvetliť výlučne trhovým správaním komerčnej banky. |
| --- | --- |

(44)

Po prvé výhodné úrokové sadzby úveru v rámci programu PVÚ stanovené v hlavných obežníkoch RBI môžu znížiť úrokové sadzby vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovenými výlučne podľa trhových podmienok, a v tomto prípade znamenajú pre takéhoto vývozcu prínos v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Len v prípade tých spolupracujúcich vývozcov, u ktorých sa zistila existencia takýchto rozdielov v úrokových sadzbách, sa dospelo k záveru, že im bola udelená výhoda. Rozdiely v sadzbách medzi ďalšími úvermi poskytnutými na základe hlavných obežníkov RBI a sadzbami komerčných „hotovostných úverov“ nemožno vysvetliť výlučne trhovým správaním komerčnej banky.

| (45) | Po druhé a napriek tomu, že výhodné úvery v rámci programu PVÚ poskytujú komerčné banky, táto výhoda je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 2 ods. 1 bodu iv) základného nariadenia. RBI je štátny orgán, a teda spadá pod definíciu „vlády“, ako je ustanovená v článku 1 ods. 3 základného nariadenia. Je stopercentným vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie vymenúva indická vláda. RBI nariaďuje súkromným spoločnostiam, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, okrem iného maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Toto nariadenie ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade pôžičky vo forme výhodného financovania vývozu. Taký priamy prevod prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok obvykle prináleží vláde a prax sa v reálnom zmysle neodlišuje od postupov, ktoré vlády normálne vykonávajú podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a kompenzovateľnú, pretože výhodné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a závisia teda od výkonnosti vývozu podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(45)

Po druhé a napriek tomu, že výhodné úvery v rámci programu PVÚ poskytujú komerčné banky, táto výhoda je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 2 ods. 1 bodu iv) základného nariadenia. RBI je štátny orgán, a teda spadá pod definíciu „vlády“, ako je ustanovená v článku 1 ods. 3 základného nariadenia. Je stopercentným vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie vymenúva indická vláda. RBI nariaďuje súkromným spoločnostiam, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, okrem iného maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery predpísané v hlavných obežníkoch RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Toto nariadenie ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade pôžičky vo forme výhodného financovania vývozu. Taký priamy prevod prostriedkov vo forme pôžičiek za určitých podmienok obvykle prináleží vláde a prax sa v reálnom zmysle neodlišuje od postupov, ktoré vlády normálne vykonávajú podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu iv) základného nariadenia. Táto subvencia sa považuje za špecifickú a kompenzovateľnú, pretože výhodné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií, a závisia teda od výkonnosti vývozu podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (46) | Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokom na vývozné úvery používané v období revízneho prešetrovania a sumou, ktorá by bola splatná, keby sa uplatňovali tie isté úrokové sadzby ako pri obyčajných úveroch používaných konkrétnou spoločnosťou. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový vývozný obrat za ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. Spoločnosť, ktorá využívala výhody v rámci programu PVÚ, získala subvenciu vo výške 0,1 %. |
| --- | --- |

(46)

Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokom na vývozné úvery používané v období revízneho prešetrovania a sumou, ktorá by bola splatná, keby sa uplatňovali tie isté úrokové sadzby ako pri obyčajných úveroch používaných konkrétnou spoločnosťou. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový vývozný obrat za ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. Spoločnosť, ktorá využívala výhody v rámci programu PVÚ, získala subvenciu vo výške 0,1 %.

5.   PROGRAM JEDNOTIEK ORIENTOVANÝCH NA VÝVOZ (ĎALEJ LEN „PJOV“)/PROGRAM OSOBITNÝCH HOSPODÁRSKYCH ZÓN (ĎALEJ LEN „POHZ“)

| (47) | Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal kompenzovateľné výhody v rámci programu OHZ. Dve indické spoločnosti však mali charakter JOV a dostali kompenzovateľné subvencie v RIP. Uvedený opis a hodnotenie je preto obmedzené na PJOV. |
| --- | --- |

(47)

Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal kompenzovateľné výhody v rámci programu OHZ. Dve indické spoločnosti však mali charakter JOV a dostali kompenzovateľné subvencie v RIP. Uvedený opis a hodnotenie je preto obmedzené na PJOV.

a)   Právny základ

| (48) | Podrobné údaje o programe JOV sú obsiahnuté v kapitole 6 politiky EXIM 2004 – 2009 a v HOP I 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(48)

Podrobné údaje o programe JOV sú obsiahnuté v kapitole 6 politiky EXIM 2004 – 2009 a v HOP I 2004 – 2009.

b)   Oprávnenosť

| (49) | S výnimkou čisto obchodných spoločností v zásade všetky podniky, ktoré sa zaviažu vyviezť celú svoju výrobu tovaru alebo služieb, môžu byť ustanovené v PJOV. Podniky vo výrobných odvetviach musia splniť minimálnu hranicu investovania do fixných aktív (10 miliónov indických rupií), čím sa stanú oprávnenými pre PJOV. |
| --- | --- |

(49)

S výnimkou čisto obchodných spoločností v zásade všetky podniky, ktoré sa zaviažu vyviezť celú svoju výrobu tovaru alebo služieb, môžu byť ustanovené v PJOV. Podniky vo výrobných odvetviach musia splniť minimálnu hranicu investovania do fixných aktív (10 miliónov indických rupií), čím sa stanú oprávnenými pre PJOV.

c)   Praktické zavedenie

| (50) | Ako sa zistilo v pôvodnom prešetrovaní, JOV môže byť umiestnená a založená na ktoromkoľvek mieste v Indii. |
| --- | --- |

(50)

Ako sa zistilo v pôvodnom prešetrovaní, JOV môže byť umiestnená a založená na ktoromkoľvek mieste v Indii.

| (51) | Žiadosť o štatút JOV musí obsahovať podrobné údaje pre obdobie najbližších piatich rokov, okrem iného o plánovanom objeme výroby, plánovanej hodnote vývozov, o požiadavkách na dovoz a domácich požiadavkách. Keď orgány prijmú žiadosť spoločnosti, podmienky a ustanovenia spojené s týmto prijatím sa oznámia spoločnosti. Dohoda o uznaní spoločnosti ako účastníka programu JOV platí päť rokov. Dohodu je možné predĺžiť na ďalšie obdobia. |
| --- | --- |

(51)

Žiadosť o štatút JOV musí obsahovať podrobné údaje pre obdobie najbližších piatich rokov, okrem iného o plánovanom objeme výroby, plánovanej hodnote vývozov, o požiadavkách na dovoz a domácich požiadavkách. Keď orgány prijmú žiadosť spoločnosti, podmienky a ustanovenia spojené s týmto prijatím sa oznámia spoločnosti. Dohoda o uznaní spoločnosti ako účastníka programu JOV platí päť rokov. Dohodu je možné predĺžiť na ďalšie obdobia.

| (52) | Základnou povinnosťou JOV, ako sa stanovuje v politike EXIM 2004 – 2009, je splnenie čistých devízových príjmov (ďalej len „NFE“), t. j. v referenčnom období (5 rokov) celková hodnota vývozov musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru. |
| --- | --- |

(52)

Základnou povinnosťou JOV, ako sa stanovuje v politike EXIM 2004 – 2009, je splnenie čistých devízových príjmov (ďalej len „NFE“), t. j. v referenčnom období (5 rokov) celková hodnota vývozov musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru.

| (53) | Jednotky JOV majú nárok na tieto úľavy:






  i) | oslobodenie od dovozných ciel na všetky druhy tovaru (vrátane kapitálového tovaru, surovín a spotrebného tovaru), ktoré sú potrebné pre výrobu, produkciu, spracovanie alebo v súvislosti s nimi; |
| --- | --- | --- |

(53)

Jednotky JOV majú nárok na tieto úľavy:

i)

oslobodenie od dovozných ciel na všetky druhy tovaru (vrátane kapitálového tovaru, surovín a spotrebného tovaru), ktoré sú potrebné pre výrobu, produkciu, spracovanie alebo v súvislosti s nimi;

| ii) | oslobodenie od spotrebnej dane pre tovar obstarávaný z domácich zdrojov; |
| --- | --- |

ii)

oslobodenie od spotrebnej dane pre tovar obstarávaný z domácich zdrojov;

| iii) | preplatenie dane z centrálneho predaja zaplatenej za tovar obstarávaný z miestnych zdrojov; |
| --- | --- |

iii)

preplatenie dane z centrálneho predaja zaplatenej za tovar obstarávaný z miestnych zdrojov;

| iv) | možnosť predať časť výroby na domácom trhu do výšky 50 % FOB hodnoty vývozov, podmienená splnením kladných príjmov NFE pri zaplatení ciel so zľavou, t. j. spotrebných ciel z hotových výrobkov; |
| --- | --- |

iv)

možnosť predať časť výroby na domácom trhu do výšky 50 % FOB hodnoty vývozov, podmienená splnením kladných príjmov NFE pri zaplatení ciel so zľavou, t. j. spotrebných ciel z hotových výrobkov;

| v) | čiastočné preplatenie cla zaplateného za palivá obstarávané od domácich ropných spoločností; |
| --- | --- |

v)

čiastočné preplatenie cla zaplateného za palivá obstarávané od domácich ropných spoločností;

| vi) | oslobodenie od dane z príjmov normálne splatnej zo ziskov realizovaných pri predajoch vývozov v súlade s oddielom 10B zákona o dani z príjmov na dobu 10 rokov po začatí operácií, ale nie dlhšie ako do konca finančného roka 2010; |
| --- | --- |

vi)

oslobodenie od dane z príjmov normálne splatnej zo ziskov realizovaných pri predajoch vývozov v súlade s oddielom 10B zákona o dani z príjmov na dobu 10 rokov po začatí operácií, ale nie dlhšie ako do konca finančného roka 2010;

| vii) | možnosť vlastniť 100 % zahraničného kapitálového majetku. |
| --- | --- |

vii)

možnosť vlastniť 100 % zahraničného kapitálového majetku.

| (54) | Jednotky, ktoré fungujú podľa týchto programov, sú viazané dohľadom colných úradníkov v súlade s oddielom 65 colného zákona. |
| --- | --- |

(54)

Jednotky, ktoré fungujú podľa týchto programov, sú viazané dohľadom colných úradníkov v súlade s oddielom 65 colného zákona.

| (55) | Sú zo zákona povinné viesť riadne záznamy o všetkých dovozoch, o spotrebe a použití všetkých dovezených materiálov a o uskutočnených vývozoch v súlade s 6.11.1 HOP 2004 – 2009. Tieto doklady by sa mali pravidelne predkladať kompetentným orgánom prostredníctvom štvrťročných a výročných správ o pokroku. |
| --- | --- |

(55)

Sú zo zákona povinné viesť riadne záznamy o všetkých dovozoch, o spotrebe a použití všetkých dovezených materiálov a o uskutočnených vývozoch v súlade s 6.11.1 HOP 2004 – 2009. Tieto doklady by sa mali pravidelne predkladať kompetentným orgánom prostredníctvom štvrťročných a výročných správ o pokroku.

| (56) | Avšak „[od jednotiek JOV] sa nikdy nežiada, aby odsúhlasili každú dovezenú zásielku s jej vývozmi, prevodmi do iných jednotiek, s predajmi v DTA alebo so zásobami“, ako je to stanovené v oddiele 6.11.2 HOP I 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(56)

Avšak „[od jednotiek JOV] sa nikdy nežiada, aby odsúhlasili každú dovezenú zásielku s jej vývozmi, prevodmi do iných jednotiek, s predajmi v DTA alebo so zásobami“, ako je to stanovené v oddiele 6.11.2 HOP I 2004 – 2009.

| (57) | Domáci predaj sa odosiela a eviduje na základe vlastnej certifikácie. Proces odosielania vyvážaných zásielok JOV podlieha dohľadu colného/daňového úradníka, ktorý trvalo pôsobí v JOV. |
| --- | --- |

(57)

Domáci predaj sa odosiela a eviduje na základe vlastnej certifikácie. Proces odosielania vyvážaných zásielok JOV podlieha dohľadu colného/daňového úradníka, ktorý trvalo pôsobí v JOV.

| (58) | V tomto prípade PJOV použili len dvaja spolupracujúci vývozcovia. Títo spolupracujúci vývozcovia použili tento program na dovoz surovín a kapitálového tovaru oslobodeného od dovozných ciel, na zaobstarávanie tovaru oslobodeného v domácom prostredí od spotrebnej dane a na získanie refundácie dane z predaja a na predaj časti svojej výroby na domácom trhu. Jedna z vyvážajúcich spoločností použila tiež tento program na získanie čiastočnej refundácie cla zaplateného za palivo obstarané od domácich ropných spoločností. Títo dovozcovia takto využili všetky výhody, ako sú opísané v odôvodnení 53 v bodoch i) až v). Prešetrovanie ukázalo, že príslušní vývozcovia nevyužili výhody podľa ustanovení o oslobodení JOV od dane z príjmov. |
| --- | --- |

(58)

V tomto prípade PJOV použili len dvaja spolupracujúci vývozcovia. Títo spolupracujúci vývozcovia použili tento program na dovoz surovín a kapitálového tovaru oslobodeného od dovozných ciel, na zaobstarávanie tovaru oslobodeného v domácom prostredí od spotrebnej dane a na získanie refundácie dane z predaja a na predaj časti svojej výroby na domácom trhu. Jedna z vyvážajúcich spoločností použila tiež tento program na získanie čiastočnej refundácie cla zaplateného za palivo obstarané od domácich ropných spoločností. Títo dovozcovia takto využili všetky výhody, ako sú opísané v odôvodnení 53 v bodoch i) až v). Prešetrovanie ukázalo, že príslušní vývozcovia nevyužili výhody podľa ustanovení o oslobodení JOV od dane z príjmov.

d)   Závery o programe JOV

| (59) | Oslobodenie JOV od dvoch typov dovozného cla (ďalej len „základné clo“ a „osobitné dodatočné clo“) a refundácia dane z predaja sú finančnými príspevkami indickej vlády v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Príjem vlády, ktorý by bol splatný pri neexistencii tohto programu, je ušlý príjem, a teda navyše predstavuje prínos pre JOV v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia, pretože znamená úsporu likvidity bez povinnosti zaplatiť clá normálne splatné a získaním refundácie dane z predaja. |
| --- | --- |

(59)

Oslobodenie JOV od dvoch typov dovozného cla (ďalej len „základné clo“ a „osobitné dodatočné clo“) a refundácia dane z predaja sú finančnými príspevkami indickej vlády v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Príjem vlády, ktorý by bol splatný pri neexistencii tohto programu, je ušlý príjem, a teda navyše predstavuje prínos pre JOV v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia, pretože znamená úsporu likvidity bez povinnosti zaplatiť clá normálne splatné a získaním refundácie dane z predaja.

| (60) | Oslobodenie od spotrebnej dane a ekvivalentného dovozného cla (ďalej len „dodatočné clo“) však nemá za následok ušlý príjem, ktorý je ináč splatný. Spotrebná daň a dodatočné clo, pokiaľ sa platí, by sa mohli použiť ako úver pre vlastné budúce colné záväzky (tzv. „mechanizmus CENVAT“). Preto tieto dane nie sú konečné. Podľa nástrojov úveru „CENVAT“ je nositeľom konečného cla len pridaná hodnota, nie vstupné materiály. |
| --- | --- |

(60)

Oslobodenie od spotrebnej dane a ekvivalentného dovozného cla (ďalej len „dodatočné clo“) však nemá za následok ušlý príjem, ktorý je ináč splatný. Spotrebná daň a dodatočné clo, pokiaľ sa platí, by sa mohli použiť ako úver pre vlastné budúce colné záväzky (tzv. „mechanizmus CENVAT“). Preto tieto dane nie sú konečné. Podľa nástrojov úveru „CENVAT“ je nositeľom konečného cla len pridaná hodnota, nie vstupné materiály.

| (61) | Takže iba oslobodenie od základného cla, osobitného dodatočného cla, čiastočná refundácia cla zaplateného za palivá obstarané od domácich ropných spoločností a refundácia dane z predaja predstavujú subvencie v zmysle článku 2 základného nariadenia. Zo zákona sú podmienené vykonaním vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné na základe článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Cieľom vývozu JOV, ako je stanovený v odseku 6.1. politiky EXIM 02-07, je conditio sine qua non na získanie stimulov. |
| --- | --- |

(61)

Takže iba oslobodenie od základného cla, osobitného dodatočného cla, čiastočná refundácia cla zaplateného za palivá obstarané od domácich ropných spoločností a refundácia dane z predaja predstavujú subvencie v zmysle článku 2 základného nariadenia. Zo zákona sú podmienené vykonaním vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné na základe článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Cieľom vývozu JOV, ako je stanovený v odseku 6.1. politiky EXIM 02-07, je conditio sine qua non na získanie stimulov.

| (62) | Jeden zo spolupracujúcich vývozcov uviedol, že Komisia sa odchýlila od zdôvodnenia použitého v pôvodnom prešetrovaní z hľadiska hodnotenia oslobodenia od cla na suroviny a že vyrovnaná by mala byť len nadmerná úľava, ak existuje. Ako reakciu na tento fakt treba uviesť, že v čase pôvodného prešetrovania bola pri hodnotení kompenzovateľnej sumy nastolená otázka, či JOV bola prípustný systém vrátenia cla alebo nie, „bez ohľadu na otázku, či tento systém predstavuje systém vracania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia“ (9). V rámci tohto preskúmania bola schéma ako celok spolu s monitorovacím systémom dôkladne prešetrená. |
| --- | --- |

(62)

Jeden zo spolupracujúcich vývozcov uviedol, že Komisia sa odchýlila od zdôvodnenia použitého v pôvodnom prešetrovaní z hľadiska hodnotenia oslobodenia od cla na suroviny a že vyrovnaná by mala byť len nadmerná úľava, ak existuje. Ako reakciu na tento fakt treba uviesť, že v čase pôvodného prešetrovania bola pri hodnotení kompenzovateľnej sumy nastolená otázka, či JOV bola prípustný systém vrátenia cla alebo nie, „bez ohľadu na otázku, či tento systém predstavuje systém vracania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia“ (9). V rámci tohto preskúmania bola schéma ako celok spolu s monitorovacím systémom dôkladne prešetrená.

| (63) | Prešetrovanie ukázalo, že tieto subvencie nemožno považovať za prípustné programy návratného cla alebo náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovujú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I [písmená h) a i)], v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. V prípadoch, keď sa refundácia dane z predaja a ustanovenia pre oslobodenie od dovozného cla používajú pri nákupe kapitálového tovaru, už nie sú v súlade s pravidlami pre prípustné programy návratného cla, keďže kapitálový tovar sa nespotrebuje vo výrobnom procese, ako sa to vyžaduje v prílohe I písm. h) (refundácia dane z predaja) a písm. i) (odpustenie dovozného cla). |
| --- | --- |

(63)

Prešetrovanie ukázalo, že tieto subvencie nemožno považovať za prípustné programy návratného cla alebo náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovujú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I [písmená h) a i)], v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. V prípadoch, keď sa refundácia dane z predaja a ustanovenia pre oslobodenie od dovozného cla používajú pri nákupe kapitálového tovaru, už nie sú v súlade s pravidlami pre prípustné programy návratného cla, keďže kapitálový tovar sa nespotrebuje vo výrobnom procese, ako sa to vyžaduje v prílohe I písm. h) (refundácia dane z predaja) a písm. i) (odpustenie dovozného cla).

| (64) | Okrem toho sa doteraz nepreukázalo, že by indická vláda mala zavedený účinný kontrolný systém alebo postup, ktorým by sa dalo overiť, či a v akom množstve sa vstupy, zaobstarané bez cla alebo bez dane, spotrebovali pri výrobe výrobku na vývoz (článok 4 oddielu II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade náhradných programov pre vrátenie cla článok 2 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). Zavedený kontrolný systém monitoruje povinné čisté devízové príjmy a nie spotrebu dovozov v súvislosti s výrobou vyvážaného tovaru. |
| --- | --- |

(64)

Okrem toho sa doteraz nepreukázalo, že by indická vláda mala zavedený účinný kontrolný systém alebo postup, ktorým by sa dalo overiť, či a v akom množstve sa vstupy, zaobstarané bez cla alebo bez dane, spotrebovali pri výrobe výrobku na vývoz (článok 4 oddielu II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade náhradných programov pre vrátenie cla článok 2 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). Zavedený kontrolný systém monitoruje povinné čisté devízové príjmy a nie spotrebu dovozov v súvislosti s výrobou vyvážaného tovaru.

| (65) | JOV smie predať významný objem svojej výroby, a to najviac 50 % svojho ročného obratu, na domácom trhu. Neexistuje teda žiadna zákonná povinnosť vyviezť celý objem vyrobeného výsledného výrobku. Okrem toho sa tieto domáce transakcie uskutočňujú bez dohľadu a kontroly vládneho úradníka, len na základe postupu vlastnej certifikácie. V dôsledku toho colné priestory JOV aspoň čiastočne nepodliehajú fyzickej kontrole indických orgánov. Tieto okolnosti však zvyšujú význam ďalších kontrolných prvkov, konkrétne kontroly vzťahu medzi vstupmi oslobodenými od cla a výslednými výrobkami na vývoz, na účely kvalifikácie tohto programu ako systému na kontrolu vrátenia cla. |
| --- | --- |

(65)

JOV smie predať významný objem svojej výroby, a to najviac 50 % svojho ročného obratu, na domácom trhu. Neexistuje teda žiadna zákonná povinnosť vyviezť celý objem vyrobeného výsledného výrobku. Okrem toho sa tieto domáce transakcie uskutočňujú bez dohľadu a kontroly vládneho úradníka, len na základe postupu vlastnej certifikácie. V dôsledku toho colné priestory JOV aspoň čiastočne nepodliehajú fyzickej kontrole indických orgánov. Tieto okolnosti však zvyšujú význam ďalších kontrolných prvkov, konkrétne kontroly vzťahu medzi vstupmi oslobodenými od cla a výslednými výrobkami na vývoz, na účely kvalifikácie tohto programu ako systému na kontrolu vrátenia cla.

| (66) | Pokiaľ ide o ďalšie zavedené kontrolné kroky, treba pripomenúť, že JOV je už z právneho hľadiska vytvorená a nikdy sa od nej nevyžaduje odsúhlasovanie každej dovoznej zásielky s príslušným výsledným výrobkom. Len keby sa zaviedli takéto kontrolné mechanizmy, dokázali by indické orgány získať dostatočné informácie o cieľovom určení vstupov, čo by umožňovalo účinne kontrolovať, či oslobodenie od cla/dane z predaja nepresahuje vstupy pre výrobu na vývoz. Mesačné daňové priznania za domáci predaj na základe samohodnotenia, ktoré indické orgány pravidelne vyhodnocujú, nie sú postačujúce. Okrem toho účelom mesačných daňových priznaní je monitorovanie spotrebných daní a nie kontrola cieľového určenia vstupov. Vnútorné systémy spoločnosti, ktoré sa udržiavajú bez existencie zákonnej povinnosti, ako také nie sú postačujúce, pretože kontrolný systém návratných ciel by musela navrhnúť a uplatňovať vláda a nemal by byť ponechaný na slobodné rozhodnutie vedenia každej dotknutej spoločnosti. Prešetrovanie následne ukázalo, že indická EXIM politika od JOV výslovne nevyžaduje evidovať vzťah medzi vstupnými materiálmi a hotovým výrobkom a indická vláda nevytvorila žiadny účinný kontrolný mechanizmus, ktorým by sa dalo určiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe na vývoz a v akých množstvách. |
| --- | --- |

(66)

Pokiaľ ide o ďalšie zavedené kontrolné kroky, treba pripomenúť, že JOV je už z právneho hľadiska vytvorená a nikdy sa od nej nevyžaduje odsúhlasovanie každej dovoznej zásielky s príslušným výsledným výrobkom. Len keby sa zaviedli takéto kontrolné mechanizmy, dokázali by indické orgány získať dostatočné informácie o cieľovom určení vstupov, čo by umožňovalo účinne kontrolovať, či oslobodenie od cla/dane z predaja nepresahuje vstupy pre výrobu na vývoz. Mesačné daňové priznania za domáci predaj na základe samohodnotenia, ktoré indické orgány pravidelne vyhodnocujú, nie sú postačujúce. Okrem toho účelom mesačných daňových priznaní je monitorovanie spotrebných daní a nie kontrola cieľového určenia vstupov. Vnútorné systémy spoločnosti, ktoré sa udržiavajú bez existencie zákonnej povinnosti, ako také nie sú postačujúce, pretože kontrolný systém návratných ciel by musela navrhnúť a uplatňovať vláda a nemal by byť ponechaný na slobodné rozhodnutie vedenia každej dotknutej spoločnosti. Prešetrovanie následne ukázalo, že indická EXIM politika od JOV výslovne nevyžaduje evidovať vzťah medzi vstupnými materiálmi a hotovým výrobkom a indická vláda nevytvorila žiadny účinný kontrolný mechanizmus, ktorým by sa dalo určiť, ktoré vstupy boli spotrebované pri výrobe na vývoz a v akých množstvách.

| (67) | Ani indická vláda nevykonala žiadne ďalšie prešetrovanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď toto by sa za normálnych okolností pri nedostatku účinného kontrolného systému žiadalo (článok 5 oddielu II prílohy II a článok 3 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). Okrem toho indická vláda neposkytla žiadny dôkaz, ktorým by sa preukázalo, že k nadmernému oslobodeniu nedošlo. |
| --- | --- |

(67)

Ani indická vláda nevykonala žiadne ďalšie prešetrovanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď toto by sa za normálnych okolností pri nedostatku účinného kontrolného systému žiadalo (článok 5 oddielu II prílohy II a článok 3 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). Okrem toho indická vláda neposkytla žiadny dôkaz, ktorým by sa preukázalo, že k nadmernému oslobodeniu nedošlo.

| (68) | Na základe uvedeného je potrebné tvrdenie spoločnosti, že Komisia sa odchýlila od zdôvodnenia použitého v pôvodnom prešetrovaní z hľadiska posúdenia oslobodenia od cla na suroviny a že vyrovnaná by mala byť len táto nadmerná úľava, ak existuje, zamietnuť. |
| --- | --- |

(68)

Na základe uvedeného je potrebné tvrdenie spoločnosti, že Komisia sa odchýlila od zdôvodnenia použitého v pôvodnom prešetrovaní z hľadiska posúdenia oslobodenia od cla na suroviny a že vyrovnaná by mala byť len táto nadmerná úľava, ak existuje, zamietnuť.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (69) | V súlade s uvedeným je pri nedostatku prípustného systému na vrátenie cla alebo náhradného systému pre vrátenie cla kompenzovateľnou výhodou odpustenie dovozných ciel ako celku (základného cla a osobitného dodatočného cla) normálne splatných pri dovoze, ako aj refundácia cla zaplateného za palivo zaobstarané u domácich ropných spoločností a refundácia dane z predaja počas obdobia revízneho prešetrovania. |
| --- | --- |

(69)

V súlade s uvedeným je pri nedostatku prípustného systému na vrátenie cla alebo náhradného systému pre vrátenie cla kompenzovateľnou výhodou odpustenie dovozných ciel ako celku (základného cla a osobitného dodatočného cla) normálne splatných pri dovoze, ako aj refundácia cla zaplateného za palivo zaobstarané u domácich ropných spoločností a refundácia dane z predaja počas obdobia revízneho prešetrovania.

i)   Oslobodenie od dovozných ciel (základného cla a osobitného dodatočného cla), refundácia dane z predaja surovín a refundácia cla zaplateného za palivá obstarané u domácich ropných spoločností

| (70) | Výška subvencie pre vývozcov, ktorí sú účastníkmi PJOV, bola vypočítaná na základe ušlých dovozných ciel (základného cla a osobitného dodatočného cla) za materiály dovezené pre JOV ako celok, refundovaných daní z predaja a refundácie ciel zaplatených za palivá nakúpené z domácich zdrojov, a to všetko počas obdobia revízneho prešetrovania. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto sumy, a tak sa zistila výška subvencie ako hodnota v čitateli. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Takto získané rozpätie subvencií pre tieto dve spoločnosti teda bolo 0,9 % a 5,8 %, v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(70)

Výška subvencie pre vývozcov, ktorí sú účastníkmi PJOV, bola vypočítaná na základe ušlých dovozných ciel (základného cla a osobitného dodatočného cla) za materiály dovezené pre JOV ako celok, refundovaných daní z predaja a refundácie ciel zaplatených za palivá nakúpené z domácich zdrojov, a to všetko počas obdobia revízneho prešetrovania. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto sumy, a tak sa zistila výška subvencie ako hodnota v čitateli. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Takto získané rozpätie subvencií pre tieto dve spoločnosti teda bolo 0,9 % a 5,8 %, v uvedenom poradí.

ii)   Oslobodenie od dovozných ciel (základného cla a osobitného dodatočného cla) na kapitálový tovar

| (71) | Kapitálový tovar nie je fyzicky začlenený do hotového tovaru. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa prínos pre prešetrované spoločnosti vypočítal na základe sumy nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar, rozloženej na obdobie, ktoré zodpovedá normálnej dobe odpisovania takéhoto kapitálového tovaru v prešetrovaných spoločnostiach. Na určenie tejto normálnej doby odpisovania sa ako referenčné použili skutočné doby odpisovania, ktoré uplatňujú dvaja príslušní spolupracujúci vývozcovia, t. j. 18 rokov. Takto vypočítaná suma potom môže prislúchať obdobiu revízneho prešetrovania a upravuje sa pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať hodnotu zvýhodnenia v čase, a tým zistiť celkový prínos tohto programu pre odberateľa. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Takto získané rozpätie subvencií pre tieto dve spoločnosti teda bolo 1,8 % a 0,4 %, v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(71)

Kapitálový tovar nie je fyzicky začlenený do hotového tovaru. V súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa prínos pre prešetrované spoločnosti vypočítal na základe sumy nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar, rozloženej na obdobie, ktoré zodpovedá normálnej dobe odpisovania takéhoto kapitálového tovaru v prešetrovaných spoločnostiach. Na určenie tejto normálnej doby odpisovania sa ako referenčné použili skutočné doby odpisovania, ktoré uplatňujú dvaja príslušní spolupracujúci vývozcovia, t. j. 18 rokov. Takto vypočítaná suma potom môže prislúchať obdobiu revízneho prešetrovania a upravuje sa pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať hodnotu zvýhodnenia v čase, a tým zistiť celkový prínos tohto programu pre odberateľa. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat za obdobie revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu a neposkytuje sa podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. Takto získané rozpätie subvencií pre tieto dve spoločnosti teda bolo 1,8 % a 0,4 %, v uvedenom poradí.

| (72) | Takže celkové rozpätie subvencií v rámci PJOV pre príslušné spoločnosti dosahuje 2,7 % a 6,2 %, v uvedenom poradí. |
| --- | --- |

(72)

Takže celkové rozpätie subvencií v rámci PJOV pre príslušné spoločnosti dosahuje 2,7 % a 6,2 %, v uvedenom poradí.

6.   PROGRAM PREDBEŽNÝCH LICENCIÍ (ĎALEJ LEN „ALS“)

a)   Právny základ

| (73) | Podrobný opis programu je uvedený v oddieloch 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(73)

Podrobný opis programu je uvedený v oddieloch 4.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitolách 4.1 až 4.30 príručky HOP I 2004 – 2009.

b)   Oprávnenosť

| (74) | Program ALS pozostáva zo šiestich podprogramov, ako je podrobnejšie uvedené ďalej. Tieto programy sa okrem iného líšia rozsahom oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „napojení“ na podporných výrobcov sú oprávnení na fyzický vývoz v rámci ALS a na ročnú požiadavku ALS. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na ALS na medzidodávky. Hlavné zmluvné strany, ktoré dodávajú do kategórií „so zamýšľaným vývozom“ uvedených v odseku 8.2. politiky EXIM 2004 – 2009, ako sú dodávatelia jednotky orientovanej na vývoz („JOV“), sú oprávnení na ALS na zamýšľaný vývoz. Nakoniec medzidodávatelia pre výrobcov-vývozcov sú oprávnení na výhody zo „zamýšľaného vývozu“ v rámci podprogramov predbežného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „PPU“) a tesne nadväzujúceho domáceho akreditívu. |
| --- | --- |

(74)

Program ALS pozostáva zo šiestich podprogramov, ako je podrobnejšie uvedené ďalej. Tieto programy sa okrem iného líšia rozsahom oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „napojení“ na podporných výrobcov sú oprávnení na fyzický vývoz v rámci ALS a na ročnú požiadavku ALS. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na ALS na medzidodávky. Hlavné zmluvné strany, ktoré dodávajú do kategórií „so zamýšľaným vývozom“ uvedených v odseku 8.2. politiky EXIM 2004 – 2009, ako sú dodávatelia jednotky orientovanej na vývoz („JOV“), sú oprávnení na ALS na zamýšľaný vývoz. Nakoniec medzidodávatelia pre výrobcov-vývozcov sú oprávnení na výhody zo „zamýšľaného vývozu“ v rámci podprogramov predbežného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „PPU“) a tesne nadväzujúceho domáceho akreditívu.

c)   Praktické zavedenie

| (75) | Predbežné licencie sa vydávajú pre:






  i) | Fyzické vývozy: toto je hlavný podprogram. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. Vývoz musí byť „fyzický“ v tom zmysle, že vyvážaný výrobok musí opustiť indické územie. Podmienky dovoznej úľavy a povinnosť vývozu, vrátane typu vyvážaného výrobku, sú špecifikované v licencii. |
| --- | --- | --- |

(75)

Predbežné licencie sa vydávajú pre:

i)

Fyzické vývozy: toto je hlavný podprogram. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku na vývoz. Vývoz musí byť „fyzický“ v tom zmysle, že vyvážaný výrobok musí opustiť indické územie. Podmienky dovoznej úľavy a povinnosť vývozu, vrátane typu vyvážaného výrobku, sú špecifikované v licencii.

| ii) | Ročná požiadavka: táto licencia nie je naviazaná na žiadny konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže až do určitej prahovej hodnoty, nastavenej podľa výkonnosti jeho vývozu v minulosti dovážať bez cla všetky vstupy, ktoré sa používajú na výrobu ľubovoľných položiek spadajúcich do skupiny výrobkov, v ktorej sa používa takýto materiál oslobodený od cla. |
| --- | --- |

ii)

Ročná požiadavka: táto licencia nie je naviazaná na žiadny konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže až do určitej prahovej hodnoty, nastavenej podľa výkonnosti jeho vývozu v minulosti dovážať bez cla všetky vstupy, ktoré sa používajú na výrobu ľubovoľných položiek spadajúcich do skupiny výrobkov, v ktorej sa používa takýto materiál oslobodený od cla.

| iii) | Medzidodávky: tento podprogram zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca vyrába medziprodukt. Môže dovážať bez cla vstupné materiály a na tento účel môže dostať ALS na medzidodávky. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť. |
| --- | --- |

iii)

Medzidodávky: tento podprogram zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jeden výrobok na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca vyrába medziprodukt. Môže dovážať bez cla vstupné materiály a na tento účel môže dostať ALS na medzidodávky. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť.

| iv) | Zamýšľané vývozy: tento podprogram umožňuje hlavnej zmluvnej strane dovážať bez cla vstupy, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov uvedeným v odseku 8.2. písm. b) až g) a i) až j) politiky EXIM 2004 – 2009. Inými slovami, hotové výrobky nemusia opustiť krajinu, ale na základe právneho stavu zákazníka sa považujú za zamýšľaný vývoz. To zahŕňa dodávku do JOV alebo držiteľovi licencie v rámci programu podpory vývozov kapitálového tovaru. |
| --- | --- |

iv)

Zamýšľané vývozy: tento podprogram umožňuje hlavnej zmluvnej strane dovážať bez cla vstupy, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov uvedeným v odseku 8.2. písm. b) až g) a i) až j) politiky EXIM 2004 – 2009. Inými slovami, hotové výrobky nemusia opustiť krajinu, ale na základe právneho stavu zákazníka sa považujú za zamýšľaný vývoz. To zahŕňa dodávku do JOV alebo držiteľovi licencie v rámci programu podpory vývozov kapitálového tovaru.

| v) | PPU: Držiteľ ALS, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe PPU. V takých prípadoch sú predbežné licencie hodnotené ako PPU a potvrdzujú sa domácemu dodávateľovi pri dodávke položiek v nich špecifikovaných. Potvrdenie PPU dáva domácemu dodávateľovi oprávnenie na výhody zo zamýšľaného vývozu, ako sú uvedené v odseku 8.3. politiky EXIM 2002 – 2007 (t. j. ALS pre medzidodávky/zamýšľaný vývoz, zamýšľané vrátenie vývozu a refundáciu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus PPU refunduje dane a clá dodávateľovi namiesto refundácie toho istého poslednému vývozcovi vo forme vrátenia/refundácie ciel. Refundácia daní/ciel existuje pre domáce vstupy, ako aj pre vstupy z dovozu. |
| --- | --- |

v)

PPU: Držiteľ ALS, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť čerpať ich na základe PPU. V takých prípadoch sú predbežné licencie hodnotené ako PPU a potvrdzujú sa domácemu dodávateľovi pri dodávke položiek v nich špecifikovaných. Potvrdenie PPU dáva domácemu dodávateľovi oprávnenie na výhody zo zamýšľaného vývozu, ako sú uvedené v odseku 8.3. politiky EXIM 2002 – 2007 (t. j. ALS pre medzidodávky/zamýšľaný vývoz, zamýšľané vrátenie vývozu a refundáciu konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus PPU refunduje dane a clá dodávateľovi namiesto refundácie toho istého poslednému vývozcovi vo forme vrátenia/refundácie ciel. Refundácia daní/ciel existuje pre domáce vstupy, ako aj pre vstupy z dovozu.

| vi) | Tesne nadväzujúci domáci akreditív: tento podprogram tiež zahŕňa domáce dodávky držiteľovi ALS. Držiteľ licencie v rámci ALS môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť licencie pre priamy dovoz len pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ má nárok na výhody zo zamýšľaného vývozu, ako sú stanovené v odseku 8.3. politiky EXIM 2002 – 2007 (t. j. ALS na medzidodávky/zamýšľaný vývoz, zamýšľané vrátenie vývozu a refundácia konečnej spotrebnej dane). |
| --- | --- |

vi)

Tesne nadväzujúci domáci akreditív: tento podprogram tiež zahŕňa domáce dodávky držiteľovi ALS. Držiteľ licencie v rámci ALS môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť licencie pre priamy dovoz len pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ má nárok na výhody zo zamýšľaného vývozu, ako sú stanovené v odseku 8.3. politiky EXIM 2002 – 2007 (t. j. ALS na medzidodávky/zamýšľaný vývoz, zamýšľané vrátenie vývozu a refundácia konečnej spotrebnej dane).

| (76) | Zistilo sa, že počas obdobia revízneho prešetrovania len jeden spolupracujúci vývozca získal úľavu na základe troch podprogramov naviazaných na príslušný výrobok, t. j. i) ALS fyzické vývozy, v) PPU a iv) ALS na zamýšľaný vývoz. Preto nie je potrebné zisťovať kompenzovateľnosť ii) ročnej požiadavky, iii) medzidodávok a vi) programu tesne nadväzujúceho domáceho akreditívu. |
| --- | --- |

(76)

Zistilo sa, že počas obdobia revízneho prešetrovania len jeden spolupracujúci vývozca získal úľavu na základe troch podprogramov naviazaných na príslušný výrobok, t. j. i) ALS fyzické vývozy, v) PPU a iv) ALS na zamýšľaný vývoz. Preto nie je potrebné zisťovať kompenzovateľnosť ii) ročnej požiadavky, iii) medzidodávok a vi) programu tesne nadväzujúceho domáceho akreditívu.

| (77) | Na účely kontroly zo strany indických orgánov má držiteľ licencie zo zákona povinnosť viesť „pravdivú a riadnu evidenciu o spotrebe a využívaní dovážaného tovaru v zmysle licencie“ v špecifikovanom formáte (kapitola 4.30 a príloha 23 k HOP I 2004 – 2009), t. j. register skutočnej spotreby („register v prílohe 23“). Od mája 2005 sa príloha 23 musí uchovávať nielen v rámci spoločnosti, ale musí byť tiež kontrasignovaná autorizovaným účtovníkom a zaslaná indickým orgánom. Povinnosť predkladať prílohu 23 platí pre licencie vydané po nadobudnutí účinnosti nových pravidiel v máji 2005. Praktické zavedenie tohto nového programu sa teda nedá overiť, keďže v čase prešetrovania nebola k dispozícii žiadna správa týkajúca sa týchto licencií. |
| --- | --- |

(77)

Na účely kontroly zo strany indických orgánov má držiteľ licencie zo zákona povinnosť viesť „pravdivú a riadnu evidenciu o spotrebe a využívaní dovážaného tovaru v zmysle licencie“ v špecifikovanom formáte (kapitola 4.30 a príloha 23 k HOP I 2004 – 2009), t. j. register skutočnej spotreby („register v prílohe 23“). Od mája 2005 sa príloha 23 musí uchovávať nielen v rámci spoločnosti, ale musí byť tiež kontrasignovaná autorizovaným účtovníkom a zaslaná indickým orgánom. Povinnosť predkladať prílohu 23 platí pre licencie vydané po nadobudnutí účinnosti nových pravidiel v máji 2005. Praktické zavedenie tohto nového programu sa teda nedá overiť, keďže v čase prešetrovania nebola k dispozícii žiadna správa týkajúca sa týchto licencií.

| (78) | Pokiaľ ide o podprogramy i), iv) a v), dovoznú zľavu i vývozný (vrátane zamýšľaného vývozu) záväzok stanovuje indická vláda, a to z hľadiska objemu a hodnoty, a tieto sú zdokumentované v licencii. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú príslušné transakcie zdokumentovať vládni úradníci v licencii. Objem dovozov povolený v rámci tohto programu stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov, vrátane príslušného výrobku, a sú uverejnené v príručke HOP II 2004 – 2009. |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide o podprogramy i), iv) a v), dovoznú zľavu i vývozný (vrátane zamýšľaného vývozu) záväzok stanovuje indická vláda, a to z hľadiska objemu a hodnoty, a tieto sú zdokumentované v licencii. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú príslušné transakcie zdokumentovať vládni úradníci v licencii. Objem dovozov povolený v rámci tohto programu stanovuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov, vrátane príslušného výrobku, a sú uverejnené v príručke HOP II 2004 – 2009.

| (79) | Dovážané vstupné materiály nie sú prevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v rámci predpísaného časového rámca po vydaní licencie (18 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, každé o 6 mesiacov). |
| --- | --- |

(79)

Dovážané vstupné materiály nie sú prevoditeľné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v rámci predpísaného časového rámca po vydaní licencie (18 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, každé o 6 mesiacov).

| (80) | Držiteľ predbežnej licencie, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť ich čerpať na základe predbežného príkazu na uvoľnenie (PPU). V takých prípadoch sú predbežné licencie hodnotené ako PPU a potvrdzujú sa dodávateľovi pri dodávke položiek v nich špecifikovaných. |
| --- | --- |

(80)

Držiteľ predbežnej licencie, ktorý plánuje čerpať vstupy z domácich zdrojov a nie z priameho dovozu, má možnosť ich čerpať na základe predbežného príkazu na uvoľnenie (PPU). V takých prípadoch sú predbežné licencie hodnotené ako PPU a potvrdzujú sa dodávateľovi pri dodávke položiek v nich špecifikovaných.

| (81) | V priebehu revízneho prešetrovania sa zistilo, že vstupné materiály, ktoré dovážal spolupracujúci vývozca bez cla podľa dovoznej úľavy na základe SION v rámci rôznych podprogramov, presiahli materiál potrebný na výrobu referenčného množstva výsledného výrobku na vývoz. SION pre príslušný výrobok teda neboli presné. |
| --- | --- |

(81)

V priebehu revízneho prešetrovania sa zistilo, že vstupné materiály, ktoré dovážal spolupracujúci vývozca bez cla podľa dovoznej úľavy na základe SION v rámci rôznych podprogramov, presiahli materiál potrebný na výrobu referenčného množstva výsledného výrobku na vývoz. SION pre príslušný výrobok teda neboli presné.

d)   Záver

| (82) | Oslobodenie od dovozných ciel je subvencia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančný príspevok indickej vlády, ktorý pre prešetrovaných vývozcov predstavuje výhodu. |
| --- | --- |

(82)

Oslobodenie od dovozných ciel je subvencia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančný príspevok indickej vlády, ktorý pre prešetrovaných vývozcov predstavuje výhodu.

| (83) | Okrem toho „fyzické vývozy“ v rámci ALS sú zo zákona jasne podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné na základe článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť na základe týchto programov získať žiadne výhody. |
| --- | --- |

(83)

Okrem toho „fyzické vývozy“ v rámci ALS sú zo zákona jasne podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a kompenzovateľné na základe článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť na základe týchto programov získať žiadne výhody.

| (84) | „Zamýšľaný vývoz“ v rámci ALS je v skutočnosti podmienený výkonnosťou vývozu. Použila ho len jedna spoločnosť v menšom rozsahu a len pri dodávkach do JOV alebo jednotiek v OHZ, pričom o obidvoch týchto kategóriách sa zmieňuje odsek 8.2. písm. b) politiky EXIM 2002 – 2007. Táto spoločnosť uviedla, že jej zákazníci nakoniec vyvážali príslušný výrobok. Cieľom JOV/OHZ je vývoz, ako sa uvádza v odseku 6.1. politiky EXIM 2002 – 2007. Domáci dodávateľ teda získava výhody v rámci zamýšľaného vývozu podľa ALS, keďže indická vláda predpokladá následne získané príjmy z vývozu pre vývozcu fungujúceho v rámci JOV/OHZ. Podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia sa subvencia považuje za závislú od vývozu, ak fakty preukážu, že poskytnutie subvencie, i keď nie je zo zákona podmienená výkonnosťou vývozu, je v skutočnosti naviazané na skutočné alebo predpokladané príjmy z vývozu. |
| --- | --- |

(84)

„Zamýšľaný vývoz“ v rámci ALS je v skutočnosti podmienený výkonnosťou vývozu. Použila ho len jedna spoločnosť v menšom rozsahu a len pri dodávkach do JOV alebo jednotiek v OHZ, pričom o obidvoch týchto kategóriách sa zmieňuje odsek 8.2. písm. b) politiky EXIM 2002 – 2007. Táto spoločnosť uviedla, že jej zákazníci nakoniec vyvážali príslušný výrobok. Cieľom JOV/OHZ je vývoz, ako sa uvádza v odseku 6.1. politiky EXIM 2002 – 2007. Domáci dodávateľ teda získava výhody v rámci zamýšľaného vývozu podľa ALS, keďže indická vláda predpokladá následne získané príjmy z vývozu pre vývozcu fungujúceho v rámci JOV/OHZ. Podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia sa subvencia považuje za závislú od vývozu, ak fakty preukážu, že poskytnutie subvencie, i keď nie je zo zákona podmienená výkonnosťou vývozu, je v skutočnosti naviazané na skutočné alebo predpokladané príjmy z vývozu.

| (85) | V tomto prípade spolupracujúca spoločnosť nevyužívala predbežnú licenciu na účely bezcolného dovozu. Namiesto toho spoločnosť získala výhodu odberom surovín od domácich dodávateľov zmenou licencií na PPU. V rámci tohto programu právo na oslobodenie od daní a ciel patrí dodávateľovi a nie poslednému vývozcovi vo forme vrátenia/refundácie ciel. Oslobodenie od daní/ciel je dostupné pre domáce vstupy, ako aj pre vstupy z dovozu. Prešetrovanie preukázalo, že existuje významný cenový rozdiel medzi surovinami obstarávanými prostredníctvom neprepojeného domáceho dodávateľa s použitím programu PPU a surovinami obstarávanými prostredníctvom domáceho dodávateľa bez použitia licencie. Výhoda z oslobodenia od ciel a daní sa prejavila nižšími cenami od dodávateľa pre spoločnosť, ktorá túto surovinu používala a bola dotknutá týmto konaním. Spoločnosť dokázala jasne rozlíšiť nákupné ceny surovín pri použití licencie a cenu zaplatenú za tú istú surovinu, ak sa licencia nepoužila. Spoločnosť definovala takto získanú výhodu ako cenový rozdiel medzi dodávkami obstarávanými v rámci PPU a dodávkami obstarávanými bez takejto licencie. |
| --- | --- |

(85)

V tomto prípade spolupracujúca spoločnosť nevyužívala predbežnú licenciu na účely bezcolného dovozu. Namiesto toho spoločnosť získala výhodu odberom surovín od domácich dodávateľov zmenou licencií na PPU. V rámci tohto programu právo na oslobodenie od daní a ciel patrí dodávateľovi a nie poslednému vývozcovi vo forme vrátenia/refundácie ciel. Oslobodenie od daní/ciel je dostupné pre domáce vstupy, ako aj pre vstupy z dovozu. Prešetrovanie preukázalo, že existuje významný cenový rozdiel medzi surovinami obstarávanými prostredníctvom neprepojeného domáceho dodávateľa s použitím programu PPU a surovinami obstarávanými prostredníctvom domáceho dodávateľa bez použitia licencie. Výhoda z oslobodenia od ciel a daní sa prejavila nižšími cenami od dodávateľa pre spoločnosť, ktorá túto surovinu používala a bola dotknutá týmto konaním. Spoločnosť dokázala jasne rozlíšiť nákupné ceny surovín pri použití licencie a cenu zaplatenú za tú istú surovinu, ak sa licencia nepoužila. Spoločnosť definovala takto získanú výhodu ako cenový rozdiel medzi dodávkami obstarávanými v rámci PPU a dodávkami obstarávanými bez takejto licencie.

| (86) | Žiadny z troch podprogramov použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustný program vrátenia cla ani za program náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovujú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), v prílohe II (definícia a pravidlá pre vrátenie cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá pre náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. I keď sa indická vláda zmienila o tom, že tento program od mája 2005 prešiel zmenou, malo by byť jasné, že tieto zmeny nemali žiadny vplyv na programy počas ORP, pretože nový kontrolný systém ešte nebol v celom rozsahu zavedený. Bez ohľadu na možnú zmenu kontrolného systému zo strany indickej vlády, prešetrovanie ukázalo, že počas ORP indická vláda účinne neuplatňovala svoj kontrolný systém. Neuplatňovala ani postupy na overenie toho, či a v akom množstve sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku na vývoz (článok 4 oddielu II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade programov náhradného vrátenia cla článok 2 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a preceňovali spotrebu suroviny. Prešetrovanie ukázalo, že SION prechádzajú zmenami a doplneniami s cieľom lepšie zachytiť spotrebu vstupov, ale tieto nové SION počas ORP ešte neboli zavedené. Potvrdzuje sa teda, že samotné SION nemožno považovať za kontrolný systém skutočnej spotreby, lebo tieto štedré štandardné normy neumožňujú indickej vláde s dostatočnou presnosťou kontrolovať, aké množstvá vstupov sa pri výrobe na vývoz skutočne spotrebovali. Okrem toho účinná kontrola zo strany indickej vlády na základe správne vedeného registra skutočnej spotreby (ďalej len „register podľa prílohy 23“, predtým príloha 18) sa nevykonávala pre licencie používané počas ORP. Okrem toho indická vláda nevykonávala ďalšie skúmanie na základe skutočných používaných vstupov, i keď to by normálne bolo potrebné vykonať pri nedostatku účinne uplatňovaného kontrolného systému (článok 5 oddielu II prílohy II a článok 3 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu), ani nepreukázala, že nedošlo k žiadnemu nadmernému odpusteniu. |
| --- | --- |

(86)

Žiadny z troch podprogramov použitých v tomto prípade nemožno považovať za prípustný program vrátenia cla ani za program náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovujú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), v prílohe II (definícia a pravidlá pre vrátenie cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá pre náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. I keď sa indická vláda zmienila o tom, že tento program od mája 2005 prešiel zmenou, malo by byť jasné, že tieto zmeny nemali žiadny vplyv na programy počas ORP, pretože nový kontrolný systém ešte nebol v celom rozsahu zavedený. Bez ohľadu na možnú zmenu kontrolného systému zo strany indickej vlády, prešetrovanie ukázalo, že počas ORP indická vláda účinne neuplatňovala svoj kontrolný systém. Neuplatňovala ani postupy na overenie toho, či a v akom množstve sa vstupy spotrebovali pri výrobe výrobku na vývoz (článok 4 oddielu II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade programov náhradného vrátenia cla článok 2 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a preceňovali spotrebu suroviny. Prešetrovanie ukázalo, že SION prechádzajú zmenami a doplneniami s cieľom lepšie zachytiť spotrebu vstupov, ale tieto nové SION počas ORP ešte neboli zavedené. Potvrdzuje sa teda, že samotné SION nemožno považovať za kontrolný systém skutočnej spotreby, lebo tieto štedré štandardné normy neumožňujú indickej vláde s dostatočnou presnosťou kontrolovať, aké množstvá vstupov sa pri výrobe na vývoz skutočne spotrebovali. Okrem toho účinná kontrola zo strany indickej vlády na základe správne vedeného registra skutočnej spotreby (ďalej len „register podľa prílohy 23“, predtým príloha 18) sa nevykonávala pre licencie používané počas ORP. Okrem toho indická vláda nevykonávala ďalšie skúmanie na základe skutočných používaných vstupov, i keď to by normálne bolo potrebné vykonať pri nedostatku účinne uplatňovaného kontrolného systému (článok 5 oddielu II prílohy II a článok 3 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu), ani nepreukázala, že nedošlo k žiadnemu nadmernému odpusteniu.

| (87) | Tieto tri podprogramy sú teda kompenzovateľné. |
| --- | --- |

(87)

Tieto tri podprogramy sú teda kompenzovateľné.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (88) | Pri chýbajúcich prípustných systémoch vrátenia cla alebo náhradných systémoch vrátenia cla sa výška subvencie stanovila, ako spoločnosť preukázala, na základe cenového rozdielu medzi tou istou surovinou nakúpenou s licenciou a bez licencie. |
| --- | --- |

(88)

Pri chýbajúcich prípustných systémoch vrátenia cla alebo náhradných systémoch vrátenia cla sa výška subvencie stanovila, ako spoločnosť preukázala, na základe cenového rozdielu medzi tou istou surovinou nakúpenou s licenciou a bez licencie.

| (89) | V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie rozložila na celý vývozný obrat ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytuje sa s prihliadnutím na vyrobené, vyprodukované, vyvezené a prepravené množstvá. |
| --- | --- |

(89)

V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie rozložila na celý vývozný obrat ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a neposkytuje sa s prihliadnutím na vyrobené, vyprodukované, vyvezené a prepravené množstvá.

| (90) | Jedna spoločnosť využívala výhody tohto programu počas obdobia revízneho prešetrovania a získala subvencie vo výške 20,9 %. |
| --- | --- |

(90)

Jedna spoločnosť využívala výhody tohto programu počas obdobia revízneho prešetrovania a získala subvencie vo výške 20,9 %.

III.   REGIONÁLNE PROGRAMY

1.   PROGRAM ŠTÁTU GUDŽARAT NA STIMULÁCIU DANE Z PREDAJA (ĎALEJ LEN „GSTIS“) A PROGRAM ŠTÁTU GUDŽARAT NA OSLOBODENIE OD DANE Z ELEKTRINY (ĎALEJ LEN „GEDES“)

| (91) | Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné výhody na základe programu štátu Gudžarat na stimuláciu dane z predaja (GSTIS) ani z programu štátu Gudžarat na oslobodenie od dane z elektriny (GEDES). Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento program ďalej analyzovať. |
| --- | --- |

(91)

Zistilo sa, že ani jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezískal žiadne kompenzovateľné výhody na základe programu štátu Gudžarat na stimuláciu dane z predaja (GSTIS) ani z programu štátu Gudžarat na oslobodenie od dane z elektriny (GEDES). Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento program ďalej analyzovať.

2.   STIMULAČNÉ PROGRAMY ZÁPADNÉHO BENGÁLSKA (ĎALEJ LEN „WBIS“)

| (92) | Podrobný opis WBIS je uvedený v oznámení vlády Západného Bengálska (GOWB), Ministerstva pre obchod a priemysel č. 588-CI/H z 22. júna 1999 (WBIS 1999), ktoré bolo naposledy nahradené oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z 24. marca 2004 (WBIS 2004). Program predkladal niekoľko výhod pre odberateľa, ako sú odložené platby dane z predaja, subvencia na zavedenie kapitálového tovaru a rozvojové subvencie. Pri prešetrovaní sa zistilo, že jedna spoločnosť využívala výhody z týchto programov v minulosti. Vplyv týchto výhod počas ORP však bol zanedbateľný. Z toho dôvodu sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tieto programy ďalej analyzovať. |
| --- | --- |

(92)

Podrobný opis WBIS je uvedený v oznámení vlády Západného Bengálska (GOWB), Ministerstva pre obchod a priemysel č. 588-CI/H z 22. júna 1999 (WBIS 1999), ktoré bolo naposledy nahradené oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z 24. marca 2004 (WBIS 2004). Program predkladal niekoľko výhod pre odberateľa, ako sú odložené platby dane z predaja, subvencia na zavedenie kapitálového tovaru a rozvojové subvencie. Pri prešetrovaní sa zistilo, že jedna spoločnosť využívala výhody z týchto programov v minulosti. Vplyv týchto výhod počas ORP však bol zanedbateľný. Z toho dôvodu sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tieto programy ďalej analyzovať.

3.   PROGRAM STIMULAČNÝCH BALÍKOV (ĎALEJ LEN „PSI“) VLÁDY ŠTÁTU MAHARAŠTRA (ĎALEJ LEN „GOM“)

a)   Právny základ

| (93) | Na podporu rozptýlenia výrobných podnikov na území štátu Maharaštra do menej rozvinutých oblastí štátu GOM poskytovala stimuly pre nové rozširujúce sa jednotky vytvorené v rozvojových regiónoch štátu od roku 1964. Tento program bol od jeho zavedenia mnohokrát zmenený a doplnený a program 2001 bol účinný od 1. apríla 2001 do 31. marca 2006 a potom bol predĺžený na jeden rok do 31. marca 2007. Program PSI vlády GOM pozostáva z niekoľkých podprogramov, spomedzi ktorých hlavné sú: i) refundácia spotrebnej dane/vstupnej dane; ii) oslobodenie od cla z elektriny a iii) oslobodenie od miestnych daní z predaja, ktorého platnosť uplynula 24. októbra 2004. Prešetrovanie ukázalo, že jediný podprogram, ktorý využil jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, bolo oslobodenie od miestnej dane z predaja. |
| --- | --- |

(93)

Na podporu rozptýlenia výrobných podnikov na území štátu Maharaštra do menej rozvinutých oblastí štátu GOM poskytovala stimuly pre nové rozširujúce sa jednotky vytvorené v rozvojových regiónoch štátu od roku 1964. Tento program bol od jeho zavedenia mnohokrát zmenený a doplnený a program 2001 bol účinný od 1. apríla 2001 do 31. marca 2006 a potom bol predĺžený na jeden rok do 31. marca 2007. Program PSI vlády GOM pozostáva z niekoľkých podprogramov, spomedzi ktorých hlavné sú: i) refundácia spotrebnej dane/vstupnej dane; ii) oslobodenie od cla z elektriny a iii) oslobodenie od miestnych daní z predaja, ktorého platnosť uplynula 24. októbra 2004. Prešetrovanie ukázalo, že jediný podprogram, ktorý využil jeden zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, bolo oslobodenie od miestnej dane z predaja.

b)   Oprávnenosť

| (94) | Na získanie oprávnenosti musia spoločnosti spravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach, a to vytvorením nového výrobného podniku alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície na rozšírenie alebo diverzifikáciu existujúceho výrobného podniku. Tieto oblasti sa členia podľa stupňa hospodárskej rozvinutosti do rôznych kategórií (napr. málo rozvinuté oblasti, menej rozvinuté oblasti a najmenej rozvinuté oblasti). Hlavným kritériom na stanovenie výšky stimulov je oblasť, v ktorej sa podnik nachádza alebo bude nachádzať, a veľkosť investície. |
| --- | --- |

(94)

Na získanie oprávnenosti musia spoločnosti spravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach, a to vytvorením nového výrobného podniku alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície na rozšírenie alebo diverzifikáciu existujúceho výrobného podniku. Tieto oblasti sa členia podľa stupňa hospodárskej rozvinutosti do rôznych kategórií (napr. málo rozvinuté oblasti, menej rozvinuté oblasti a najmenej rozvinuté oblasti). Hlavným kritériom na stanovenie výšky stimulov je oblasť, v ktorej sa podnik nachádza alebo bude nachádzať, a veľkosť investície.

c)   Praktické zavedenie

| (95) | V rámci programu oslobodenia od miestnych daní z predaja, ktorého platnosť uplynula v októbri 2004, sa od označených jednotiek nevyžadoval výber daní z predaja pri ich predajných transakciách. Podobne boli označené jednotky oslobodené od platenia miestnej dane z predaja pri nákupoch tovaru od dodávateľa oprávneného pre tento program. Zatiaľ čo oslobodenie v súvislosti s predajnými transakciami nepredstavuje pre označené predajné jednotky žiadnu výhodu, oslobodenie v súvislosti s nákupnými transakciami však pre označené nakupujúce jednotky prínos znamená. Prešetrovaním sa zistilo, že príslušná spoločnosť využívala výhody oslobodenia od dane z predaja do 24. októbra 2006. |
| --- | --- |

(95)

V rámci programu oslobodenia od miestnych daní z predaja, ktorého platnosť uplynula v októbri 2004, sa od označených jednotiek nevyžadoval výber daní z predaja pri ich predajných transakciách. Podobne boli označené jednotky oslobodené od platenia miestnej dane z predaja pri nákupoch tovaru od dodávateľa oprávneného pre tento program. Zatiaľ čo oslobodenie v súvislosti s predajnými transakciami nepredstavuje pre označené predajné jednotky žiadnu výhodu, oslobodenie v súvislosti s nákupnými transakciami však pre označené nakupujúce jednotky prínos znamená. Prešetrovaním sa zistilo, že príslušná spoločnosť využívala výhody oslobodenia od dane z predaja do 24. októbra 2006.

d)   Záver

| (96) | Program PSI vlády GOM poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Skúmaný podprogram zakladá finančný príspevok GOM, keďže táto úľava znižuje príjem GOM, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho toto oslobodenie/refundácia predstavuje prínos pre spoločnosť, keďže zlepšuje likviditu spoločnosti. |
| --- | --- |

(96)

Program PSI vlády GOM poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Skúmaný podprogram zakladá finančný príspevok GOM, keďže táto úľava znižuje príjem GOM, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho toto oslobodenie/refundácia predstavuje prínos pre spoločnosť, keďže zlepšuje likviditu spoločnosti.

| (97) | Program je dostupný len pre tie spoločnosti, ktoré investovali v určitých označených geografických oblastiach v rámci súdnej právomoci štátu Maharaštra. Nie je k dispozícii spoločnostiam, ktoré sa nachádzajú mimo týchto oblastí. Výška prínosu je rôzna podľa príslušnej oblasti. Tento program je špecifický v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. a) a článkom 3 ods. 3 základného nariadenia, a teda kompenzovateľný. |
| --- | --- |

(97)

Program je dostupný len pre tie spoločnosti, ktoré investovali v určitých označených geografických oblastiach v rámci súdnej právomoci štátu Maharaštra. Nie je k dispozícii spoločnostiam, ktoré sa nachádzajú mimo týchto oblastí. Výška prínosu je rôzna podľa príslušnej oblasti. Tento program je špecifický v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. a) a článkom 3 ods. 3 základného nariadenia, a teda kompenzovateľný.

e)   Výpočet výšky subvencie

| (98) | Pokiaľ ide o oslobodenie od dane z predaja, výška subvencie sa vypočítala na základe obvykle splatnej výšky dane z predaja počas obdobia revízneho prešetrovania, ktorá však zostala v rámci programu nezaplatená. Keďže platnosť programu oslobodenia od dane z predaja uplynula 24. októbra 2004, posudzovali sa len nezaplatené predaje v období od 1. októbra 2004 do 24. októbra 2004, lebo len toto obdobie spadalo do obdobia revízneho prešetrovania. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat spoločnosti počas obdobia revízneho prešetrovania, ako príslušný menovateľ, keďže subvencia nie je podmienená vývozom a neposkytovala sa s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. Počas ORP jedna spoločnosť využívala výhody tohto podprogramu; získaná výška subvencie však bola menej ako 0,1 %, t. j. zanedbateľná. |
| --- | --- |

(98)

Pokiaľ ide o oslobodenie od dane z predaja, výška subvencie sa vypočítala na základe obvykle splatnej výšky dane z predaja počas obdobia revízneho prešetrovania, ktorá však zostala v rámci programu nezaplatená. Keďže platnosť programu oslobodenia od dane z predaja uplynula 24. októbra 2004, posudzovali sa len nezaplatené predaje v období od 1. októbra 2004 do 24. októbra 2004, lebo len toto obdobie spadalo do obdobia revízneho prešetrovania. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) rozložila na celkový obrat spoločnosti počas obdobia revízneho prešetrovania, ako príslušný menovateľ, keďže subvencia nie je podmienená vývozom a neposkytovala sa s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. Počas ORP jedna spoločnosť využívala výhody tohto podprogramu; získaná výška subvencie však bola menej ako 0,1 %, t. j. zanedbateľná.

IV.   VÝŠKA KOMPENZOVATEĽNÝCH SUBVENCIÍ

| (99) | Výška kompenzovateľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrených ad valorem, pre prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov je v rozsahu od 2,7 % do 20,9 %. |
| --- | --- |

(99)

Výška kompenzovateľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrených ad valorem, pre prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov je v rozsahu od 2,7 % do 20,9 %.

| (100) | I keď existovala vysoká úroveň spolupráce, pokiaľ ide o podiel vývozov do Spoločenstva, treba poznamenať, že niekoľkí vyvážajúci výrobcovia v konaní nespolupracovali, vrátane vyvážajúceho výrobcu s najvyšším rozpätím subvencií v pôvodnom prešetrovaní. Kapacita a výroba nespolupracujúcich výrobcov v Indii je významná a je tiež pravdepodobné, že títo vyvážajúci výrobcovia budú naďalej využívať výhody v rámci prešetrovaných programov subvencovania minimálne v takom rozsahu, aký sa zistil pri pôvodnom prešetrovaní.
















  PROGRAM | DEPBS | ITES | EPGS | JOV | ALS | PVÚ | GSTIS | GEDES | WBIS | BSP | Celkom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SPOLOČNOSŤ | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| Senpet (predtým Elque) | 0 | 0 | 0 | 2,7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,7 |
| Futura | 0 | 0 | 0 | 6,2 | 0 | 0,1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6,3 |
| Pearl | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 20,6 | 0 | 0 | 0 | 0 | neg | 20,9 |

(100)

I keď existovala vysoká úroveň spolupráce, pokiaľ ide o podiel vývozov do Spoločenstva, treba poznamenať, že niekoľkí vyvážajúci výrobcovia v konaní nespolupracovali, vrátane vyvážajúceho výrobcu s najvyšším rozpätím subvencií v pôvodnom prešetrovaní. Kapacita a výroba nespolupracujúcich výrobcov v Indii je významná a je tiež pravdepodobné, že títo vyvážajúci výrobcovia budú naďalej využívať výhody v rámci prešetrovaných programov subvencovania minimálne v takom rozsahu, aký sa zistil pri pôvodnom prešetrovaní.

PROGRAM

DEPBS

ITES

EPGS

JOV

ALS

PVÚ

GSTIS

GEDES

WBIS

BSP

Celkom

SPOLOČNOSŤ

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

Senpet (predtým Elque)

0

0

0

2,7

0

0

0

0

0

0

2,7

Futura

0

0

0

6,2

0

0,1

0

0

0

0

6,3

Pearl

0

0

0,3

0

20,6

0

0

0

0

neg

20,9

V.   ZÁVERY

| (101) | V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či existuje pravdepodobnosť, že po uplynutí platnosti účinných opatrení bude poskytovanie subvencií pokračovať alebo dôjde k jeho opätovnému výskytu. |
| --- | --- |

(101)

V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či existuje pravdepodobnosť, že po uplynutí platnosti účinných opatrení bude poskytovanie subvencií pokračovať alebo dôjde k jeho opätovnému výskytu.

| (102) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 21 až 100, zistilo sa, že počas revízneho prešetrovania indickí vývozcovia príslušného výrobku naďalej využívali výhodu kompenzovateľného subvencovania zo strany indických orgánov. V skutočnosti sú rozpätia subvencií zistené počas revízneho prešetrovania vyššie ako rozpätia zistené počas pôvodného prešetrovania s výnimkou jedného vyvážajúceho výrobcu. Príslušné programy subvencovania poskytujú opakované výhody a neexistuje žiadny náznak toho, že tieto programy budú v dohľadnej budúcnosti postupne zastavené. Keďže chýbajú informácie o tom, ako sa zmeny a doplnenia kontrolného systému ALS budú realizovať v praxi, nemožno urobiť žiadny záver vzhľadom na možné účinky týchto zmien. Za týchto podmienok vývozcovia predmetného výrobku budú pokračovať v získavaní kompenzovateľných subvencií. Každý vývozca je oprávnený na niekoľko programov subvencovania. Za týchto okolností sa za odôvodnený považoval záver, že subvencovanie bude v budúcnosti pravdepodobne pokračovať. |
| --- | --- |

(102)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 21 až 100, zistilo sa, že počas revízneho prešetrovania indickí vývozcovia príslušného výrobku naďalej využívali výhodu kompenzovateľného subvencovania zo strany indických orgánov. V skutočnosti sú rozpätia subvencií zistené počas revízneho prešetrovania vyššie ako rozpätia zistené počas pôvodného prešetrovania s výnimkou jedného vyvážajúceho výrobcu. Príslušné programy subvencovania poskytujú opakované výhody a neexistuje žiadny náznak toho, že tieto programy budú v dohľadnej budúcnosti postupne zastavené. Keďže chýbajú informácie o tom, ako sa zmeny a doplnenia kontrolného systému ALS budú realizovať v praxi, nemožno urobiť žiadny záver vzhľadom na možné účinky týchto zmien. Za týchto podmienok vývozcovia predmetného výrobku budú pokračovať v získavaní kompenzovateľných subvencií. Každý vývozca je oprávnený na niekoľko programov subvencovania. Za týchto okolností sa za odôvodnený považoval záver, že subvencovanie bude v budúcnosti pravdepodobne pokračovať.

| (103) | Keďže sa ukázalo, že v čase preskúmania subvencovanie pokračovalo a pravdepodobne bude pokračovať aj v budúcnosti, otázka pravdepodobnosti opätovného výskytu subvencovania je bezpredmetná. |
| --- | --- |

(103)

Keďže sa ukázalo, že v čase preskúmania subvencovanie pokračovalo a pravdepodobne bude pokračovať aj v budúcnosti, otázka pravdepodobnosti opätovného výskytu subvencovania je bezpredmetná.

D.   VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

1.   VÝROBA V SPOLOČENSTVE

| (104) | PET v rámci Spoločenstva vyrábajú tieto firmy: | Dvanásť výrobcov, ktorí žiadali preskúmanie uplynutia platnosti, podporili ho a spolupracovali na prešetrovaní (pozri odôvodnenie 107). |
| --- | --- | --- |

(104)

PET v rámci Spoločenstva vyrábajú tieto firmy:

Dvanásť výrobcov, ktorí žiadali preskúmanie uplynutia platnosti, podporili ho a spolupracovali na prešetrovaní (pozri odôvodnenie 107).

| | Dvaja výrobcovia, ktorí žiadali preskúmanie uplynutia platnosti, ale na súčasnom prešetrovaní nespolupracovali. |
| --- | --- |

Dvaja výrobcovia, ktorí žiadali preskúmanie uplynutia platnosti, ale na súčasnom prešetrovaní nespolupracovali.

| | Jedna dcérska spoločnosť kórejského výrobcu nachádzajúca sa v Spoločenstve, ktorá spolupracovala na prešetrovaní a podporila žiadosť. |
| --- | --- |

Jedna dcérska spoločnosť kórejského výrobcu nachádzajúca sa v Spoločenstve, ktorá spolupracovala na prešetrovaní a podporila žiadosť.

| (105) | PET vyrobený vo všetkých týchto spoločnostiach predstavuje celú výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(105)

PET vyrobený vo všetkých týchto spoločnostiach predstavuje celú výrobu v Spoločenstve v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia.

2.   VÝROBNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA

| (106) | Komisia skúmala, či spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí predložili alebo podporili žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti, zastupovali prevažnú časť z celkovej výroby PET v Spoločenstve. Títo výrobcovia zo Spoločenstva predstavovali 88 % z celkovej výroby PET v rámci Spoločenstva. Tí výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí v plnej miere nespolupracovali, neboli zahrnutí do vymedzenia výrobného odvetvia Spoločenstva. Komisia teda usúdila, že dvanásť plne spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva zastupuje výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia. Pri pôvodnom prešetrovaní výrobné odvetvie Spoločenstva predstavovalo viac ako 85 % z celkovej výroby PET v rámci Spoločenstva v danom čase. |
| --- | --- |

(106)

Komisia skúmala, či spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí predložili alebo podporili žiadosť o preskúmanie uplynutia platnosti, zastupovali prevažnú časť z celkovej výroby PET v Spoločenstve. Títo výrobcovia zo Spoločenstva predstavovali 88 % z celkovej výroby PET v rámci Spoločenstva. Tí výrobcovia zo Spoločenstva, ktorí v plnej miere nespolupracovali, neboli zahrnutí do vymedzenia výrobného odvetvia Spoločenstva. Komisia teda usúdila, že dvanásť plne spolupracujúcich výrobcov zo Spoločenstva zastupuje výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia. Pri pôvodnom prešetrovaní výrobné odvetvie Spoločenstva predstavovalo viac ako 85 % z celkovej výroby PET v rámci Spoločenstva v danom čase.

| (107) | Výrobné odvetvie Spoločenstva tvorí týchto dvanásť výrobcov zo Spoločenstva: | Voridian BV (Holandsko) |
| --- | --- | --- |

(107)

Výrobné odvetvie Spoločenstva tvorí týchto dvanásť výrobcov zo Spoločenstva:

Voridian BV (Holandsko)

| | M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko) |
| --- | --- |

M & G Polimeri Italia Spa (Taliansko)

| | Equipolymers Srl (Taliansko) |
| --- | --- |

Equipolymers Srl (Taliansko)

| | La Seda de Barcelona SA (Španielsko) |
| --- | --- |

La Seda de Barcelona SA (Španielsko)

| | Novapet SA (Španielsko) |
| --- | --- |

Novapet SA (Španielsko)

| | Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko) |
| --- | --- |

Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalsko)

| | Aussapol Spa (Taliansko) |
| --- | --- |

Aussapol Spa (Taliansko)

| | Advansa Ltd (Spojené kráľovstvo) |
| --- | --- |

Advansa Ltd (Spojené kráľovstvo)

| | Wellman BV (Holandsko) |
| --- | --- |

Wellman BV (Holandsko)

| | Dcérska spoločnosť Elana Wse v Boryszewe (Poľsko) |
| --- | --- |

Dcérska spoločnosť Elana Wse v Boryszewe (Poľsko)

| | V.P.I. SA (Grécko) |
| --- | --- |

V.P.I. SA (Grécko)

| | SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Poľsko) |
| --- | --- |

SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Poľsko)

E.   SITUÁCIA NA TRHU SPOLOČENSTVA

1.   SPOTREBA NA TRHU SPOLOČENSTVA

| (108) | Spotreba v rámci Spoločenstva sa zistila na základe objemov predaja vo výrobnom odvetví Spoločenstva, z odhadov predaja iných výrobcov Spoločenstva na trhu Spoločenstva na základe údajov dodaných v etape podania sťažnosti a z údajov Eurostat o všetkých dovozoch do Spoločenstva z tretích krajín. |
| --- | --- |

(108)

Spotreba v rámci Spoločenstva sa zistila na základe objemov predaja vo výrobnom odvetví Spoločenstva, z odhadov predaja iných výrobcov Spoločenstva na trhu Spoločenstva na základe údajov dodaných v etape podania sťažnosti a z údajov Eurostat o všetkých dovozoch do Spoločenstva z tretích krajín.

| (109) | V čase medzi rokom 2002 a ORP spotreba príslušného výrobku v rámci Spoločenstva neustále rástla a v ORP dosiahla celkom 2 400 000 ton. Celkový nárast v tomto období bol 18 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené čiastočne novými spôsobmi použitia (okrem iného na fľaše na pivo a víno) a čiastočne nárastom spotreby v pristupujúcich krajinách.
  Tabuľka 1 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba v rámci Spoločenstva (t) | 2 041 836 | 2 213 157 | 2 226 751 | 2 407 387 |
| Koeficient | 100 | 108 | 109 | 118 |

(109)

V čase medzi rokom 2002 a ORP spotreba príslušného výrobku v rámci Spoločenstva neustále rástla a v ORP dosiahla celkom 2 400 000 ton. Celkový nárast v tomto období bol 18 %. Toto zvýšenie bolo spôsobené čiastočne novými spôsobmi použitia (okrem iného na fľaše na pivo a víno) a čiastočne nárastom spotreby v pristupujúcich krajinách.

Tabuľka 1

2002

2003

2004

ORP

Spotreba v rámci Spoločenstva (t)

2 041 836

2 213 157

2 226 751

2 407 387

Koeficient

100

108

109

118

2.   DOVOZY Z INDIE

2.1.   OBJEM, PODIEL NA TRHU A CENY DOVOZOV

| (110) | V čase medzi rokom 2002 a ORP celkový dovoz z Indie sa zvýšil o 13 %. Zatiaľ čo od roku 2002 do roku 2003 sa dovoz znížil o 17 %, v roku 2004 vzrástol o 100 percentuálnych bodov a znova klesol počas ORP asi na 6 800 ton, t. j. približne o 70 percentuálnych bodov. Ceny dovozov sa v roku 2003 zvýšili o 5 percentuálnych bodov a o ďalšie 3 percentuálne body v roku 2004 a o 7 percentuálnych bodov počas ORP. Tento vývoj cien je len čiastočným odrazom mohutného nárastu nákladov na suroviny. Podiel na trhu indického dovozu zostáva pomerne malý počas celého posudzovaného obdobia, t. j. 0,3 % v roku 2002, 0,2 % v roku 2003, 0,5 % v roku 2004 a 0,3 % v ORP.
  Tabuľka 2 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India |
| Objem (t) | 6 046 | 4 999 | 11 079 | 6 831 |
| Koeficient | 100 | 83 | 183 | 113 |
| Cena (EUR/t) | 883 | 930 | 955 | 1 018 |
| Koeficient | 100 | 105 | 108 | 115 |
| Podiel na trhu | 0,3 % | 0,2 % | 0,5 % | 0,3 % |

(110)

V čase medzi rokom 2002 a ORP celkový dovoz z Indie sa zvýšil o 13 %. Zatiaľ čo od roku 2002 do roku 2003 sa dovoz znížil o 17 %, v roku 2004 vzrástol o 100 percentuálnych bodov a znova klesol počas ORP asi na 6 800 ton, t. j. približne o 70 percentuálnych bodov. Ceny dovozov sa v roku 2003 zvýšili o 5 percentuálnych bodov a o ďalšie 3 percentuálne body v roku 2004 a o 7 percentuálnych bodov počas ORP. Tento vývoj cien je len čiastočným odrazom mohutného nárastu nákladov na suroviny. Podiel na trhu indického dovozu zostáva pomerne malý počas celého posudzovaného obdobia, t. j. 0,3 % v roku 2002, 0,2 % v roku 2003, 0,5 % v roku 2004 a 0,3 % v ORP.

Tabuľka 2

2002

2003

2004

ORP

India

Objem (t)

6 046

4 999

11 079

6 831

Koeficient

100

83

183

113

Cena (EUR/t)

883

930

955

1 018

Koeficient

100

105

108

115

Podiel na trhu

0,3 %

0,2 %

0,5 %

0,3 %

3.   DOVOZ Z INÝCH KRAJÍN

| (111) | Objem dovozov z iných tretích krajín vzrástol v posudzovanom období o 25 percentuálnych bodov. Najväčší nárast bol zaznamenaný v roku 2003, keď sa dovoz zvýšil o 41 percentuálnych bodov. Po uložení antidumpingových opatrení na vývozy z Číny v roku 2004 klesol dovoz o 14 percentuálnych bodov v roku 2004 a o ďalšie 2 percentuálne body v ORP. Podiely na trhu sa vyvíjali podobne z 15,9 % v roku 2002 na 20,6 % v roku 2003, na 18,5 % v roku 2004 a na 16,9 % počas ORP. Zvýšenie podielu na trhu dovozov bolo nižšie ako nárast dovozov v absolútnom vyjadrení v dôsledku väčšej spotreby. Ceny dovozov boli v priemere stabilne nižšie ako ceny v EÚ v rokoch 2002 až 2004. Iba počas ORP boli o niečo vyššie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva.
  Tabuľka 3 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (t) | 324 749 | 456 499 | 411 020 | 406 562 |
| Koeficient | 100 | 141 | 127 | 125 |
| Priemerná cena (EUR/t) | 869 | 821 | 907 | 1 061 |
| Koeficient | 100 | 94 | 104 | 122 |
| Podiel na trhu | 15,9 % | 20,6 % | 18,5 % | 16,9 % |
| Hlavní vývozcovia |
| Kórea | 113 685 | 129 188 | 139 296 | 127 734 |
| Pakistan | 28 558 | 83 208 | 55 125 | 73 426 |
| Čína | 47 875 | 131 343 | 49 678 | 72 814 |
| USA | 20 570 | 16 105 | 49 763 | 50 393 |
| Taiwan | 42 136 | 36 986 | 16 796 | 29 382 |

(111)

Objem dovozov z iných tretích krajín vzrástol v posudzovanom období o 25 percentuálnych bodov. Najväčší nárast bol zaznamenaný v roku 2003, keď sa dovoz zvýšil o 41 percentuálnych bodov. Po uložení antidumpingových opatrení na vývozy z Číny v roku 2004 klesol dovoz o 14 percentuálnych bodov v roku 2004 a o ďalšie 2 percentuálne body v ORP. Podiely na trhu sa vyvíjali podobne z 15,9 % v roku 2002 na 20,6 % v roku 2003, na 18,5 % v roku 2004 a na 16,9 % počas ORP. Zvýšenie podielu na trhu dovozov bolo nižšie ako nárast dovozov v absolútnom vyjadrení v dôsledku väčšej spotreby. Ceny dovozov boli v priemere stabilne nižšie ako ceny v EÚ v rokoch 2002 až 2004. Iba počas ORP boli o niečo vyššie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

Tabuľka 3

2002

2003

2004

ORP

Objem (t)

324 749

456 499

411 020

406 562

Koeficient

100

141

127

125

Priemerná cena (EUR/t)

869

821

907

1 061

Koeficient

100

94

104

122

Podiel na trhu

15,9 %

20,6 %

18,5 %

16,9 %

Hlavní vývozcovia

Kórea

113 685

129 188

139 296

127 734

Pakistan

28 558

83 208

55 125

73 426

Čína

47 875

131 343

49 678

72 814

USA

20 570

16 105

49 763

50 393

Taiwan

42 136

36 986

16 796

29 382

F.   HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

1.   PREDBEŽNÉ POZNÁMKY

| (112) | Na začiatku preskúmania sa predpokladal výber vzorky spomedzi výrobcov v rámci Spoločenstva, ale keď sa usúdilo, že ich počet nie je vysoký, rozhodlo sa, že budú všetci začlenení a faktory súvisiace s ujmou sa hodnotili na základe informácií zhromaždených na úrovni celého výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(112)

Na začiatku preskúmania sa predpokladal výber vzorky spomedzi výrobcov v rámci Spoločenstva, ale keď sa usúdilo, že ich počet nie je vysoký, rozhodlo sa, že budú všetci začlenení a faktory súvisiace s ujmou sa hodnotili na základe informácií zhromaždených na úrovni celého výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (113) | Podľa článku 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia skúmala všetky významné hospodárske faktory a koeficienty, ktoré sa týkajú stavu výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(113)

Podľa článku 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia skúmala všetky významné hospodárske faktory a koeficienty, ktoré sa týkajú stavu výrobného odvetvia Spoločenstva.

2.   ANALÝZA HOSPODÁRSKYCH UKAZOVATEĽOV

2.1.   VÝROBA

| (114) | Výroba vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v období medzi rokom 2002 a ORP zvýšila o 20 %, t. j. z úrovne 1 465 000 ton v roku 2002 na 1 760 000 ton v ORP. Ročný nárast bol 4,8 % v roku 2003 a 4,6 % v roku 2004. K ďalšiemu zvýšeniu došlo v ORP, keď výroba stúpla o 150 000 ton, t. j. o 10,8 %. Bolo to v dôsledku reštrukturalizačného procesu, ktorým výrobné odvetvie prešlo s cieľom zabezpečiť lepšiu kontrolu výrobných nákladov, a teda využiť výhody rastúcej spotreby na trhu Spoločenstva, ktorá sa, ako sa už uviedlo, zvýšila o 19 % od roku 2002 do ORP (z 2 miliónov ton v roku 2002 na 2,4 milióna ton v ORP).
  Tabuľka 4 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (t) | 1 464 522 | 1 534 480 | 1 602 086 | 1 760 828 |
| Koeficient | 100 | 105 | 109 | 120 |

(114)

Výroba vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v období medzi rokom 2002 a ORP zvýšila o 20 %, t. j. z úrovne 1 465 000 ton v roku 2002 na 1 760 000 ton v ORP. Ročný nárast bol 4,8 % v roku 2003 a 4,6 % v roku 2004. K ďalšiemu zvýšeniu došlo v ORP, keď výroba stúpla o 150 000 ton, t. j. o 10,8 %. Bolo to v dôsledku reštrukturalizačného procesu, ktorým výrobné odvetvie prešlo s cieľom zabezpečiť lepšiu kontrolu výrobných nákladov, a teda využiť výhody rastúcej spotreby na trhu Spoločenstva, ktorá sa, ako sa už uviedlo, zvýšila o 19 % od roku 2002 do ORP (z 2 miliónov ton v roku 2002 na 2,4 milióna ton v ORP).

Tabuľka 4

2002

2003

2004

ORP

Výroba (t)

1 464 522

1 534 480

1 602 086

1 760 828

Koeficient

100

105

109

120

2.2.   KAPACITA A VYUŽITIE KAPACITY

| (115) | Výrobná kapacita sa zvýšila od 22 % v období od roku 2002 do ORP, t. j. z úrovne 1 760 000 ton v roku 2002 na 2 156 000 ton v ORP. K nárastu došlo najmä v ORP, keď sa výrobná kapacita v porovnaní s rokom 2004 zvýšila o 300 000 ton, t. j. o 16,7 %. Tento významný nárast výrobnej kapacity prebiehal súbežne so zvýšením výroby v tom istom období (pozri odôvodnenie 114). Zvýšenie výrobnej kapacity bolo dôsledkom dodatočných investícií do výrobných liniek projektovaných s cieľom využiť výhody rastúceho trhu. Využitie kapacity sa zvýšilo o 4 percentuálne body v roku 2003, v roku 2004 zostalo na rovnakej úrovni a potom v ORP kleslo o 5 percentuálnych bodov na úroveň 82 %. Pokles medzi rokom 2004 a ORP je výsledkom významného zvýšenia výrobnej kapacity v tomto období. Následkom toho sa vyšší objem výroby v ORP v porovnaní s rokom 2004 časovo zhodoval s nižšou mierou využitia kapacity.
  Tabuľka 5 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobná kapacita (t) | 1 760 332 | 1 762 378 | 1 848 315 | 2 156 294 |
| Koeficient | 100 | 100 | 105 | 122 |
| Využitie kapacity | 83 % | 87 % | 87 % | 82 % |
| Koeficient | 100 | 105 | 104 | 98 |

(115)

Výrobná kapacita sa zvýšila od 22 % v období od roku 2002 do ORP, t. j. z úrovne 1 760 000 ton v roku 2002 na 2 156 000 ton v ORP. K nárastu došlo najmä v ORP, keď sa výrobná kapacita v porovnaní s rokom 2004 zvýšila o 300 000 ton, t. j. o 16,7 %. Tento významný nárast výrobnej kapacity prebiehal súbežne so zvýšením výroby v tom istom období (pozri odôvodnenie 114). Zvýšenie výrobnej kapacity bolo dôsledkom dodatočných investícií do výrobných liniek projektovaných s cieľom využiť výhody rastúceho trhu. Využitie kapacity sa zvýšilo o 4 percentuálne body v roku 2003, v roku 2004 zostalo na rovnakej úrovni a potom v ORP kleslo o 5 percentuálnych bodov na úroveň 82 %. Pokles medzi rokom 2004 a ORP je výsledkom významného zvýšenia výrobnej kapacity v tomto období. Následkom toho sa vyšší objem výroby v ORP v porovnaní s rokom 2004 časovo zhodoval s nižšou mierou využitia kapacity.

Tabuľka 5

2002

2003

2004

ORP

Výrobná kapacita (t)

1 760 332

1 762 378

1 848 315

2 156 294

Koeficient

100

100

105

122

Využitie kapacity

83 %

87 %

87 %

82 %

Koeficient

100

105

104

98

2.3.   PREDAJ A PODIEL NA TRHU

| (116) | Objem výroby, ktorý predalo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva, sa zvýšil o 21 % od roku 2002 do ORP. Po náraste o 2 % v roku 2003 nasledovalo zvýšenie o 8 percentuálnych bodov v roku 2004 a o 11 percentuálnych bodov v ORP. Bez ohľadu na nárast predaja v dôsledku vyššej spotreby klesol podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva v roku 2003 o 4 percentuálne body a potom postupne stúpol o 5 percentuálne body v roku 2004 a o 1 percentuálny bod v ORP.
  Tabuľka 6 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predaj v ES (t) | 1 306 768 | 1 333 976 | 1 438 883 | 1 586 902 |
| Koeficient | 100 | 102 | 110 | 121 |
| Podiel na trhu | 64 % | 60 % | 65 % | 66 % |

(116)

Objem výroby, ktorý predalo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva, sa zvýšil o 21 % od roku 2002 do ORP. Po náraste o 2 % v roku 2003 nasledovalo zvýšenie o 8 percentuálnych bodov v roku 2004 a o 11 percentuálnych bodov v ORP. Bez ohľadu na nárast predaja v dôsledku vyššej spotreby klesol podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva v roku 2003 o 4 percentuálne body a potom postupne stúpol o 5 percentuálne body v roku 2004 a o 1 percentuálny bod v ORP.

Tabuľka 6

2002

2003

2004

ORP

Predaj v ES (t)

1 306 768

1 333 976

1 438 883

1 586 902

Koeficient

100

102

110

121

Podiel na trhu

64 %

60 %

65 %

66 %

2.4.   RAST

| (117) | Vo všeobecnosti treba poznamenať, že podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástol v posudzovanom období o 2 %, čo naznačuje, že jeho rast zaostával za rastom spotreby na celkovom trhu. |
| --- | --- |

(117)

Vo všeobecnosti treba poznamenať, že podiel na trhu výrobného odvetvia Spoločenstva vzrástol v posudzovanom období o 2 %, čo naznačuje, že jeho rast zaostával za rastom spotreby na celkovom trhu.

2.5.   ZAMESTNANOSŤ

| (118) | Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v posudzovanom období zvýšila o 18 %. K hlavnému nárastu došlo v roku 2003 (11 percentuálnych bodov) a v roku 2004 (ďalších 6 percentuálnych bodov). I keď táto stúpajúca tendencia pokračovala aj počas ORP, nárast dosiahol len 2 percentuálne body. Toto zvýšenie o 18 % počas celého obdobia je viazané na úroveň výroby, ktorá sa zvýšila o 20 %.
  Tabuľka 7 | 2002 | 2003 | 2004 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanci | 1 010 | 1 124 | 1 170 | 1 190 |
| Koeficient | 100 | 111 | 116 | 118 |

(118)

Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Spoločenstva sa v posudzovanom období zvýšila o 18 %. K hlavnému nárastu došlo v roku 2003 (11 percentuálnych bodov) a v roku 2004 (ďalších 6 percentuálnych bodov). I keď táto stúpajúca tendencia pokračovala aj počas ORP, nárast dosiahol len 2 percentuálne body. Toto zvýšenie o 18 % počas celého obdobia je viazané na úroveň výroby, ktorá sa zvýšila o 20 %.

Tabuľka 7

2002

2003

2004

OP

Zamestnanci

1 010

1 124

1 170

1 190

Koeficient

100

111

116

118

2.6.   PRODUKTIVITA

| (119) | Produktivita výrobného odvetvia Spoločenstva meraná ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok sa v posudzovanom období zvýšila. Po počiatočnom poklese o 6 % v roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 a po udržaní tejto úrovne v roku 2004 sa v ORP produktivita významne zvýšila o viac ako 8 % v porovnaní s rokom 2004, pričom v tomto obdobím došlo aj k značnému nárastu výroby.
  Tabuľka 8 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (t/zamestnanec) | 1 450 | 1 365 | 1 369 | 1 480 |
| Koeficient | 100 | 94 | 94 | 102 |

(119)

Produktivita výrobného odvetvia Spoločenstva meraná ako výstup v tonách na zamestnanú osobu za rok sa v posudzovanom období zvýšila. Po počiatočnom poklese o 6 % v roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 a po udržaní tejto úrovne v roku 2004 sa v ORP produktivita významne zvýšila o viac ako 8 % v porovnaní s rokom 2004, pričom v tomto obdobím došlo aj k značnému nárastu výroby.

Tabuľka 8

2002

2003

2004

ORP

Produktivita (t/zamestnanec)

1 450

1 365

1 369

1 480

Koeficient

100

94

94

102

2.7.   MZDY

| (120) | Je potrebné poznamenať, že výroba PET čipov je kapitálovo náročné odvetvie, a preto náklady na pracovnú silu majú len obmedzený vplyv na celkovú cenu výrobku. V danom období sa mzdy zvýšili o 12 % v porovnaní s celkovým zvýšením výrobných nákladov o 20 %. Ďalším významným ukazovateľom sú náklady na mzdy na jednu tonu výrobku. V danom období tieto náklady klesli o 6 %.
  Tabuľka 9 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (milióny EUR) | 62,3 | 63,0 | 66,3 | 69,5 |
| Koeficient | 100 | 101 | 106 | 112 |
| Mzdy na jednu tonu výrobku (EUR) | 44,4 | 42,9 | 43,6 | 41,9 |
| Koeficient | 100 | 96 | 98 | 94 |

(120)

Je potrebné poznamenať, že výroba PET čipov je kapitálovo náročné odvetvie, a preto náklady na pracovnú silu majú len obmedzený vplyv na celkovú cenu výrobku. V danom období sa mzdy zvýšili o 12 % v porovnaní s celkovým zvýšením výrobných nákladov o 20 %. Ďalším významným ukazovateľom sú náklady na mzdy na jednu tonu výrobku. V danom období tieto náklady klesli o 6 %.

Tabuľka 9

2002

2003

2004

ORP

Mzdy (milióny EUR)

62,3

63,0

66,3

69,5

Koeficient

100

101

106

112

Mzdy na jednu tonu výrobku (EUR)

44,4

42,9

43,6

41,9

Koeficient

100

96

98

94

2.8.   PREDAJNÉ CENY A ČINITELE, KTORÉ OVPLYVŇUJÚ CENY V SPOLOČENSTVE

| (121) | Jednotkové predajné ceny sa zvýšili z 924 EUR/t v roku 2002 na 1 058 EUR/t v ORP. Vo všeobecnosti bol trend stúpajúci (o 15 % za celé obdobie). Toto zvýšenie je vo veľkej miere dôsledkom nárastu cien surovín, ktorý je spôsobený zvýšením ceny ropy. I keď výrobné odvetvie Spoločenstva ceny zvýšilo, nedokázalo tieto ceny preniesť na druhotné odvetvie a v plnej miere zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách. Bolo to v zásade preto, že zvýšenie cien surovín bolo vyššie ako nárast cien PET. S cieľom udržať svoj podiel na trhu výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo len zmierniť nárast svojich cien a teda zaznamenávalo stláčanie cien.
  Tabuľka 10 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená priemerná cena (EUR/t) | 924 | 902 | 1 006 | 1 058 |
| Koeficient | 100 | 98 | 109 | 115 |

(121)

Jednotkové predajné ceny sa zvýšili z 924 EUR/t v roku 2002 na 1 058 EUR/t v ORP. Vo všeobecnosti bol trend stúpajúci (o 15 % za celé obdobie). Toto zvýšenie je vo veľkej miere dôsledkom nárastu cien surovín, ktorý je spôsobený zvýšením ceny ropy. I keď výrobné odvetvie Spoločenstva ceny zvýšilo, nedokázalo tieto ceny preniesť na druhotné odvetvie a v plnej miere zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách. Bolo to v zásade preto, že zvýšenie cien surovín bolo vyššie ako nárast cien PET. S cieľom udržať svoj podiel na trhu výrobné odvetvie Spoločenstva dokázalo len zmierniť nárast svojich cien a teda zaznamenávalo stláčanie cien.

Tabuľka 10

2002

2003

2004

ORP

Vážená priemerná cena (EUR/t)

924

902

1 006

1 058

Koeficient

100

98

109

115

2.9.   NÁKLADY NA VÝROBU HLAVNÝCH SUROVÍN

| (122) | Vzhľadom na to, že na výrobu 1 tony PET je potrebných približne 850 kg rafinovanej kyseliny tereftalovej (ďalej len „PTA“) a 350 kg monoetylénglykolu (ďalej len „MEG“) (ďalej len „hlavné suroviny“), náklady na suroviny (PTA a MEG) sa významne zvýšili o 67 % a o 31 % od roku 2002 do ORP, v uvedenom poradí, a dosiahli výšku 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (priemer za ORP). I keď v treťom štvrťroku 2005 bol zaznamenaný malý pokles cien PTA, keď sa ceny znížili na úroveň 700 EUR/t, a cena MEG bola v podstate stabilná, treba poukázať na to, že suroviny sa nakupujú vopred na základe dlhodobých zmlúv. Preto za posudzované obdobie napriek malému poklesu cien PTA na konci ORP výrobné odvetvie Spoločenstva stále znáša dôsledky výrazného zvýšenia nákladov. Okrem toho pre situáciu na svetovom trhu s ropou sú ceny surovín na výrobu PET citlivé na nepredvídateľné zmeny, pravdepodobne však zostanú na vysokej úrovni. Všetky tieto faktory prispievajú k zvýšeniu zraniteľnosti výrobcov PET v rámci Spoločenstva. Je však potrebné poznamenať, že hlavné suroviny patria k výrobkom, s ktorými sa obchoduje na globálnej úrovni, a tieto faktory teda v rovnakej miere zasiahnu aj indických vyvážajúcich výrobcov.
  Tabuľka 11









  Priemerná cena (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| — | PTA |

(122)

Vzhľadom na to, že na výrobu 1 tony PET je potrebných približne 850 kg rafinovanej kyseliny tereftalovej (ďalej len „PTA“) a 350 kg monoetylénglykolu (ďalej len „MEG“) (ďalej len „hlavné suroviny“), náklady na suroviny (PTA a MEG) sa významne zvýšili o 67 % a o 31 % od roku 2002 do ORP, v uvedenom poradí, a dosiahli výšku 770 EUR/t (PTA) a 721 EUR/t (MEG) (priemer za ORP). I keď v treťom štvrťroku 2005 bol zaznamenaný malý pokles cien PTA, keď sa ceny znížili na úroveň 700 EUR/t, a cena MEG bola v podstate stabilná, treba poukázať na to, že suroviny sa nakupujú vopred na základe dlhodobých zmlúv. Preto za posudzované obdobie napriek malému poklesu cien PTA na konci ORP výrobné odvetvie Spoločenstva stále znáša dôsledky výrazného zvýšenia nákladov. Okrem toho pre situáciu na svetovom trhu s ropou sú ceny surovín na výrobu PET citlivé na nepredvídateľné zmeny, pravdepodobne však zostanú na vysokej úrovni. Všetky tieto faktory prispievajú k zvýšeniu zraniteľnosti výrobcov PET v rámci Spoločenstva. Je však potrebné poznamenať, že hlavné suroviny patria k výrobkom, s ktorými sa obchoduje na globálnej úrovni, a tieto faktory teda v rovnakej miere zasiahnu aj indických vyvážajúcich výrobcov.

Tabuľka 11

Priemerná cena (EUR/t)

2002

2003

2004

ORP

—

PTA

460

566

718

770

Koeficient

100

123

156

167

| — | MEG |
| --- | --- |

—

MEG

551

550

650

721

Koeficient

100

100

118

131

| (123) | Pre porovnanie priemerná jednotková cena za tonu PET čipov, vyrobených vo výrobnom odvetví Spoločenstva, bola:
  Tabuľka 12 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vážená priemerná cena (EUR/t) | 899 | 918 | 1 013 | 1 092 |
| Koeficient | 100 | 102 | 113 | 121 |

(123)

Pre porovnanie priemerná jednotková cena za tonu PET čipov, vyrobených vo výrobnom odvetví Spoločenstva, bola:

Tabuľka 12

2002

2003

2004

ORP

Vážená priemerná cena (EUR/t)

899

918

1 013

1 092

Koeficient

100

102

113

121

| (124) | Ako sa uvádza v tabuľkách 11 a 12 cena hlavných surovín v priebehu posudzovaného obdobia nepretržite stúpala (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatiaľ čo celkové náklady na výrobu vzrástli len o 21 %. Ako však ukazuje tabuľka 10, ceny sa zvýšili len o 15 % v dôsledku toho, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo preniesť tento nárast na druhotné odvetvie a plne zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách. |
| --- | --- |

(124)

Ako sa uvádza v tabuľkách 11 a 12 cena hlavných surovín v priebehu posudzovaného obdobia nepretržite stúpala (PTA o 67 %, MEG o 31 %), zatiaľ čo celkové náklady na výrobu vzrástli len o 21 %. Ako však ukazuje tabuľka 10, ceny sa zvýšili len o 15 % v dôsledku toho, že výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo preniesť tento nárast na druhotné odvetvie a plne zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách.

2.10.   ZÁSOBY

| (125) | Vývoj zásob počas celého posudzovaného obdobia, t. j. medzi rokom 2002 a ORP, sa znížil o 10 %. Podobne ako pri pôvodných prešetrovaniach by sa však zásoby nemali považovať za významný ukazovateľ v súvislosti s výrobou PET vo výrobnom odvetví Spoločenstva vzhľadom na sezónny charakter trhu s PET počas roka. V porovnaní s výrobou zásoby predstavujú približne 5/6 % výstupu.
  Tabuľka 13 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (t) | 101 554 | 110 695 | 90 422 | 91 123 |
| Koeficient | 100 | 109 | 89 | 90 |

(125)

Vývoj zásob počas celého posudzovaného obdobia, t. j. medzi rokom 2002 a ORP, sa znížil o 10 %. Podobne ako pri pôvodných prešetrovaniach by sa však zásoby nemali považovať za významný ukazovateľ v súvislosti s výrobou PET vo výrobnom odvetví Spoločenstva vzhľadom na sezónny charakter trhu s PET počas roka. V porovnaní s výrobou zásoby predstavujú približne 5/6 % výstupu.

Tabuľka 13

2002

2003

2004

ORP

Zásoby (t)

101 554

110 695

90 422

91 123

Koeficient

100

109

89

90

2.11.   ZISKOVOSŤ, NÁVRATNOSŤ INVESTÍCIÍ A PEŇAŽNÝ TOK

| (126) | Ziskovosť predaja je daná ziskom, ktorý sa vytvorí predajom príslušného výrobku v Spoločenstve. Návratnosť celkových aktív a peňažný tok sa dali merať iba na úrovni najužšej skupiny výrobkov, do ktorej patril podobný výrobok, podľa článku 8 ods. 8 základného nariadenia. Okrem toho sa návratnosť investícií vypočítala na základe návratnosti celkových aktív, keďže návratnosť celkových aktív sa považuje za významnejšiu pre analýzu trendu.
  Tabuľka 14 | 2002 | 2003 | 2004 | ORP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpätie pred zdanením z predaja v rámci Spoločenstva | 2,7 % | –1,8 % | –0,7 % | –3,2 % |
| Návratnosť celkových aktív | 2,0 % | –1,4 % | –0,6 % | –2,4 % |
| Peňažný tok (% z celkového predaja) | 18,1 % | 5,5 % | 10,1 % | –2,6 % |

(126)

Ziskovosť predaja je daná ziskom, ktorý sa vytvorí predajom príslušného výrobku v Spoločenstve. Návratnosť celkových aktív a peňažný tok sa dali merať iba na úrovni najužšej skupiny výrobkov, do ktorej patril podobný výrobok, podľa článku 8 ods. 8 základného nariadenia. Okrem toho sa návratnosť investícií vypočítala na základe návratnosti celkových aktív, keďže návratnosť celkových aktív sa považuje za významnejšiu pre analýzu trendu.

Tabuľka 14

2002

2003

2004

ORP

Ziskové rozpätie pred zdanením z predaja v rámci Spoločenstva

2,7 %

–1,8 %

–0,7 %

–3,2 %

Návratnosť celkových aktív

2,0 %

–1,4 %

–0,6 %

–2,4 %

Peňažný tok (% z celkového predaja)

18,1 %

5,5 %

10,1 %

–2,6 %

| (127) | Okrem stláčania cien, ktoré sa začalo v roku 2002 a ktoré sa časovo zhodovalo s mohutným nárastom dumpingových dovozov z ČĽR, Taiwanu, Malajzie, Kórey a Austrálie (do roku 2004) a subvencovaných dovozov z Indie, sa finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zhoršovala a v roku 2003 prerástla do strát. Po malom zlepšení v roku 2004 v dôsledku antidumpingových opatrení uvalených na ČĽR a Austráliu straty narástli na – 3,2 % v ORP. Preto sa konštatuje, že existuje jasný trend smerom nadol. |
| --- | --- |

(127)

Okrem stláčania cien, ktoré sa začalo v roku 2002 a ktoré sa časovo zhodovalo s mohutným nárastom dumpingových dovozov z ČĽR, Taiwanu, Malajzie, Kórey a Austrálie (do roku 2004) a subvencovaných dovozov z Indie, sa finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zhoršovala a v roku 2003 prerástla do strát. Po malom zlepšení v roku 2004 v dôsledku antidumpingových opatrení uvalených na ČĽR a Austráliu straty narástli na – 3,2 % v ORP. Preto sa konštatuje, že existuje jasný trend smerom nadol.

| (128) | Vývoj návratnosti z celkových aktív a peňažných tokov prebiehal podobne, t. j. vykazoval relatívne dobrý stav v roku 2002, prudké zhoršenie v roku 2003, malé zlepšenie v roku 2004 a ďalšie zhoršenie v ORP. |
| --- | --- |

(128)

Vývoj návratnosti z celkových aktív a peňažných tokov prebiehal podobne, t. j. vykazoval relatívne dobrý stav v roku 2002, prudké zhoršenie v roku 2003, malé zlepšenie v roku 2004 a ďalšie zhoršenie v ORP.

2.12.   INVESTÍCIE A SCHOPNOSŤ NAVÝŠENIA KAPITÁLU

Tabuľka 15

| | 2002 | 2003 | 2004 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície (tis. EUR) | 31 779 | 42 302 | 63 986 | 50 397 |
| Koeficient | 100 | 133 | 201 | 159 |

2002

2003

2004

RIP

Investície (tis. EUR)

31 779

42 302

63 986

50 397

Koeficient

100

133

201

159

| (129) | Investície boli čiastočne určené na zvýšenie kapacity a čiastočne na zlepšenie výrobného procesu. Veľký objem výdavkov vznikol v roku 2004 a počas ORP a časovo sa zhodoval so zvýšením kapacity a s cieľom zachovať podiel na trhu vzhľadom na zvýšenie spotreby. Súčasná situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva a vývoj Spoločenstva a svetových trhov s PET, poznačená nedostatočnou ziskovosťou, však nebola stimulom pre príliš veľké investície. I keď za určitých okolností výrobcovia zo Spoločenstva boli schopní kapitál zvýšiť (najmä z prepojených spoločností), nedostatočná ziskovosť PET nemotivovala k investovaniu a v niektorých prípadoch bolo rozhodnutie odložené. |
| --- | --- |

(129)

Investície boli čiastočne určené na zvýšenie kapacity a čiastočne na zlepšenie výrobného procesu. Veľký objem výdavkov vznikol v roku 2004 a počas ORP a časovo sa zhodoval so zvýšením kapacity a s cieľom zachovať podiel na trhu vzhľadom na zvýšenie spotreby. Súčasná situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva a vývoj Spoločenstva a svetových trhov s PET, poznačená nedostatočnou ziskovosťou, však nebola stimulom pre príliš veľké investície. I keď za určitých okolností výrobcovia zo Spoločenstva boli schopní kapitál zvýšiť (najmä z prepojených spoločností), nedostatočná ziskovosť PET nemotivovala k investovaniu a v niektorých prípadoch bolo rozhodnutie odložené.

2.13.   VEĽKOSŤ SKUTOČNÉHO ROZPÄTIA SUBVENCIÍ

| (130) | Pokiaľ ide o vplyv veľkosti skutočného rozpätia subvencií pre indické dovozy na výrobné odvetvie Spoločenstva, vzhľadom na cenovú citlivosť trhu s týmto výrobkom, tento vplyv nemožno považovať za zanedbateľný. Treba poznamenať, že tento ukazovateľ je dôležitejší v súvislosti s analýzou pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy. Ak by uplynula platnosť opatrení, je pravdepodobné, že subvencované dovozy by sa vrátili v takých objemoch a cenách, že vplyv veľkosti rozpätia subvencií by bol významný. |
| --- | --- |

(130)

Pokiaľ ide o vplyv veľkosti skutočného rozpätia subvencií pre indické dovozy na výrobné odvetvie Spoločenstva, vzhľadom na cenovú citlivosť trhu s týmto výrobkom, tento vplyv nemožno považovať za zanedbateľný. Treba poznamenať, že tento ukazovateľ je dôležitejší v súvislosti s analýzou pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy. Ak by uplynula platnosť opatrení, je pravdepodobné, že subvencované dovozy by sa vrátili v takých objemoch a cenách, že vplyv veľkosti rozpätia subvencií by bol významný.

2.14   ZOTAVENIE Z ÚČINKOV SUBVENCOVANIA V MINULOSTI

| (131) | I keď uvedené skúmané ukazovatele naznačujú nejaké zlepšenie niektorých hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Spoločenstva, okrem uloženia konečných kompenzovateľných opatrení v roku 2001 poskytujú aj dôkaz o tom, že výrobné odvetvie Spoločenstva je stále nestabilné a zraniteľné. |
| --- | --- |

(131)

I keď uvedené skúmané ukazovatele naznačujú nejaké zlepšenie niektorých hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Spoločenstva, okrem uloženia konečných kompenzovateľných opatrení v roku 2001 poskytujú aj dôkaz o tom, že výrobné odvetvie Spoločenstva je stále nestabilné a zraniteľné.

3.   ZÁVER O STAVE VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

| (132) | Stále zvyšovanie spotreby, čiastočne v dôsledku nových spôsobov využívania (okrem iného fľaše na pivo a víno) a čiastočne ako výsledok zvýšenia spotreby v pristupujúcich krajinách, zaväzuje výrobné odvetvie Spoločenstva k tomu, aby zvyšovalo kapacitu a výrobu s cieľom nestratiť podiel na trhu. Na tieto účely prebehol v roku 2004 a počas ORP dôležitý reštrukturalizačný proces sprevádzaný častými zmenami vlastníctva rôznych výrobcov. Zároveň sa vo všeobecnosti zvýšil počet výrobných liniek s cieľom plniť požiadavky rastúcej spotreby a súbežne dosiahnuť úspory z veľkovýroby. Pri niektorých hospodárskych ukazovateľoch, ako sú spotreba, výrobná kapacita, výroba, predaj v EÚ a zamestnanosť, sa skutočne zaznamenal pozitívny trend. Okrem toho v posudzovanom období tiež vzrástli predajné ceny. Celé toto úsilie o reštrukturalizáciu, ako sa už uviedlo, však nedokázalo vyvážiť vplyv stáleho a mohutného zvyšovania cien surovín v posudzovanom období. Vyššie náklady na suroviny sa nedali preniesť na druhotné odvetvie v takej miere, ako by bolo potrebné na udržanie určitej úrovne ziskovosti. To spôsobilo závažné zhoršenie ziskovosti, ktorá klesla z + 2,7 % v roku 2002 na – 3,2 % počas ORP. Podobné negatívne trendy boli zaznamenané v súvislosti s návratnosťou investícií a peňažným tokom. |
| --- | --- |

(132)

Stále zvyšovanie spotreby, čiastočne v dôsledku nových spôsobov využívania (okrem iného fľaše na pivo a víno) a čiastočne ako výsledok zvýšenia spotreby v pristupujúcich krajinách, zaväzuje výrobné odvetvie Spoločenstva k tomu, aby zvyšovalo kapacitu a výrobu s cieľom nestratiť podiel na trhu. Na tieto účely prebehol v roku 2004 a počas ORP dôležitý reštrukturalizačný proces sprevádzaný častými zmenami vlastníctva rôznych výrobcov. Zároveň sa vo všeobecnosti zvýšil počet výrobných liniek s cieľom plniť požiadavky rastúcej spotreby a súbežne dosiahnuť úspory z veľkovýroby. Pri niektorých hospodárskych ukazovateľoch, ako sú spotreba, výrobná kapacita, výroba, predaj v EÚ a zamestnanosť, sa skutočne zaznamenal pozitívny trend. Okrem toho v posudzovanom období tiež vzrástli predajné ceny. Celé toto úsilie o reštrukturalizáciu, ako sa už uviedlo, však nedokázalo vyvážiť vplyv stáleho a mohutného zvyšovania cien surovín v posudzovanom období. Vyššie náklady na suroviny sa nedali preniesť na druhotné odvetvie v takej miere, ako by bolo potrebné na udržanie určitej úrovne ziskovosti. To spôsobilo závažné zhoršenie ziskovosti, ktorá klesla z + 2,7 % v roku 2002 na – 3,2 % počas ORP. Podobné negatívne trendy boli zaznamenané v súvislosti s návratnosťou investícií a peňažným tokom.

| (133) | Tento stav sa časovo zhodoval s nízkou úrovňou cien dovozov z príslušnej krajiny, čo jasne prispelo k stláčaniu cien vo výrobnom odvetví Spoločenstva smerom nadol. Vzhľadom na malé objemy subvencovaných dovozov v rámci tohto prešetrovania uplynutia platnosti sa však hlavná pozornosť venuje analýze pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy. Takže napriek zrejmému pozitívnemu vývoju v oblasti výroby, predaja a predajných cien sa celková finančná situácia Spoločenstva zhoršila a prejavuje sa v zápornom vývoji ziskovosti (zo zisku 2,7 % v roku 2002 na stratu 3,2 % v ORP), predaja na vývoz, výrobných nákladov, návratnosti investícií a peňažného toku. |
| --- | --- |

(133)

Tento stav sa časovo zhodoval s nízkou úrovňou cien dovozov z príslušnej krajiny, čo jasne prispelo k stláčaniu cien vo výrobnom odvetví Spoločenstva smerom nadol. Vzhľadom na malé objemy subvencovaných dovozov v rámci tohto prešetrovania uplynutia platnosti sa však hlavná pozornosť venuje analýze pravdepodobnosti opakovaného výskytu ujmy. Takže napriek zrejmému pozitívnemu vývoju v oblasti výroby, predaja a predajných cien sa celková finančná situácia Spoločenstva zhoršila a prejavuje sa v zápornom vývoji ziskovosti (zo zisku 2,7 % v roku 2002 na stratu 3,2 % v ORP), predaja na vývoz, výrobných nákladov, návratnosti investícií a peňažného toku.

| (134) | Ak sa porovnajú uvedené trendy s trendmi opísanými v nariadeniach, ktorými sa ukladajú predbežné a konečné vyrovnávacie opatrenia, hodnotenie je znova rôzne. Pokiaľ ide o podiel na trhu, výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo jeden percentuálny bod v období od roku 2002 do ORP, zatiaľ čo päť percentuálnych bodov získalo za štyri roky pred prijatím konečných vyrovnávacích opatrení. Na druhej strane ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva počas ORP je menej negatívna ako pred uložením konečných vyrovnávacích opatrení. V dôsledku toho má napriek niektorým zjavným pozitívnym trendom, ktoré vykazujú ukazovatele ujmy, situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva ďaleko od stavu, ktorý by sa dal očakávať, keby došlo k úplnému zotaveniu z ujmy zistenej pri pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(134)

Ak sa porovnajú uvedené trendy s trendmi opísanými v nariadeniach, ktorými sa ukladajú predbežné a konečné vyrovnávacie opatrenia, hodnotenie je znova rôzne. Pokiaľ ide o podiel na trhu, výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo jeden percentuálny bod v období od roku 2002 do ORP, zatiaľ čo päť percentuálnych bodov získalo za štyri roky pred prijatím konečných vyrovnávacích opatrení. Na druhej strane ziskovosť výrobného odvetvia Spoločenstva počas ORP je menej negatívna ako pred uložením konečných vyrovnávacích opatrení. V dôsledku toho má napriek niektorým zjavným pozitívnym trendom, ktoré vykazujú ukazovatele ujmy, situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva ďaleko od stavu, ktorý by sa dal očakávať, keby došlo k úplnému zotaveniu z ujmy zistenej pri pôvodnom prešetrovaní.

| (135) | Záver je teda taký, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa trochu zlepšila v porovnaní s obdobím pred uložením opatrení, ale stále je veľmi nestabilná a zraniteľná. Okrem toho cenový tlak dovozov z príslušnej krajiny neumožňuje, aby výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo v celom rozsahu zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách. |
| --- | --- |

(135)

Záver je teda taký, že situácia výrobného odvetvia Spoločenstva sa trochu zlepšila v porovnaní s obdobím pred uložením opatrení, ale stále je veľmi nestabilná a zraniteľná. Okrem toho cenový tlak dovozov z príslušnej krajiny neumožňuje, aby výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo v celom rozsahu zohľadniť zvýšenie cien surovín vo svojich predajných cenách.

G.   PRAVDEPODOBNOSŤ OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU UJMY

| (136) | Zistilo sa, že priemerná cena vývozu pri predaji z Indie do nečlenských krajín EÚ bola značne nižšia ako priemerná cena vývozu do Spoločenstva a tiež nižšia ako ceny na domácom trhu. Predaj indických výrobcov do nečlenských krajín EÚ sa realizoval vo významných objemoch, ktoré tvorili viac ako 95 % celkového predaja na vývoz. Preto sa usúdilo, že keby doba platnosti opatrení uplynula, podnietilo by to indických vývozcov, aby významné objemy vývozu presunuli z iných tretích krajín na atraktívnejší trh Spoločenstva pri takej úrovni cien, ktorá, i keby došlo k jej zvýšeniu, by pravdepodobne bola stále nižšia ako súčasná úroveň cien vývozu do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(136)

Zistilo sa, že priemerná cena vývozu pri predaji z Indie do nečlenských krajín EÚ bola značne nižšia ako priemerná cena vývozu do Spoločenstva a tiež nižšia ako ceny na domácom trhu. Predaj indických výrobcov do nečlenských krajín EÚ sa realizoval vo významných objemoch, ktoré tvorili viac ako 95 % celkového predaja na vývoz. Preto sa usúdilo, že keby doba platnosti opatrení uplynula, podnietilo by to indických vývozcov, aby významné objemy vývozu presunuli z iných tretích krajín na atraktívnejší trh Spoločenstva pri takej úrovni cien, ktorá, i keby došlo k jej zvýšeniu, by pravdepodobne bola stále nižšia ako súčasná úroveň cien vývozu do Spoločenstva.

| (137) | Ako sa uvádza v odôvodnení 140, vyvážajúci výrobcovia v Indii majú potenciál na zvýšenie objemu svojich vývozov na trh Spoločenstva. India zaznamenala významný nárast svojej výrobnej kapacity z úrovne 330 000 ton v roku 2003 na 600 000 ton v roku 2005. Podľa trhových predpokladov sa očakáva jej zvýšenie o ďalších 220 000 ton v roku 2008. V roku 2005 domáci predaj dosiahol objem 220 000 ton a vývozy 290 000 ton (vrátane 6 831 ton do EÚ). Na základe dostupných údajov by súčasná voľná kapacita mala dosiahnuť v priemere približne 90 000 ton a musí sa považovať za významnú, keďže predstavuje asi 4 % súčasnej spotreby Spoločenstva. Tento odhad potvrdzujú výsledky spolupracujúcich indických výrobcov, ktorí majú značné voľné kapacity. |
| --- | --- |

(137)

Ako sa uvádza v odôvodnení 140, vyvážajúci výrobcovia v Indii majú potenciál na zvýšenie objemu svojich vývozov na trh Spoločenstva. India zaznamenala významný nárast svojej výrobnej kapacity z úrovne 330 000 ton v roku 2003 na 600 000 ton v roku 2005. Podľa trhových predpokladov sa očakáva jej zvýšenie o ďalších 220 000 ton v roku 2008. V roku 2005 domáci predaj dosiahol objem 220 000 ton a vývozy 290 000 ton (vrátane 6 831 ton do EÚ). Na základe dostupných údajov by súčasná voľná kapacita mala dosiahnuť v priemere približne 90 000 ton a musí sa považovať za významnú, keďže predstavuje asi 4 % súčasnej spotreby Spoločenstva. Tento odhad potvrdzujú výsledky spolupracujúcich indických výrobcov, ktorí majú značné voľné kapacity.

| (138) | Pokiaľ ide o výšku zásob, prešetrovanie ukázalo, že výška zásob u spolupracujúcich indických výrobcov nie je významná. Je však potrebné poznamenať, že výška zásob nie je významný faktor, keďže trh s PET má cyklický charakter. |
| --- | --- |

(138)

Pokiaľ ide o výšku zásob, prešetrovanie ukázalo, že výška zásob u spolupracujúcich indických výrobcov nie je významná. Je však potrebné poznamenať, že výška zásob nie je významný faktor, keďže trh s PET má cyklický charakter.

| (139) | Záver je taký, že hoci dovozy do EÚ boli nízke, existuje tu riziko, že by do EÚ mohli byť presmerované významné objemy vývozov. |
| --- | --- |

(139)

Záver je taký, že hoci dovozy do EÚ boli nízke, existuje tu riziko, že by do EÚ mohli byť presmerované významné objemy vývozov.

| (140) | Výrobcovia v príslušnej krajine majú teda potenciál zvýšiť a/alebo presmerovať svoje objemy vývozu na trh Spoločenstva. Prešetrovanie ukázalo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia predávajú príslušný výrobok za nižšiu cenu ako výrobné odvetvie Spoločenstva. Tieto nízke ceny by sa s najväčšou pravdepodobnosťou účtovali naďalej alebo by dokonca klesali súbežne s nižšími cenami účtovanými vo zvyšku sveta, ako sa uvádza v odôvodnení 137, aj s cieľom znova získať úroveň podielov na trhu z obdobia pred uložením opatrení. Takéto cenové správanie by v spojení so schopnosťou vývozcov v príslušnej krajine dodávať významné objemy príslušného výrobku na trh Spoločenstva pravdepodobne spôsobilo zintenzívnenie trendu znižovania cien na trhu s očakávaným nepriaznivým vplyvom na hospodársku situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(140)

Výrobcovia v príslušnej krajine majú teda potenciál zvýšiť a/alebo presmerovať svoje objemy vývozu na trh Spoločenstva. Prešetrovanie ukázalo, že spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia predávajú príslušný výrobok za nižšiu cenu ako výrobné odvetvie Spoločenstva. Tieto nízke ceny by sa s najväčšou pravdepodobnosťou účtovali naďalej alebo by dokonca klesali súbežne s nižšími cenami účtovanými vo zvyšku sveta, ako sa uvádza v odôvodnení 137, aj s cieľom znova získať úroveň podielov na trhu z obdobia pred uložením opatrení. Takéto cenové správanie by v spojení so schopnosťou vývozcov v príslušnej krajine dodávať významné objemy príslušného výrobku na trh Spoločenstva pravdepodobne spôsobilo zintenzívnenie trendu znižovania cien na trhu s očakávaným nepriaznivým vplyvom na hospodársku situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

| (141) | Ako sa už uviedlo, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zostáva zraniteľná a nestabilná. Je pravdepodobné, že keby výrobné odvetvie Spoločenstva bolo konfrontované s vyššími objemami dovozov z príslušnej krajiny za subvencované ceny, viedlo by to k zhoršeniu jeho predaja, podielov na trhu, predajných cien, ako aj k následnému zhoršeniu finančnej situácie na úroveň zistenú pri pôvodnom prešetrovaní. Na základe toho sa teda dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by so všetkou pravdepodobnosťou viedlo k zhoršeniu už nestabilnej situácie a k opakovaniu ešte závažnejšej ujmy vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(141)

Ako sa už uviedlo, situácia výrobného odvetvia Spoločenstva zostáva zraniteľná a nestabilná. Je pravdepodobné, že keby výrobné odvetvie Spoločenstva bolo konfrontované s vyššími objemami dovozov z príslušnej krajiny za subvencované ceny, viedlo by to k zhoršeniu jeho predaja, podielov na trhu, predajných cien, ako aj k následnému zhoršeniu finančnej situácie na úroveň zistenú pri pôvodnom prešetrovaní. Na základe toho sa teda dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by so všetkou pravdepodobnosťou viedlo k zhoršeniu už nestabilnej situácie a k opakovaniu ešte závažnejšej ujmy vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

| (142) | Z uvedeného vyplýva, že ceny dovozov na trhu Spoločenstva by najpravdepodobnejšie boli nižšie, keby neexistovali opatrenia proti subvencovaniu, lebo výrobcovia v Indii by sa možno snažili zvýšiť svoje podiely na trhu. Takéto cenové správanie by v spojení so schopnosťou vyvážajúcich výrobcov v Indii predávať významné objemy PET na trhu Spoločenstva so všetkou pravdepodobnosťou spôsobilo zintenzívnenie cenového tlaku s očakávaným nepriaznivým vplyvom na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. |
| --- | --- |

(142)

Z uvedeného vyplýva, že ceny dovozov na trhu Spoločenstva by najpravdepodobnejšie boli nižšie, keby neexistovali opatrenia proti subvencovaniu, lebo výrobcovia v Indii by sa možno snažili zvýšiť svoje podiely na trhu. Takéto cenové správanie by v spojení so schopnosťou vyvážajúcich výrobcov v Indii predávať významné objemy PET na trhu Spoločenstva so všetkou pravdepodobnosťou spôsobilo zintenzívnenie cenového tlaku s očakávaným nepriaznivým vplyvom na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

H.   ZÁUJMY SPOLOČENSTVA

1.   ÚVOD

| (143) | Podľa článku 31 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich opatrení proti subvencovaniu pôsobilo proti záujmom Spoločenstva ako celku. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia všetkých existujúcich rozličných záujmov. Pri súčasnom prešetrovaní sa analyzuje situácia, v ktorej sú opatrenia proti subvencovaniu už zavedené, a je možné hodnotiť každý nežiaduci záporný vplyv na príslušné strany vyvolaný pôsobením aktuálnych opatrení proti subvencovaniu. |
| --- | --- |

(143)

Podľa článku 31 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich opatrení proti subvencovaniu pôsobilo proti záujmom Spoločenstva ako celku. Stanovenie záujmu Spoločenstva vychádzalo z posúdenia všetkých existujúcich rozličných záujmov. Pri súčasnom prešetrovaní sa analyzuje situácia, v ktorej sú opatrenia proti subvencovaniu už zavedené, a je možné hodnotiť každý nežiaduci záporný vplyv na príslušné strany vyvolaný pôsobením aktuálnych opatrení proti subvencovaniu.

| (144) | Na základe toho sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného subvencovania spôsobujúceho ujmu existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovať opatrenia v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva. |
| --- | --- |

(144)

Na základe toho sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného subvencovania spôsobujúceho ujmu existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že zachovať opatrenia v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva.

2.   ZÁUJEM VÝROBNÉHO ODVETVIA SPOLOČENSTVA

| (145) | Ako sa už naznačilo, existuje jasná pravdepodobnosť opakovaného výskytu subvencovania spôsobujúceho ujmu, keby sa opatrenia zrušili. Všetci výrobcovia zo Spoločenstva až na dvoch v plnej miere spolupracovali a naznačili svoju podporu pre pokračovanie opatrení. |
| --- | --- |

(145)

Ako sa už naznačilo, existuje jasná pravdepodobnosť opakovaného výskytu subvencovania spôsobujúceho ujmu, keby sa opatrenia zrušili. Všetci výrobcovia zo Spoločenstva až na dvoch v plnej miere spolupracovali a naznačili svoju podporu pre pokračovanie opatrení.

| (146) | Pokračovanie opatrení proti subvencovaniu dovozov z Indie by zvýšilo možnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva dosiahne prijateľnú úroveň ziskovosti, keďže je pravdepodobné, že v krátkodobom horizonte by bolo schopné zvýšiť objemy predaja, a tým získavať úspory z veľkovýroby a súčasne mierne zvyšovať svoje predajné ceny, a tým dosahovať uspokojivú úroveň zisku. I keď subvencované dovozy v ORP pochádzajúce z Indie boli nízke, a teda nemohli spôsobiť závažné ujmy, pravdepodobne by na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva mali záporný účinok, keby sa zrušili opatrenia proti subvencovaniu. Tieto opatrenia sú teda nanajvýš dôležité pre garantovanie životaschopnosti podnikania výrobného odvetvia Spoločenstva s PET čipmi, ktoré už niekoľko rokov čelí konkurencii subvencovaných dovozov z Indie. |
| --- | --- |

(146)

Pokračovanie opatrení proti subvencovaniu dovozov z Indie by zvýšilo možnosť, že výrobné odvetvie Spoločenstva dosiahne prijateľnú úroveň ziskovosti, keďže je pravdepodobné, že v krátkodobom horizonte by bolo schopné zvýšiť objemy predaja, a tým získavať úspory z veľkovýroby a súčasne mierne zvyšovať svoje predajné ceny, a tým dosahovať uspokojivú úroveň zisku. I keď subvencované dovozy v ORP pochádzajúce z Indie boli nízke, a teda nemohli spôsobiť závažné ujmy, pravdepodobne by na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva mali záporný účinok, keby sa zrušili opatrenia proti subvencovaniu. Tieto opatrenia sú teda nanajvýš dôležité pre garantovanie životaschopnosti podnikania výrobného odvetvia Spoločenstva s PET čipmi, ktoré už niekoľko rokov čelí konkurencii subvencovaných dovozov z Indie.

3.   ZÁUJEM DOVOZCOV

| (147) | Spolupráca dovozcov/obchodníkov bola malá a spomedzi spolupracujúcich dovozcov ani jeden nenakupoval od Indie. Spolupracujúcich dovozcov/obchodníkov však možno považovať za reprezentatívnych, lebo ich objem predaja predstavuje okolo 5 % spotreby EÚ. Títo by dali prednosť trhu s nulovými clami, aj keby stabilne dosahovali dobré finančné výsledky. |
| --- | --- |

(147)

Spolupráca dovozcov/obchodníkov bola malá a spomedzi spolupracujúcich dovozcov ani jeden nenakupoval od Indie. Spolupracujúcich dovozcov/obchodníkov však možno považovať za reprezentatívnych, lebo ich objem predaja predstavuje okolo 5 % spotreby EÚ. Títo by dali prednosť trhu s nulovými clami, aj keby stabilne dosahovali dobré finančné výsledky.

| (148) | Prešetrovaním sa ukázalo, že stále existujú alternatívne zdroje dodávok bez opatrení proti subvencovaniu a proti dumpingu, napr. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pakistanu, Iránu, Saudskej Arábie. Dovozcovia/obchodníci by sa teda mohli spoľahnúť (alebo sa preorientovať) na značné alternatívne zdroje dodávok. |
| --- | --- |

(148)

Prešetrovaním sa ukázalo, že stále existujú alternatívne zdroje dodávok bez opatrení proti subvencovaniu a proti dumpingu, napr. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pakistanu, Iránu, Saudskej Arábie. Dovozcovia/obchodníci by sa teda mohli spoľahnúť (alebo sa preorientovať) na značné alternatívne zdroje dodávok.

| (149) | Vzhľadom na to, že účinné opatrenia sa dovozcov nijako významne nedotýkajú, záver je taký, že zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení proti dovozom pochádzajúcim z Indie by ani ďalej nemalo žiadny významný záporný vplyv na situáciu dovozcov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(149)

Vzhľadom na to, že účinné opatrenia sa dovozcov nijako významne nedotýkajú, záver je taký, že zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení proti dovozom pochádzajúcim z Indie by ani ďalej nemalo žiadny významný záporný vplyv na situáciu dovozcov v Spoločenstve.

4.   ZÁUJEM SPRACOVATEĽOV/POUŽÍVATEĽOV

| (150) | Komisia poslala dotazníky 47 známym spracovateľom/používateľom. Vyplnený dotazník zaslalo len desať spracovateľov/používateľov celkove nízkej reprezentatívnosti. Podľa informácií o nákupoch, ktoré uviedli vo vyplnených dotazníkoch, spolupracujúci spracovatelia/používatelia počas OP predstavovali približne 20 % z celkovej spotreby PET v Spoločenstve. Počas OP nakúpili 95 % PET od výrobcov v Spoločenstve a zvyšok z dovozov pochádzajúcich z iných krajín, ako je krajina, ktorá je predmetom tohto prešetrovania. Predložilo sa mnoho argumentov proti uloženiu ciel. |
| --- | --- |

(150)

Komisia poslala dotazníky 47 známym spracovateľom/používateľom. Vyplnený dotazník zaslalo len desať spracovateľov/používateľov celkove nízkej reprezentatívnosti. Podľa informácií o nákupoch, ktoré uviedli vo vyplnených dotazníkoch, spolupracujúci spracovatelia/používatelia počas OP predstavovali približne 20 % z celkovej spotreby PET v Spoločenstve. Počas OP nakúpili 95 % PET od výrobcov v Spoločenstve a zvyšok z dovozov pochádzajúcich z iných krajín, ako je krajina, ktorá je predmetom tohto prešetrovania. Predložilo sa mnoho argumentov proti uloženiu ciel.

| (151) | Dotazník vyplnilo päť spracovateľov (ktorí spracovávajú PET čipy v predbežných výliskoch a v kvalite vhodnej pre fľaše a predstavujú 10 % spotreby). Náklady na PET čipy tvoria 55 % z nákladov na ich konečný výrobok (väčšinou predbežné výlisky). Zistilo sa, že dovážajú zanedbateľné množstvá z Indie a iných tretích krajín. Majú však námietky proti pokračovaniu cla a tvrdia, že takéto opatrenia by mohli vyvolať umelé zvyšovanie cien v Európe. |
| --- | --- |

(151)

Dotazník vyplnilo päť spracovateľov (ktorí spracovávajú PET čipy v predbežných výliskoch a v kvalite vhodnej pre fľaše a predstavujú 10 % spotreby). Náklady na PET čipy tvoria 55 % z nákladov na ich konečný výrobok (väčšinou predbežné výlisky). Zistilo sa, že dovážajú zanedbateľné množstvá z Indie a iných tretích krajín. Majú však námietky proti pokračovaniu cla a tvrdia, že takéto opatrenia by mohli vyvolať umelé zvyšovanie cien v Európe.

| (152) | Päť používateľov, ktorí predstavujú asi 10 % spotreby, poskytlo pomerne neúplné údaje. Nízka úroveň spolupráce zo strany veľkých používateľov je pravdepodobne daná tým, že posledné prešetrovanie v súvislosti s dovozmi PET z ČĽR, Austrálie a Pakistanu sa konalo len pred dvoma rokmi. Náklady na PET tvoria približne 6/7 % z celkových nákladov, a sú teda dosť obmedzené. I keď neuviedli žiadne dovozy z Indie podobne ako spracovatelia, majú námietky proti uloženiu ciel a tvrdia, že takéto opatrenia by mohli vyvolať umelé zvyšovanie cien v Európe. |
| --- | --- |

(152)

Päť používateľov, ktorí predstavujú asi 10 % spotreby, poskytlo pomerne neúplné údaje. Nízka úroveň spolupráce zo strany veľkých používateľov je pravdepodobne daná tým, že posledné prešetrovanie v súvislosti s dovozmi PET z ČĽR, Austrálie a Pakistanu sa konalo len pred dvoma rokmi. Náklady na PET tvoria približne 6/7 % z celkových nákladov, a sú teda dosť obmedzené. I keď neuviedli žiadne dovozy z Indie podobne ako spracovatelia, majú námietky proti uloženiu ciel a tvrdia, že takéto opatrenia by mohli vyvolať umelé zvyšovanie cien v Európe.

| (153) | Vzhľadom na dosť dobrú finančnú situáciu v druhotnom odvetví na rozdiel od výrobného odvetvia Spoločenstva, žiadny spracovateľ/používateľ nepredložil argument, že zachovanie súčasných ciel by mohlo viesť k strate pracovných miest alebo k presunom výrobných zariadení do zámoria. |
| --- | --- |

(153)

Vzhľadom na dosť dobrú finančnú situáciu v druhotnom odvetví na rozdiel od výrobného odvetvia Spoločenstva, žiadny spracovateľ/používateľ nepredložil argument, že zachovanie súčasných ciel by mohlo viesť k strate pracovných miest alebo k presunom výrobných zariadení do zámoria.

| (154) | Okrem toho, pokiaľ ide o výstup, výrobné odvetvie Spoločenstva prispôsobilo svoju veľkosť tak, aby vyhovovala zvýšenej spotrebe, a je preto veľmi pravdepodobné, že nevyužité kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva by mohli plne pokryť objemy dovozov. |
| --- | --- |

(154)

Okrem toho, pokiaľ ide o výstup, výrobné odvetvie Spoločenstva prispôsobilo svoju veľkosť tak, aby vyhovovala zvýšenej spotrebe, a je preto veľmi pravdepodobné, že nevyužité kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva by mohli plne pokryť objemy dovozov.

| (155) | Vzhľadom na to, že stále existujú alternatívne zdroje dodávok bez opatrení proti subvencovaniu a proti dumpingu, napr. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pakistanu, Iránu, Saudskej Arábie, používatelia v Spoločenstve by sa okrem toho mohli spoľahnúť (alebo sa preorientovať) na diverzifikovaných dodávateľov príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(155)

Vzhľadom na to, že stále existujú alternatívne zdroje dodávok bez opatrení proti subvencovaniu a proti dumpingu, napr. z Mexika, Brazílie, USA, Turecka, Pakistanu, Iránu, Saudskej Arábie, používatelia v Spoločenstve by sa okrem toho mohli spoľahnúť (alebo sa preorientovať) na diverzifikovaných dodávateľov príslušného výrobku.

| (156) | Pokiaľ ide o výkonnosť používateľského odvetvia, prešetrovaním sa ukázalo, že počas posudzovaného obdobia spolupracujúci používatelia zvýšili svoj obrat, zachovali stabilnú zamestnanosť a v celku zvýšili svoju ziskovosť. Zistilo sa teda, že opatrenia proti subvencovaniu ich nijako negatívne nezasiahli. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o výkonnosť používateľského odvetvia, prešetrovaním sa ukázalo, že počas posudzovaného obdobia spolupracujúci používatelia zvýšili svoj obrat, zachovali stabilnú zamestnanosť a v celku zvýšili svoju ziskovosť. Zistilo sa teda, že opatrenia proti subvencovaniu ich nijako negatívne nezasiahli.

| (157) | Z uvedeného vyplýva, že zachovanie existujúcich opatrení proti subvencovaniu namierených proti dovozu z Indie nebude mať výrazný negatívny vplyv na situáciu používateľov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(157)

Z uvedeného vyplýva, že zachovanie existujúcich opatrení proti subvencovaniu namierených proti dovozu z Indie nebude mať výrazný negatívny vplyv na situáciu používateľov v Spoločenstve.

5.   ZÁUJEM DODÁVATEĽOV

| (158) | Dodávatelia suroviny [monoetylénglykolu (MEG) a rafinovanej kyseliny tereftalovej (PTA), dimetyltereftalátu (DMT) a IPA, všetko petrochemické deriváty z nafty] jasne naznačili svoju podporu pre opatrenia a poskytli dobrú spoluprácu. Zachovanie opatrení by bolo pre nich výhodné, lebo výrobné odvetvie Spoločenstva by pravdepodobne bolo schopné zotaviť sa a umožniť im zlepšenie výkonnosti. |
| --- | --- |

(158)

Dodávatelia suroviny [monoetylénglykolu (MEG) a rafinovanej kyseliny tereftalovej (PTA), dimetyltereftalátu (DMT) a IPA, všetko petrochemické deriváty z nafty] jasne naznačili svoju podporu pre opatrenia a poskytli dobrú spoluprácu. Zachovanie opatrení by bolo pre nich výhodné, lebo výrobné odvetvie Spoločenstva by pravdepodobne bolo schopné zotaviť sa a umožniť im zlepšenie výkonnosti.

6.   ZÁVER O ZÁUJME SPOLOČENSTVA

| (159) | Vzhľadom na všetky uvedené faktory je záver taký, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných opatrení proti subvencovaniu dovozov z Indie. |
| --- | --- |

(159)

Vzhľadom na všetky uvedené faktory je záver taký, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných opatrení proti subvencovaniu dovozov z Indie.

I.   VYROVNÁVACIE OPATRENIA

| (160) | Všetky zúčastnené strany boli informované o najvýznamnejších skutočnostiach a aspektoch, na základe ktorých sa má odporúčať, aby existujúce opatrenia zostali zachované. Dostali tiež čas na predloženie stanoviska následne po uverejnení. Pripomienky v súvislosti s uverejnením neboli takého charakteru, aby to znamenalo zmeny v záveroch. Indická vláda uviedla pripomienky k aspektom ujmy s tvrdením, že sa nepreukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva znáša pokračujúcu ujmu a že dovozný tlak z Indie nebol dôvodom, že výrobcovia Spoločenstva plne nepremietli nárast nákladov na suroviny do svojiich predajných cien. Treba pripomenúť, že podľa analýzy situácie výrobného odvetvia Spoločenstva sa jeho finančná situácia zhoršila a, ako je vysvetlené v odôvodnení 127, nízka úroveň cien dovozu z príslušnej krajiny jasne prispela k tlaku na zníženie cien výrobného odvetvia Spoločenstva. Pri malom objeme subvencovaného dovozu v rámci preskúmania uplynutia platnosti sa musela preskúmať pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy. V tejto súvislosti sa vyslovil záver, ako sa uvádza v odôvodnení 127, že pri neexistujúcich opatreniach by mal zvýšený objem vývozu z Indie za nízke ceny negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho jeden indický vývozca uviedol, že pri chýbajúcich opatreniach nie je pravdepodobné, že India presmeruje predaj do Spoločenstva. Tento vývozca uviedol, že vznikajúce trhy sú atraktívnejšie ako trh Spoločenstva, že indický dopyt rýchlo rastie a že z tohto dôvodu nie je k dispozícii žiadna voľná kapacita. Treba však zvážiť, či napriek nárastu dopytu na indickom trhu úroveň prešetrovania v spoločnosti naznačila voľné kapacity, ako to vyplýva aj z informácií o trhu. Preto sa dospelo k záveru, že žiadne pripomienky týkajúce sa uverejnenia neboli takého charakteru, aby sa zmenili závery obsiahnuté v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(160)

Všetky zúčastnené strany boli informované o najvýznamnejších skutočnostiach a aspektoch, na základe ktorých sa má odporúčať, aby existujúce opatrenia zostali zachované. Dostali tiež čas na predloženie stanoviska následne po uverejnení. Pripomienky v súvislosti s uverejnením neboli takého charakteru, aby to znamenalo zmeny v záveroch. Indická vláda uviedla pripomienky k aspektom ujmy s tvrdením, že sa nepreukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva znáša pokračujúcu ujmu a že dovozný tlak z Indie nebol dôvodom, že výrobcovia Spoločenstva plne nepremietli nárast nákladov na suroviny do svojiich predajných cien. Treba pripomenúť, že podľa analýzy situácie výrobného odvetvia Spoločenstva sa jeho finančná situácia zhoršila a, ako je vysvetlené v odôvodnení 127, nízka úroveň cien dovozu z príslušnej krajiny jasne prispela k tlaku na zníženie cien výrobného odvetvia Spoločenstva. Pri malom objeme subvencovaného dovozu v rámci preskúmania uplynutia platnosti sa musela preskúmať pravdepodobnosť opätovného výskytu ujmy. V tejto súvislosti sa vyslovil záver, ako sa uvádza v odôvodnení 127, že pri neexistujúcich opatreniach by mal zvýšený objem vývozu z Indie za nízke ceny negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. Okrem toho jeden indický vývozca uviedol, že pri chýbajúcich opatreniach nie je pravdepodobné, že India presmeruje predaj do Spoločenstva. Tento vývozca uviedol, že vznikajúce trhy sú atraktívnejšie ako trh Spoločenstva, že indický dopyt rýchlo rastie a že z tohto dôvodu nie je k dispozícii žiadna voľná kapacita. Treba však zvážiť, či napriek nárastu dopytu na indickom trhu úroveň prešetrovania v spoločnosti naznačila voľné kapacity, ako to vyplýva aj z informácií o trhu. Preto sa dospelo k záveru, že žiadne pripomienky týkajúce sa uverejnenia neboli takého charakteru, aby sa zmenili závery obsiahnuté v tomto nariadení.

| (161) | Z uvedeného vyplýva, ako je ustanovené v článku 21 ods. 2 základného nariadenia, že vyrovnávacie opatrenia platné pre dovozy PET čipov pochádzajúcich z Indie by mali zostať zachované. Pripomína sa, že tieto opatrenia spočívajú v špecifických clách. |
| --- | --- |

(161)

Z uvedeného vyplýva, ako je ustanovené v článku 21 ods. 2 základného nariadenia, že vyrovnávacie opatrenia platné pre dovozy PET čipov pochádzajúcich z Indie by mali zostať zachované. Pripomína sa, že tieto opatrenia spočívajú v špecifických clách.

| (162) | Vo vyrovnávacích colných sadzbách jednotlivých spoločností stanovených v tomto nariadení sa zohľadňuje situácia spolupracujúcich vývozcov zistená počas preskúmania. Takže tieto sú platné iba pre dovozy príslušného výrobku, ktorý vyrábajú tieto spoločnosti, a teda konkrétne uvedené právnické osoby. Dovozy príslušného výrobku, ktoré vyrába iná spoločnosť, ktorá nie je s názvom a adresou konkrétne uvedená v účinnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov, ktoré sú vo vzťahu s konkrétne uvedenými spoločnosťami, nemôžu využívať výhody týchto sadzieb a platia pre ne rovnaké colné sadzby ako pre všetky „ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(162)

Vo vyrovnávacích colných sadzbách jednotlivých spoločností stanovených v tomto nariadení sa zohľadňuje situácia spolupracujúcich vývozcov zistená počas preskúmania. Takže tieto sú platné iba pre dovozy príslušného výrobku, ktorý vyrábajú tieto spoločnosti, a teda konkrétne uvedené právnické osoby. Dovozy príslušného výrobku, ktoré vyrába iná spoločnosť, ktorá nie je s názvom a adresou konkrétne uvedená v účinnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov, ktoré sú vo vzťahu s konkrétne uvedenými spoločnosťami, nemôžu využívať výhody týchto sadzieb a platia pre ne rovnaké colné sadzby ako pre všetky „ostatné spoločnosti“.

| (163) | Každá požiadavka na uplatňovanie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mala bez odkladu adresovať Komisii (10) spolu so všetkými dôležitými informáciami, najmä o každej zmene činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, domácim predajom alebo vývozom spojeným, napríklad, s touto zmenou názvu alebo so zmenou vo výrobných a predajných subjektoch. Ak je to vhodné, a po konzultácii s poradným výborom, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia a aktualizácia zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb. |
| --- | --- |

(163)

Každá požiadavka na uplatňovanie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mala bez odkladu adresovať Komisii (10) spolu so všetkými dôležitými informáciami, najmä o každej zmene činností spoločnosti súvisiacich s výrobou, domácim predajom alebo vývozom spojeným, napríklad, s touto zmenou názvu alebo so zmenou vo výrobných a predajných subjektoch. Ak je to vhodné, a po konzultácii s poradným výborom, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia a aktualizácia zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.

| (164) | V snahe zabezpečiť správne uplatňovanie vyrovnávacieho cla zostatková colná sadzba by mala platiť nielen pre všetkých nespolupracujúcich vývozcov, ale aj pre tie spoločnosti, ktoré nemali žiadny vývoz počas ORP. Tieto spoločnosti však môžu po splnení požiadaviek článku 20 základného nariadenia predložiť žiadosť o preskúmanie podľa tohto článku s cieľom nechať posúdiť svoju situáciu individuálne, |
| --- | --- |

(164)

V snahe zabezpečiť správne uplatňovanie vyrovnávacieho cla zostatková colná sadzba by mala platiť nielen pre všetkých nespolupracujúcich vývozcov, ale aj pre tie spoločnosti, ktoré nemali žiadny vývoz počas ORP. Tieto spoločnosti však môžu po splnení požiadaviek článku 20 základného nariadenia predložiť žiadosť o preskúmanie podľa tohto článku s cieľom nechať posúdiť svoju situáciu individuálne,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy polyetyléntereftalátu s viskozitou 78 ml/g alebo viac, podľa normy ISO 1628-5, ktorý patrí pod kód KN 3907 60 20 a pochádza z Indie.

2.   S výnimkou ustanovení článku 2 sadzba vyrovnávacieho cla platná pre čistú cenu na hranici Spoločenstva pred preclením výrobkov vyrobených uvedenými spoločnosťami je takáto:

| Krajina | Spoločnosť | Vyrovnávacie clo (EUR/t) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Reliance Industries Limited | 41,3 | A181 |
| India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 31,3 | A182 |
| India | Senpet Ltd | 22,2 | A183 |
| India | Futura Polyesters Ltd | 0 | A184 |
| India | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |
| India | všetky ostatné spoločnosti | 41,3 | A999 |

Krajina

Spoločnosť

Vyrovnávacie clo (EUR/t)

Doplnkový kód TARIC

India

Reliance Industries Limited

41,3

A181

India

Pearl Engineering Polymers Ltd

31,3

A182

India

Senpet Ltd

22,2

A183

India

Futura Polyesters Ltd

0

A184

India

South Asian Petrochem Ltd

106,5

A585

India

všetky ostatné spoločnosti

41,3

A999

3.   V prípadoch, že tovar bol pred uvedením do voľného obehu poškodený, a cena skutočne zaplatená alebo splatná sa teda rozdelila na účely stanovenia hodnoty cla podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 (11), sa výška vyrovnávacieho cla vypočítaná na základe uvedených súm zníži o percentuálny podiel zodpovedajúci rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej.

4.   Bez ohľadu na odsek 1 a 2 konečné vyrovnávacie clo neplatí pre dovozy uvedené do voľného obehu v súlade s článkom 2.

5.   Pokiaľ nie je stanovené inak, platia účinné ustanovenia pre clá.

Článok 2

1.   Dovozy sú oslobodené od vyrovnávacích ciel uložených podľa článku 1 za predpokladu, že ich vyrábajú a priamo vyvážajú (t. j. fakturujú a expedujú) spoločnosti uvedené v odseku 3 spoločnosti, ktorá pôsobí ako dovozca v Spoločenstve, zaraďujú sa pod príslušný doplnkový kód TARIC a sú splnené podmienky stanovené v odseku 2.

2.   Keď sa podá žiadosť o uvedenie do voľného obehu, oslobodenie od ciel je podmienené predložením platnej „faktúry súvisiacej so záväzkom“ vydanej vyvážajúcimi spoločnosťami uvedenými v odseku 3 colnej správe príslušného členského štátu a obsahujúcej dôležité informácie uvedené v prílohe. Oslobodenie od cla je ďalej podmienené tým, že tovar priznaný a predložený colnému orgánu presne zodpovedá opisu v danej „faktúre súvisiacej so záväzkom“.

3.   Dovozy, ku ktorým je priložená „faktúra súvisiaca so záväzkom“, sa colne priznávajú pod týmito doplnkovými kódmi TARIC:

| Krajina | Spoločnosť | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| India | Pearl Engineering Polymers Ltd | A182 |
| India | Reliance Industries Ltd | A181 |
| India | South Asian Petrochem Ltd | A585 |

Krajina

Spoločnosť

Doplnkový kód TARIC

India

Pearl Engineering Polymers Ltd

A182

India

Reliance Industries Ltd

A181

India

South Asian Petrochem Ltd

A585

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 22. februára 2007

Za Radu

predseda

F. MÜNTEFERING

---

(1)  Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

2

(3)  Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1646/2005 (Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2005, s. 10).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 271, 19.8.2004, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2005, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 304, 1.12.2005, s. 4.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 304, 1.12.2005, s. 9.

8

(9)  Odôvodnenie 26 nariadenia (ES) č. 2603/2000 (Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 1).

9

(10)  Európska komisia, generálne riaditeľstvo pre obchod, riaditeľstvo H, J-79 5/17, B-1049 Brusel (European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, J-79 5/17, B-1049 Brussels).

10

(11)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1875/2006 (Ú. v. EÚ L 360, 19.12.2006, s. 64).

11

---

PRÍLOHA

Informácie, ktoré sa majú uvádzať vo faktúre súvisiacej so záväzkom podľa článku 2 ods. 2:

| 1. | Číslo faktúry súvisiacej so záväzkom. |
| --- | --- |

1.

Číslo faktúry súvisiacej so záväzkom.

| 2. | Doplnkový kód TARIC, pod ktorým tovar uvedený vo faktúre môže byť colne odbavený na hraniciach Spoločenstva (ako sa stanovuje v nariadení). |
| --- | --- |

2.

Doplnkový kód TARIC, pod ktorým tovar uvedený vo faktúre môže byť colne odbavený na hraniciach Spoločenstva (ako sa stanovuje v nariadení).

| 3. | Presný opis tovaru vrátane:






  — | nahlasovacieho kódového čísla výrobku (ako sa uvádza v záväzku, ktorý ponúkol príslušný vyrábajúci vývozca), |
| --- | --- | --- |

3.

Presný opis tovaru vrátane:

—

nahlasovacieho kódového čísla výrobku (ako sa uvádza v záväzku, ktorý ponúkol príslušný vyrábajúci vývozca),

| — | kódu KN, |
| --- | --- |

—

kódu KN,

| — | množstva (uvádza sa v jednotkách). |
| --- | --- |

—

množstva (uvádza sa v jednotkách).

| 4. | Opis podmienok predaja vrátane:






  — | jednotkovej ceny, |
| --- | --- | --- |

4.

Opis podmienok predaja vrátane:

—

jednotkovej ceny,

| — | platných platobných podmienok, |
| --- | --- |

—

platných platobných podmienok,

| — | platných dodávateľských podmienok, |
| --- | --- |

—

platných dodávateľských podmienok,

| — | celkových zliav a rabatov. |
| --- | --- |

—

celkových zliav a rabatov.

| 5. | Názov spoločnosti, ktorá pôsobí ako dovozca a na ktorú spoločnosť priamo vystavuje faktúru. |
| --- | --- |

5.

Názov spoločnosti, ktorá pôsobí ako dovozca a na ktorú spoločnosť priamo vystavuje faktúru.

| 6. | Meno úradníka spoločnosti, ktorý vystavil faktúru súvisiacu so záväzkom, a toto podpísané vyhlásenie:
  „Ja, podpísaný, potvrdzujem, že predaj na priamy vývoz do Európskeho spoločenstva tovarov zahrnutých v tejto faktúre sa realizuje v rozsahu a za podmienok záväzku ponúknutého ... [spoločnosť] a že je akceptovaný Európskou komisiou rozhodnutím 2000/745/ES. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ |
| --- | --- |

6.

Meno úradníka spoločnosti, ktorý vystavil faktúru súvisiacu so záväzkom, a toto podpísané vyhlásenie:

„Ja, podpísaný, potvrdzujem, že predaj na priamy vývoz do Európskeho spoločenstva tovarov zahrnutých v tejto faktúre sa realizuje v rozsahu a za podmienok záväzku ponúknutého ... [spoločnosť] a že je akceptovaný Európskou komisiou rozhodnutím 2000/745/ES. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/60

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 194/2007

z 26. februára 2007,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 27. februára 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 386/2005 (Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 26. februára 2007, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 103,4 |
| JO | 96,5 |
| MA | 65,9 |
| TN | 148,3 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 110,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,3 |
| MA | 206,0 |
| MK | 57,6 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 143,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 10 20 | CU | 37,4 |
| EG | 49,7 |
| IL | 57,6 |
| MA | 42,8 |
| TN | 49,6 |
| TR | 65,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 108,8 |
| MA | 95,1 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 112,1 |
| IL | 71,9 |
| MA | 80,4 |
| PK | 58,0 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 75,3 |
| 0805 50 10 | EG | 63,4 |
| IL | 65,7 |
| TR | 49,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| CA | 91,7 |
| CN | 95,7 |
| US | 118,6 |
| ZZ | 101,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,7 |
| CL | 76,9 |
| CN | 66,5 |
| US | 96,9 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 81,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

IL

103,4

JO

96,5

MA

65,9

TN

148,3

TR

140,0

ZZ

110,8

0707 00 05

JO

178,3

MA

206,0

MK

57,6

TR

133,0

ZZ

143,7

0709 90 70

MA

46,5

TR

75,8

ZZ

61,2

0805 10 20

CU

37,4

EG

49,7

IL

57,6

MA

42,8

TN

49,6

TR

65,8

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

108,8

MA

95,1

ZZ

102,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

112,1

IL

71,9

MA

80,4

PK

58,0

TR

54,0

ZZ

75,3

0805 50 10

EG

63,4

IL

65,7

TR

49,9

ZZ

59,7

0808 10 80

AR

101,4

CA

91,7

CN

95,7

US

118,6

ZZ

101,9

0808 20 50

AR

81,7

CL

76,9

CN

66,5

US

96,9

ZA

82,8

ZZ

81,0

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/62

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 195/2007

z 26. februára 2007,

ktorým sa v období od 1. marca do 31. augusta 2007 otvára nákup masla v určitých členských štátoch

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 2771/1999 zo 16. decembra 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999, pokiaľ ide o intervenciu na trhu s maslom a smotanou (2), a najmä na jeho článok 2,

keďže:

| (1) | V článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sa uvádza, že v prípade, ak trhové ceny masla klesnú v jednom alebo viacerých členských štátoch počas príslušného obdobia pod 92 % intervenčnej ceny, intervenčné agentúry musia začať s nákupom masla. |
| --- | --- |

(1)

V článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sa uvádza, že v prípade, ak trhové ceny masla klesnú v jednom alebo viacerých členských štátoch počas príslušného obdobia pod 92 % intervenčnej ceny, intervenčné agentúry musia začať s nákupom masla.

| (2) | Na základe trhových cien, ktoré oznámili členské štáty, Komisia v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (ES) č. 2771/1999 konštatovala, že ceny v Španielsku, v Írsku a v Portugalsku boli nižšie ako 92 % intervenčnej ceny počas dvoch po sebe nasledujúcich týždňov. V týchto členských štátoch by sa preto mal otvoriť intervenčný nákup, |
| --- | --- |

(2)

Na základe trhových cien, ktoré oznámili členské štáty, Komisia v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (ES) č. 2771/1999 konštatovala, že ceny v Španielsku, v Írsku a v Portugalsku boli nižšie ako 92 % intervenčnej ceny počas dvoch po sebe nasledujúcich týždňov. V týchto členských štátoch by sa preto mal otvoriť intervenčný nákup,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nákup masla podľa článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sa týmto otvára v týchto členských štátoch:

| — | Španielsko, |
| --- | --- |

—

Španielsko,

| — | Írsko, |
| --- | --- |

—

Írsko,

| — | Portugalsko. |
| --- | --- |

—

Portugalsko.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1913/2005 (Ú. v. EÚ L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Ú. v. ES L 333, 24.12.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1919/2006 (Ú. v. EÚ L 380, 28.12.2006, s. 1).

2

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/63

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 196/2007

z 26. februára 2007,

ktorým sa určujú vývozné náhrady uplatniteľné za vývoz obilnín, pšeničných a ražných múk a krupíc

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 3,

keďže:

| (1) | Podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 rozdiel medzi kurzom alebo cenou produktov na svetovom trhu v zmysle článku 1 uvedeného nariadenia a cenou týchto produktov v Spoločenstve sa môže pokryť dotáciou na vývoz. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 rozdiel medzi kurzom alebo cenou produktov na svetovom trhu v zmysle článku 1 uvedeného nariadenia a cenou týchto produktov v Spoločenstve sa môže pokryť dotáciou na vývoz.

| (2) | Vývozné náhrady musia byť určené tak, aby sa zohľadnili údaje článku 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995, upravujúceho niektoré podmienky uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 vo veci poskytnutia vývozných náhrad, ako i opatrenia, ktoré treba prijať v prípade narušenia trhu s obilninami (2). |
| --- | --- |

(2)

Vývozné náhrady musia byť určené tak, aby sa zohľadnili údaje článku 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995, upravujúceho niektoré podmienky uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 vo veci poskytnutia vývozných náhrad, ako i opatrenia, ktoré treba prijať v prípade narušenia trhu s obilninami (2).

| (3) | Pokiaľ ide o pšeničné a ražné múky a krupice, vývozné náhrady uplatniteľné na tieto produkty sa musia vypočítať tak, aby sa zohľadnilo množstvo obilnín potrebné na výrobu zvažovaných produktov. Tieto množstvá boli stanovené v nariadení (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Pokiaľ ide o pšeničné a ražné múky a krupice, vývozné náhrady uplatniteľné na tieto produkty sa musia vypočítať tak, aby sa zohľadnilo množstvo obilnín potrebné na výrobu zvažovaných produktov. Tieto množstvá boli stanovené v nariadení (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situácia na svetovom trhu alebo špecifické nároky niektorých trhov môžu vyžadovať diferenciáciu vývozných náhrad za niektoré produkty podľa ich krajiny určenia. |
| --- | --- |

(4)

Situácia na svetovom trhu alebo špecifické nároky niektorých trhov môžu vyžadovať diferenciáciu vývozných náhrad za niektoré produkty podľa ich krajiny určenia.

| (5) | Dotácia musí byť stanovená raz mesačne. V priebehu tohto intervalu sa môže zmeniť. |
| --- | --- |

(5)

Dotácia musí byť stanovená raz mesačne. V priebehu tohto intervalu sa môže zmeniť.

| (6) | Aplikácia týchto podmienok na súčasnú situáciu na trhoch s obilninami, a najmä na kurzy alebo ceny týchto produktov v Spoločenstve a na svetovom trhu vedie k tomu, aby bola stanovená dotácia v čiastkach zhrnutých v prílohe. |
| --- | --- |

(6)

Aplikácia týchto podmienok na súčasnú situáciu na trhoch s obilninami, a najmä na kurzy alebo ceny týchto produktov v Spoločenstve a na svetovom trhu vedie k tomu, aby bola stanovená dotácia v čiastkach zhrnutých v prílohe.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Za daného stavu sú vývozné náhrady za produkty uvedené v článku 1 písm. a), b) a c) nariadenia (ES) č. 1784/2003, s výnimkou sladu, stanovené v čiastkach zhrnutých v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1154/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Ú. v. ES L 147, 30.6.1995, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 777/2004 (Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 26. februára 2007, ktorým sa určujú vývozné náhrady uplatniteľné na vývoz obilnín, pšeničných a ražných múk a krupíc

| Kód produktov | Krajina určenia | Merná jednotka | Výška dotácií |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Pozn.: Kódy produktov a kódy krajín určenia série A sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).







  C01 | : | Všetky tretie krajiny okrem Albánska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory, Srbska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Lichtenštajnska a Švajčiarska. |

Kód produktov

Krajina určenia

Merná jednotka

Výška dotácií

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Pozn.: Kódy produktov a kódy krajín určenia série A sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

C01

:

Všetky tretie krajiny okrem Albánska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory, Srbska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Lichtenštajnska a Švajčiarska.

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/65

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 197/2007

z 26. februára 2007

určujúce opravné čiastky náhrad pre obilniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 2,

keďže:

| (1) | V zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa náhrada uplatniteľná na vývoz obilnín v deň podania žiadosti o licenciu musí aplikovať, na požiadanie, na vývoz, ktorý sa má uskutočniť počas trvania platnosti licencie. V takom prípade sa na náhradu môže použiť opravná čiastka. |
| --- | --- |

(1)

V zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa náhrada uplatniteľná na vývoz obilnín v deň podania žiadosti o licenciu musí aplikovať, na požiadanie, na vývoz, ktorý sa má uskutočniť počas trvania platnosti licencie. V takom prípade sa na náhradu môže použiť opravná čiastka.

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995 stanovujúce niektoré spôsoby uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92, pokiaľ ide o poskytovanie vývozných náhrad, ako aj opatrenia v prípade narušenia trhu s obilninami (2), umožnilo stanovenie korekčného koeficientu pre produkty uvedené v článku 1 písm. a), b) a c) nariadenia (ES) č. 1784/2003. Pri výpočte tohto korekčného koeficientu je potrebné brať do úvahy údaje uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995 stanovujúce niektoré spôsoby uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92, pokiaľ ide o poskytovanie vývozných náhrad, ako aj opatrenia v prípade narušenia trhu s obilninami (2), umožnilo stanovenie korekčného koeficientu pre produkty uvedené v článku 1 písm. a), b) a c) nariadenia (ES) č. 1784/2003. Pri výpočte tohto korekčného koeficientu je potrebné brať do úvahy údaje uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 1501/95.

| (3) | Vzhľadom na situáciu na svetovom trhu alebo na špecifické požiadavky niektorých trhov môže byť diferenciácia opravnej čiastky potrebná – vzhľadom na miesto určenia. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na situáciu na svetovom trhu alebo na špecifické požiadavky niektorých trhov môže byť diferenciácia opravnej čiastky potrebná – vzhľadom na miesto určenia.

| (4) | Opravná čiastka musí byť stanovená podľa rovnakého postupu ako náhrada. Medzi dvoma stanoveniami sa môže zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Opravná čiastka musí byť stanovená podľa rovnakého postupu ako náhrada. Medzi dvoma stanoveniami sa môže zmeniť.

| (5) | Z predchádzajúcich ustanovení vyplýva, že opravná čiastka musí byť stanovená v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

Z predchádzajúcich ustanovení vyplýva, že opravná čiastka musí byť stanovená v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Opravná čiastka náhrad stanovených vopred pre vývoz produktov uvedených v článku 1 písm. a), b) a c) nariadenia (ES) č. 1784/2003, okrem sladu, je stanovená v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1154/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Ú. v. ES L 147, 30.6.1995, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 777/2004 (Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 26. februára 2007 určujúcemu opravné čiastky na náhrady pre obilniny

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktov | Miesto určenia | Bežný
  3 | 1. termín
  4 | 2. termín
  5 | 3. termín
  6 | 4. termín
  7 | 5. termín
  8 | 6. termín
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajiny určenia série „A“ sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy krajín určenia sú definované v nariadení (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Všetky tretie krajiny okrem Albánska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory, Srbska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Lichtenštajnska a Švajčiarska. |
| C02 | : | Alžírsko, Saudská Arábia, Bahrajn, Egypt, Spojené arabské emiráty, Irán, Irak, Izrael, Jordánsko, Kuvajt, Libanon, Líbya, Maroko, Mauritánia, Omán, Katar, Sýria, Tunisko a Jemen. |
| C03 | : | Všetky krajiny okrem Nórska, Švajčiarska a Lichtenštajnska. |

(EUR/t)

Kód produktov

Miesto určenia

Bežný

3

1. termín

4

2. termín

5

3. termín

6

4. termín

7

5. termín

8

6. termín

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajiny určenia série „A“ sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy krajín určenia sú definované v nariadení (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Všetky tretie krajiny okrem Albánska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory, Srbska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Lichtenštajnska a Švajčiarska.

C02

:

Alžírsko, Saudská Arábia, Bahrajn, Egypt, Spojené arabské emiráty, Irán, Irak, Izrael, Jordánsko, Kuvajt, Libanon, Líbya, Maroko, Mauritánia, Omán, Katar, Sýria, Tunisko a Jemen.

C03

:

Všetky krajiny okrem Nórska, Švajčiarska a Lichtenštajnska.

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/67

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 198/2007

z 26. februára 2007,

ktorým sa určujú vývozné náhrady za vývoz sladu

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 29. septembra 2003, týkajúce sa organizácie spoločného trhu s obilninami (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 3,

keďže:

| (1) | Podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 rozdiel medzi kurzom alebo cenou produktov určených v článku 1 vyššie spomenutého nariadenia na Svetovom trhu a cenou týchto produktov v spoločenstve môže byť vykrytý vývoznou náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 rozdiel medzi kurzom alebo cenou produktov určených v článku 1 vyššie spomenutého nariadenia na Svetovom trhu a cenou týchto produktov v spoločenstve môže byť vykrytý vývoznou náhradou.

| (2) | Vývozné náhrady musia byť stanovené pri zohľadnení podkladov určených v článku 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995, v ktorom sú stanovené niektoré zmeny pri uplatňovaní nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 týkajúce sa poskytovania vývozných náhrad, ako aj opatrení v prípade narušenia trhu s obilninami (2). |
| --- | --- |

(2)

Vývozné náhrady musia byť stanovené pri zohľadnení podkladov určených v článku 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995, v ktorom sú stanovené niektoré zmeny pri uplatňovaní nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 týkajúce sa poskytovania vývozných náhrad, ako aj opatrení v prípade narušenia trhu s obilninami (2).

| (3) | Vývozná náhrada pre slady sa musí vypočítať berúc do úvahy množstvo obilnín potrebné na výrobu daného produktu. Tieto množstvá boli stanovené nariadením (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vývozná náhrada pre slady sa musí vypočítať berúc do úvahy množstvo obilnín potrebné na výrobu daného produktu. Tieto množstvá boli stanovené nariadením (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situácia na svetovom trhu alebo špecifické požiadavky niektorých trhov môžu viesť k nevyhnutnosti odlíšiť vývozné náhrady pre určité produkty podľa ich krajiny určenia. |
| --- | --- |

(4)

Situácia na svetovom trhu alebo špecifické požiadavky niektorých trhov môžu viesť k nevyhnutnosti odlíšiť vývozné náhrady pre určité produkty podľa ich krajiny určenia.

| (5) | Vývozná náhrada musí byť stanovená raz za mesiac. V tomto období sa môže zmeniť. |
| --- | --- |

(5)

Vývozná náhrada musí byť stanovená raz za mesiac. V tomto období sa môže zmeniť.

| (6) | Na základe aplikácie vyššie uvedených kritérií na súčasnú situáciu trhu príslušnej obilniny, a najmä na kurzy alebo na ceny týchto produktov v Spoločenstve a na svetovom trhu sa vývozné náhrady určujú v čiastkach uvedených v prílohe. |
| --- | --- |

(6)

Na základe aplikácie vyššie uvedených kritérií na súčasnú situáciu trhu príslušnej obilniny, a najmä na kurzy alebo na ceny týchto produktov v Spoločenstve a na svetovom trhu sa vývozné náhrady určujú v čiastkach uvedených v prílohe.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vývozné náhrady na vývoz sladu v zmysle článku 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa stanovujú vo výške podľa prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1154/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Ú. v. ES L 147, 30.6.1995, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 777/2004 (Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 26. februára 2007, ktorým sa určujú vývozné náhrady za vývoz sladu

| Kód produktu | Krajina určenia | Merná jednotka | Výška náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajiny určenia série A, sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy krajín určenia sú definované v nariadení Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Kód produktu

Krajina určenia

Merná jednotka

Výška náhrad

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajiny určenia série A, sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy krajín určenia sú definované v nariadení Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/69 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/69

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 199/2007

z 26. februára 2007,

ktorým sa stanovuje opravná čiastka na vývoznú náhradu za vývoz sladu

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. septembra 2003 týkajúce sa organizácie spoločného trhu s obilninami (1), najmä na jeho článok 15 ods. 2,

keďže:

| (1) | V zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa pri vývoze obilnín na vývoz, ktorý sa má uskutočniť v dobe platnosti licencie, na žiadosť záujemcu musí použiť náhrada platná v deň podania žiadosti o licenciu. V tomto prípade sa môže na vývoznú náhradu uplatniť opravná čiastka. |
| --- | --- |

(1)

V zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa pri vývoze obilnín na vývoz, ktorý sa má uskutočniť v dobe platnosti licencie, na žiadosť záujemcu musí použiť náhrada platná v deň podania žiadosti o licenciu. V tomto prípade sa môže na vývoznú náhradu uplatniť opravná čiastka.

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995, ustanovujúce niektoré zmeny pri uplatňovaní nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 týkajúceho sa priznania vývozných náhrad, ako aj opatrení, ktoré je potrebné prijať v prípade narušenia trhu s obilninami (2), umožnilo stanoviť opravnú čiastku pre slad v zmysle článku 1 ods. 1 bodu c) nariadenia (ES) č. 1784/2003. Táto opravná čiastka sa vypočíta na základe údajov uvedených v článku 1 nariadenia (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1501/95 z 29. júna 1995, ustanovujúce niektoré zmeny pri uplatňovaní nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 týkajúceho sa priznania vývozných náhrad, ako aj opatrení, ktoré je potrebné prijať v prípade narušenia trhu s obilninami (2), umožnilo stanoviť opravnú čiastku pre slad v zmysle článku 1 ods. 1 bodu c) nariadenia (ES) č. 1784/2003. Táto opravná čiastka sa vypočíta na základe údajov uvedených v článku 1 nariadenia (ES) č. 1501/95.

| (3) | Z vyššie uvedených ustanovení vyplýva, že opravnú čiastku treba stanoviť v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(3)

Z vyššie uvedených ustanovení vyplýva, že opravnú čiastku treba stanoviť v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Opravná čiastka uplatňovaná na vývozné náhrady stanovené vopred na vývoz sladu v zmysle článku 15 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1784/2003 je určená v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1154/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Ú. v. ES L 147, 30.6.1995, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 777/2004 (Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 26. februára 2007, ktorým sa stanovuje opravná čiastka na vývoznú náhradu za vývoz sladu

Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajiny určenia série A sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy krajín určenia sú definované v nariadení Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktov | Krajina určenia | Bežná
  3 | 1. termín
  4 | 2. termín
  5 | 3. termín
  6 | 4. termín
  7 | 5. termín
  8 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Kód produktov

Krajina určenia

Bežná

3

1. termín

4

2. termín

5

3. termín

6

4. termín

7

5. termín

8

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktov | Krajina určenia | 6. termín
  9 | 7. termín
  10 | 8. termín
  11 | 9. termín
  12 | 10. termín
  1 | 11. termín
  2 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Kód produktov

Krajina určenia

6. termín

9

7. termín

10

8. termín

11

9. termín

12

10. termín

1

11. termín

2

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/71

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 200/2007

z 26. februára 2007,

ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na produkty v sektore obilnín a ryže, dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhov s obilninami (1), najmä na jeho článok 13 ods. 3,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1785/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s ryžou (2), najmä na jeho článok 14 ods. 3,

keďže:

| (1) | Článok 2 nariadenia Rady (EHS) č. 2681/74 z 21. októbra 1974 týkajúci sa komunitárneho financovania nákladov vyplývajúcich z dodávky poľnohospodárskych produktov z titulu potravinovej pomoci (3) určuje, že časť nákladov zodpovedajúcich vývozným náhradám stanoveným v súlade s pravidlami Spoločenstva podlieha Európskemu poľnohospodárskemu a usmerňovaciemu záručnému fondu, sekcii „garancia“. |
| --- | --- |

(1)

Článok 2 nariadenia Rady (EHS) č. 2681/74 z 21. októbra 1974 týkajúci sa komunitárneho financovania nákladov vyplývajúcich z dodávky poľnohospodárskych produktov z titulu potravinovej pomoci (3) určuje, že časť nákladov zodpovedajúcich vývozným náhradám stanoveným v súlade s pravidlami Spoločenstva podlieha Európskemu poľnohospodárskemu a usmerňovaciemu záručnému fondu, sekcii „garancia“.

| (2) | Na zjednodušenie zostavenia a riadenia rozpočtu pre aktivity Spoločenstva v oblasti potravinovej pomoci a s cieľom umožniť, aby mohli členské štáty poznať úroveň účasti Spoločenstva na financovaní národných aktivít potravinovej pomoci, je potrebné stanoviť výšku náhrad priznaných pre tieto aktivity. |
| --- | --- |

(2)

Na zjednodušenie zostavenia a riadenia rozpočtu pre aktivity Spoločenstva v oblasti potravinovej pomoci a s cieľom umožniť, aby mohli členské štáty poznať úroveň účasti Spoločenstva na financovaní národných aktivít potravinovej pomoci, je potrebné stanoviť výšku náhrad priznaných pre tieto aktivity.

| (3) | Všeobecné pravidlá a podmienky uplatňovania podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nariadenia (ES) č. 1785/2003 pre vývozné náhrady sú uplatniteľné mutatis mutandis na vyššie uvedené operácie. |
| --- | --- |

(3)

Všeobecné pravidlá a podmienky uplatňovania podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nariadenia (ES) č. 1785/2003 pre vývozné náhrady sú uplatniteľné mutatis mutandis na vyššie uvedené operácie.

| (4) | Špecifické kritériá, ktoré treba zohľadniť pri výpočte vývoznej náhrady na ryžu, sú definované v článku 14 nariadenia (ES) č. 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

Špecifické kritériá, ktoré treba zohľadniť pri výpočte vývoznej náhrady na ryžu, sú definované v článku 14 nariadenia (ES) č. 1785/2003.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Náhrady uplatniteľné na produkty v sektore obilnín a ryže pre aktivity národnej a komunitárnej potravinovej pomoci, uvedené v rámci medzinárodných dohovorov alebo iných dodatočných programov, ako aj pre iné aktivity Spoločenstva týkajúce sa bezplatných dodávok sa určujú v súlade s prílohou.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1187/2005 (Ú. v. EÚ L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 96. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 797/2006 (Ú. v. EÚ L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  Ú. v. ES L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 26. februára 2007, ktorým sa stanovujú náhrady uplatniteľné na produkty v sektore obilnín a ryže dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Výška náhrad |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 0,00 |
| 1102 20 10 9400 | 0,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktov sú definované v nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366 z 24.12.1987, s. 1), v znení neskorších úprav. |

(EUR/t)

Kód produktu

Výška náhrad

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

0,00

1102 20 10 9400

0,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

0,00

1104 12 90 9100

0,00

Pozn.: Kódy produktov sú definované v nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366 z 24.12.1987, s. 1), v znení neskorších úprav.

---

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/73

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 201/2007

z 23. februára 2007,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1183/2005 z 18. júla 2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1183/2005 uvádza zoznam fyzických a právnických osôb, orgánov a subjektov, na ktoré sa podľa tohto nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(1)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1183/2005 uvádza zoznam fyzických a právnických osôb, orgánov a subjektov, na ktoré sa podľa tohto nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (2) | Sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN 6. februára 2007 schválil zoznam fyzických a právnických osôb, orgánov a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. Príloha I by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(2)

Sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN 6. februára 2007 schválil zoznam fyzických a právnických osôb, orgánov a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. Príloha I by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1183/2005 sa týmto mení a dopĺňa tak, ako je stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. februára 2007

Za Komisiu

Eneko LANDÁBURU

generálny riaditeľ pre vonkajšie vzťahy

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 23.7.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

---

PRÍLOHA

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1183/2005 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Záznam „Khawa Panga Mandro [alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa]. Dátum narodenia: 20.8.1973. Miesto narodenia: Bunia, Konžská demokratická republika. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý predseda PUSIC. Od apríla 2005 vo väzení v Bunii.“ sa nahrádza týmto:
  „Khawa Panga Mandro [alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro]. Dátum narodenia: 20.8.1973. Miesto narodenia: Bunia, Konžská demokratická republika. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý predseda PUSIC. Od apríla 2005 vo väzení v Bunii.“ |
| --- | --- |

1.

Záznam „Khawa Panga Mandro [alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa]. Dátum narodenia: 20.8.1973. Miesto narodenia: Bunia, Konžská demokratická republika. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý predseda PUSIC. Od apríla 2005 vo väzení v Bunii.“ sa nahrádza týmto:

„Khawa Panga Mandro [alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro]. Dátum narodenia: 20.8.1973. Miesto narodenia: Bunia, Konžská demokratická republika. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý predseda PUSIC. Od apríla 2005 vo väzení v Bunii.“

| 2. | Záznam „Douglas Mpano. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: Žije v Gome. Manažér spoločností Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“ sa nahrádza týmto:
  „Iruta Douglas Mpamo [alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo]. Adresa: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Dátum narodenia: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Miesto narodenia: a) Bashali, Masisi [vzťahuje sa na dátum narodenia a)], b) Goma, Konžská demokratická republika (predtým Zair) [vzťahuje sa na dátum narodenia b)]. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: vlastník/manažér spoločností Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“ |
| --- | --- |

2.

Záznam „Douglas Mpano. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: Žije v Gome. Manažér spoločností Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“ sa nahrádza týmto:

„Iruta Douglas Mpamo [alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo]. Adresa: Bld Kanyamuhanga 52, Goma, DRC. Dátum narodenia: a) 28.12.1965, b) 29.12.1965. Miesto narodenia: a) Bashali, Masisi [vzťahuje sa na dátum narodenia a)], b) Goma, Konžská demokratická republika (predtým Zair) [vzťahuje sa na dátum narodenia b)]. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: vlastník/manažér spoločností Compagnie Aérienne des Grands Lacs a Great Lakes Business Company.“

| 3. | Záznam „Dr. Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Dátum narodenia: 14.5.1963. Miesto narodenia: Butera, Rwanda. Štátna príslušnosť: rwandská. Ďalšie informácie: predseda FDLR. Bydlisko v Nemecku.“ sa nahrádza takto:
  „Dr. Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Dátum narodenia: 14.5.1963. Miesto narodenia: a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Štátna príslušnosť: rwandská. Ďalšie informácie: predseda FDLR. Bydlisko v Nemecku.“ |
| --- | --- |

3.

Záznam „Dr. Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Dátum narodenia: 14.5.1963. Miesto narodenia: Butera, Rwanda. Štátna príslušnosť: rwandská. Ďalšie informácie: predseda FDLR. Bydlisko v Nemecku.“ sa nahrádza takto:

„Dr. Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Dátum narodenia: 14.5.1963. Miesto narodenia: a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Štátna príslušnosť: rwandská. Ďalšie informácie: predseda FDLR. Bydlisko v Nemecku.“

| 4. | Záznam „Laurent Nkunda [alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda]. Dátum narodenia: 6.2.1967. Miesto narodenia: Severné Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý generál RCD-G. V súčasnosti sa pohybuje na neznámom mieste. Videli ho v Rwande a Gome.“ sa nahrádza týmto:
  „Laurent Nkunda [alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda]. Dátum narodenia: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Miesto narodenia: Severné Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika [vzťahuje sa na dátum narodenia a)]. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý generál RCD-G. Zakladateľ, Národný kongres pre ľudovú obranu, 2006; vyšší úradník, Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G), 1998 – 2006; dôstojník Rwandského vlasteneckého frontu [Rwandan Patriotic Front (RPF)], 1992 – 1998. V súčasnosti sa pohybuje na neznámom mieste. Videli ho v Rwande a Gome.“ |
| --- | --- |

4.

Záznam „Laurent Nkunda [alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) General Nkunda]. Dátum narodenia: 6.2.1967. Miesto narodenia: Severné Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý generál RCD-G. V súčasnosti sa pohybuje na neznámom mieste. Videli ho v Rwande a Gome.“ sa nahrádza týmto:

„Laurent Nkunda [alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda]. Dátum narodenia: a) 6.2.1967, b) 2.2.1967. Miesto narodenia: Severné Kivu/Rutshuru, Konžská demokratická republika [vzťahuje sa na dátum narodenia a)]. Štátna príslušnosť: konžská. Ďalšie informácie: bývalý generál RCD-G. Zakladateľ, Národný kongres pre ľudovú obranu, 2006; vyšší úradník, Rally for Congolese Democracy-Goma (RCD-G), 1998 – 2006; dôstojník Rwandského vlasteneckého frontu [Rwandan Patriotic Front (RPF)], 1992 – 1998. V súčasnosti sa pohybuje na neznámom mieste. Videli ho v Rwande a Gome.“

---

SMERNICE

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/75

---

SMERNICA KOMISIE 2007/12/ES

z 26. februára 2007,

ktorou sa menia a dopĺňajú určité prílohy k smernici Rady 90/642/EHS, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí penkonazolu, benomylu a karbendazímu

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych hladín pre rezíduá pesticídov v a na určitých produktoch rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny (1), a najmä na jej článok 7,

so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (2), a najmä na jej článok 4 ods. 1 písm. f),

keďže:

| (1) | V súlade so smernicou 91/414/EHS patria povolenia na používanie prípravkov na ochranu rastlín na špecifické plodiny do pôsobnosti členských štátov. Takéto povolenia sa musia zakladať na zhodnotení účinkov na ľudské zdravie a zdravie zvierat a vplyvu na životné prostredie. K faktorom, ktoré treba zohľadniť pri takýchto hodnoteniach, patrí vystavenie pracovníka a iných prítomných osôb pôsobeniu týchto prípravkov, ich vplyv na pôdu, vodu a vzduch, ako aj vplyv na ľudí a zvieratá prostredníctvom požitia rezíduí na ošetrených plodinách. |
| --- | --- |

(1)

V súlade so smernicou 91/414/EHS patria povolenia na používanie prípravkov na ochranu rastlín na špecifické plodiny do pôsobnosti členských štátov. Takéto povolenia sa musia zakladať na zhodnotení účinkov na ľudské zdravie a zdravie zvierat a vplyvu na životné prostredie. K faktorom, ktoré treba zohľadniť pri takýchto hodnoteniach, patrí vystavenie pracovníka a iných prítomných osôb pôsobeniu týchto prípravkov, ich vplyv na pôdu, vodu a vzduch, ako aj vplyv na ľudí a zvieratá prostredníctvom požitia rezíduí na ošetrených plodinách.

| (2) | Maximálne hladiny rezíduí (MRL) svedčia o používaní minimálnych množstiev pesticídov na dosiahnutie účinnej ochrany rastlín, ktoré sa používajú takým spôsobom, aby bolo množstvo rezíduí najmä z hľadiska odhadovaného potravinového príjmu čo najmenšie a toxikologicky prijateľné. |
| --- | --- |

(2)

Maximálne hladiny rezíduí (MRL) svedčia o používaní minimálnych množstiev pesticídov na dosiahnutie účinnej ochrany rastlín, ktoré sa používajú takým spôsobom, aby bolo množstvo rezíduí najmä z hľadiska odhadovaného potravinového príjmu čo najmenšie a toxikologicky prijateľné.

| (3) | Maximálne hladiny rezíduí pre pesticídy, na ktoré sa vzťahuje smernica 90/642/EHS, sa majú neustále kontrolovať a môžu sa upravovať, aby sa zohľadnili nové alebo zmenené spôsoby ich použitia. Komisii boli oznámené informácie o nových alebo zmenených spôsoboch použitia pesticídov, v dôsledku čoho dôjde k zmenám hladín rezíduí penkonazolu, benomylu a karbendazímu. |
| --- | --- |

(3)

Maximálne hladiny rezíduí pre pesticídy, na ktoré sa vzťahuje smernica 90/642/EHS, sa majú neustále kontrolovať a môžu sa upravovať, aby sa zohľadnili nové alebo zmenené spôsoby ich použitia. Komisii boli oznámené informácie o nových alebo zmenených spôsoboch použitia pesticídov, v dôsledku čoho dôjde k zmenám hladín rezíduí penkonazolu, benomylu a karbendazímu.

| (4) | Dlhodobé vystavenie spotrebiteľov účinkom týchto pesticídov prostredníctvom potravinových produktov, ktoré môžu obsahovať rezíduá týchto pesticídov, sa posúdilo a vyhodnotilo v súlade s postupmi a praxou Spoločenstva, pričom sa zohľadnili usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou (3). |
| --- | --- |

(4)

Dlhodobé vystavenie spotrebiteľov účinkom týchto pesticídov prostredníctvom potravinových produktov, ktoré môžu obsahovať rezíduá týchto pesticídov, sa posúdilo a vyhodnotilo v súlade s postupmi a praxou Spoločenstva, pričom sa zohľadnili usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou (3).

| (5) | V prípade benomylu a karbendazímu, v súvislosti s ktorými existuje akútna referenčná dávka (ArfD), sa akútne vystavenie spotrebiteľov prostredníctvom jednotlivých potravinových výrobkov, ktoré môžu obsahovať rezíduá týchto pesticídov, posúdilo a zhodnotilo v súlade s postupmi a praxou, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú v Spoločenstve, pričom sa zohľadnili usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou. Zohľadnili sa stanoviská Vedeckého výboru pre rastliny, najmä rady a odporúčania týkajúce sa ochrany spotrebiteľov potravinových produktov ošetrených pesticídmi (4). Na základe posúdenia potravinového príjmu by sa mali stanoviť MRL pre tieto pesticídy s cieľom zabezpečiť, aby sa ich akútna referenčná dávka neprekročila. Pokiaľ ide o ďalšie látky, z posúdenia dostupných informácií vyplýva, že ARfD sa nepožaduje, a preto nie je krátkodobé posúdenie potrebné. |
| --- | --- |

(5)

V prípade benomylu a karbendazímu, v súvislosti s ktorými existuje akútna referenčná dávka (ArfD), sa akútne vystavenie spotrebiteľov prostredníctvom jednotlivých potravinových výrobkov, ktoré môžu obsahovať rezíduá týchto pesticídov, posúdilo a zhodnotilo v súlade s postupmi a praxou, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú v Spoločenstve, pričom sa zohľadnili usmernenia uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou. Zohľadnili sa stanoviská Vedeckého výboru pre rastliny, najmä rady a odporúčania týkajúce sa ochrany spotrebiteľov potravinových produktov ošetrených pesticídmi (4). Na základe posúdenia potravinového príjmu by sa mali stanoviť MRL pre tieto pesticídy s cieľom zabezpečiť, aby sa ich akútna referenčná dávka neprekročila. Pokiaľ ide o ďalšie látky, z posúdenia dostupných informácií vyplýva, že ARfD sa nepožaduje, a preto nie je krátkodobé posúdenie potrebné.

| (6) | V prípade nových MRL benomylu a karbendazímu na citrusových plodoch sa žiadateľ zaviazal poskytnúť požadované dodatočné údaje do decembra 2007. Dostupné údaje preukazujú, že navrhované MRL sú pre spotrebiteľov bezpečné. |
| --- | --- |

(6)

V prípade nových MRL benomylu a karbendazímu na citrusových plodoch sa žiadateľ zaviazal poskytnúť požadované dodatočné údaje do decembra 2007. Dostupné údaje preukazujú, že navrhované MRL sú pre spotrebiteľov bezpečné.

| (7) | Maximálne hladiny rezíduí by sa mali stanoviť na nižšej hranici analytického určenia v prípade, ak povolené spôsoby použitia prípravkov na ochranu rastlín nemajú za následok zistiteľné hladiny rezíduí pesticídov v potravinovom produkte alebo na ňom, alebo v prípade, ak použitie týchto produktov nie je povolené alebo bolo čleskými štátmi povolené bez predloženia potrebných údajov, alebo ak použitie týchto produktov v tretích krajinách nie je podložené potrebnými údajmi a môže dôjsť k uvedeniu do obehu rastlinných produktov, v ktorých alebo na ktorých sa nachádzajú rezíduá po použití týchto produktov, na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(7)

Maximálne hladiny rezíduí by sa mali stanoviť na nižšej hranici analytického určenia v prípade, ak povolené spôsoby použitia prípravkov na ochranu rastlín nemajú za následok zistiteľné hladiny rezíduí pesticídov v potravinovom produkte alebo na ňom, alebo v prípade, ak použitie týchto produktov nie je povolené alebo bolo čleskými štátmi povolené bez predloženia potrebných údajov, alebo ak použitie týchto produktov v tretích krajinách nie je podložené potrebnými údajmi a môže dôjsť k uvedeniu do obehu rastlinných produktov, v ktorých alebo na ktorých sa nachádzajú rezíduá po použití týchto produktov, na trhu Spoločenstva.

| (8) | Je preto vhodné stanoviť nové MRL pre tieto pesticídy. |
| --- | --- |

(8)

Je preto vhodné stanoviť nové MRL pre tieto pesticídy.

| (9) | Smernica 90/642/EHS by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(9)

Smernica 90/642/EHS by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (10) | Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Príloha II k smernici 90/642/EHS sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tejto smernici.

Článok 2

1.   Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 27. augusta 2007 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou.

Tieto ustanovenia uplatňujú od 28. augusta 2007.

2.   Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach uvedených v odseku 1 alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravujú členské štáty.

3.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 26. februára 2007

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/92/ES (Ú. v. EÚ L 311, 10.11.2006, s. 31).

1

(2)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/6/ES (Ú. v. EÚ L 43, 15.2.2007, s. 13).

2

(3)  Usmernenia na stanovenie predpokladaného potravinového príjmu reziduí pesticídov (Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues) (upravené znenie), vypracované v rámci programu GEMS/potraviny v spolupráci s Kódexovým výborom pre rezíduá pesticídov, uverejnené Svetovou zdravotníckou organizáciou v roku 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

3

(4)  Stanovisko k otázkam týkajúcim sa zmien a doplnení príloh k smerniciam Rady 86/362/EHS, 86/363/EHS a 90/642/EHS (stanovisko poskytol Vedecký výbor pre rastliny 14. júla 1998); stanovisko týkajúce sa rozličných rezíduí pesticídov v ovocí a zelenine (stanovisko poskytol Vedecký výbor pre rastliny 14. júla 1998): http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

4

---

PRÍLOHA

V časti A prílohy II k smernici 90/642/EHS sa stĺpce pre penkonazol, benomyl a karbendazím nahrádzajú takto:

| | Rezíduá pesticídov a maximálna hladina rezíduí (mg/kg) |
| --- | --- |
| Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL | Penkonazol | Súčet hodnôt benomylu a karbendazímu vyjadrený ako karbendazím |
| „1.   Ovocie, čerstvé, sušené alebo nevarené, konzervované mrazením, bez prídavku cukru; orechy |
| i) | CITRUSOVÉ PLODY |

Rezíduá pesticídov a maximálna hladina rezíduí (mg/kg)

Skupiny a príklady jednotlivých výrobkov, na ktoré sa uplatňujú MRL

Penkonazol

Súčet hodnôt benomylu a karbendazímu vyjadrený ako karbendazím

Ovocie, čerstvé, sušené alebo nevarené, konzervované mrazením, bez prídavku cukru; orechy

i)

CITRUSOVÉ PLODY

0,05 (1)

0,5 (2)

grapefruity

citróny

limety

mandarínky (vrátane klementínok a iných hybridov)

pomaranče

pomelá

iné

| ii) | ORECHY STROMOVÉ (vylúpané alebo nevylúpané) |
| --- | --- |

ii)

ORECHY STROMOVÉ (vylúpané alebo nevylúpané)

0,05 (1)

0,1 (1)

mandle

paraorechy

kešu orechy

gaštany

kokosové orechy

lieskové orechy

makadamové orechy

pekanové orechy

píniové orechy

pistácie

vlašské orechy

iné

| iii) | JADROVÉ OVOCIE |
| --- | --- |

iii)

JADROVÉ OVOCIE

0,2

0,2

jablká

hrušky

dule

iné

| iv) | KÔSTKOVÉ OVOCIE |
| --- | --- |

iv)

KÔSTKOVÉ OVOCIE

marhule

0,1

0,2

čerešne

0,5

broskyne (vrátane nektáriniek a podobných hybridov)

0,1

0,2

slivky

0,5

iné

0,05 (1)

0,1 (1)

| v) | BOBUĽOVINY A DROBNÉ OVOCIE |
| --- | --- |

v)

BOBUĽOVINY A DROBNÉ OVOCIE

| a) | stolové a vínne hrozno |
| --- | --- |

a)

stolové a vínne hrozno

0,2

stolové hrozno

0,3

vínne hrozno

0,5

| b) | jahody (okrem lesných) |
| --- | --- |

b)

jahody (okrem lesných)

0,5

0,1 (1)

| c) | krovité ovocné druhy (okrem lesných) |
| --- | --- |

c)

krovité ovocné druhy (okrem lesných)

0,05 (1)

0,1 (1)

ostružiny

ostružinové maliny

ostružiny Loganove

maliny

iné

| d) | iné drobné ovocie a bobuľoviny (okrem lesných) |
| --- | --- |

d)

iné drobné ovocie a bobuľoviny (okrem lesných)

0,1 (1)

čučoriedky

brusnice

ríbezle (červené, čierne a biele)

0,5

egreše

iné

0,05 (1)

| e) | lesné bobuľoviny a ovocie |
| --- | --- |

e)

lesné bobuľoviny a ovocie

0,05 (1)

0,1 (1)

| vi) | RÔZNE OVOCIE |
| --- | --- |

vi)

RÔZNE OVOCIE

0,05 (1)

avokáda

banány

datle

figy

kivi

kumkváty

liči

mangá

olivy (stolové)

olivy (na výrobu oleja)

papáje

0,2

plody mučenky

ananásy

granátové jablká

iné

0,1 (1)

Zelenina, čerstvá alebo nevarená, mrazená alebo sušená

| i) | KOREŇOVÁ A HĽUZOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

i)

KOREŇOVÁ A HĽUZOVÁ ZELENINA

0,05 (1)

0,1 (1)

cvikla

mrkva

maniok (kasava)

zeler

chren

topinambury

paštrnák

koreň petržlenu

reďkovka

kozia brada

sladké zemiaky

kvaka

okrúhlica

yamy

iné

| ii) | CIBUĽOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

ii)

CIBUĽOVÁ ZELENINA

0,05 (1)

0,1 (1)

cesnak

cibuľa

šalotka

cibuľa jarná

iné

| iii) | PLODOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iii)

PLODOVÁ ZELENINA

| a) | ľuľkovité |
| --- | --- |

a)

ľuľkovité

rajčiaky

0,1

0,5

papriky

0,2

baklažány

0,1

0,5

ibištek jedlý

2

iné

0,05 (1)

0,1 (1)

| b) | tekvicovité s jedlou šupou |
| --- | --- |

b)

tekvicovité s jedlou šupou

0,1

0,1 (1)

uhorky

uhorky nakladačky

cukety

iné

| c) | tekvicovité s nejedlou šupou |
| --- | --- |

c)

tekvicovité s nejedlou šupou

0,1

0,1 (1)

melóny cukrové

tekvice

melóny vodové

iné

| d) | sladká kukurica |
| --- | --- |

d)

sladká kukurica

0,05 (1)

0,1 (1)

| iv) | HLÚBOVÁ ZELENINA |
| --- | --- |

iv)

HLÚBOVÁ ZELENINA

0,05 (1)

| a) | hlúbová zelenina tvoriaca ružice |
| --- | --- |

a)

hlúbová zelenina tvoriaca ružice

0,1 (1)

brokolica (vrátane odrody calabrese)

karfiol

iné

| b) | hlúbová zelenina hlávková |
| --- | --- |

b)

hlúbová zelenina hlávková

ružičkový kel

0,5

hlávková kapusta

iné

0,1 (1)

| c) | hlúbová zelenina listová |
| --- | --- |

c)

hlúbová zelenina listová

0,1 (1)

čínska kapusta

kel kučeravý

iné

| d) | kaleráb |
| --- | --- |

d)

kaleráb

0,1 (1)

| v) | LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY |
| --- | --- |

v)

LISTOVÁ ZELENINA A ČERSTVÉ BYLINKY

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | šalát a podobné plodiny |
| --- | --- |

a)

šalát a podobné plodiny

žerucha

valeriánka poľná

šalát

endívia (širokolistá)

rukola

listy a stonky hlúbovej zeleniny

iné

| b) | špenát a podobné plodiny |
| --- | --- |

b)

špenát a podobné plodiny

špenát

mangold

iné

| c) | potočnica lekárska |
| --- | --- |

c)

potočnica lekárska

| d) | witloof (belgická čakanka) |
| --- | --- |

d)

witloof (belgická čakanka)

| e) | bylinky |
| --- | --- |

e)

bylinky

trebuľka

cesnak pažítkový

petržlenová vňať

zelerová vňať

iné

| vi) | STRUKOVINY (čerstvé) |
| --- | --- |

vi)

STRUKOVINY (čerstvé)

0,05 (1)

fazuľa (so strukmi)

0,2

fazuľa (bez strukov)

hrach (so strukmi)

0,2

hrach (bez strukov)

iné

0,1 (1)

| vii) | STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá) |
| --- | --- |

vii)

STONKOVÁ ZELENINA (čerstvá)

0,1 (1)

špargľa

artičoky bodliakové (kardy)

zeler stonkový

fenikel

artičoky pravé

0,2

pór

rebarbora

iné

0,05 (1)

| viii) | HUBY |
| --- | --- |

viii)

HUBY

0,05 (1)

0,1 (1)

| a) | pestované huby |
| --- | --- |

a)

pestované huby

| b) | divorastúce huby |
| --- | --- |

b)

divorastúce huby

| 3. | Strukoviny |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,1 (1)

fazuľa

šošovica

hrach

vlčí bôb

iné

| 4. | Olejniny |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

ľanové semená

plody podzemnice olejnej

mak

sezamové semená

slnečnicové semená

semená repky

sójové bôby

0,2

horčicové semená

semená bavlny

semená konope

iné

0,1 (1)

| 5. | Zemiaky |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,1 (1)

skoré zemiaky

konzumné zemiaky

| 6. | Čaj (fermentované alebo inak upravené sušené lístky a steblá druhu Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,1 (1)

| 7. | Chmeľ (sušený) vrátane chmeľových peliet a nekoncentrovaného prášku |
| --- | --- |

7.

0,5

0,1 (1)

---

(1)  Označuje dolnú hranicu analytického určenia.

1

(2)  Označuje, že maximálna hladina rezíduí je stanovená prechodne dovtedy, kým žiadateľ nepredloží údaje, a platí do 31. decembra 2007. Ak do uvedeného dátumu žiadateľ údaje nepredloží, MRL sa zo smernice alebo z nariadenia vypustia.“

2

---

Korigendá

| 27.2.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 59/84 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 59/84

---

Korigendum k smernici Rady 98/59/ES z 20. júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania

(
  Úradný vestník Európskych spoločenstiev L 225 z 12. augusta 1998
  )

(Mimoriadne vydanie Úradného vestníka Európskej únie, kapitola 5/zv. 3, s. 327)

Na strane 17 (v mimoriadnom vydaní na strane 328) v článku 2 ods. 3 písm. b) bode ii)

namiesto:

| „ii) | počte kategórií pracovníkov, ktorí budú prepustení;“ |
| --- | --- |

„ii)

počte kategórií pracovníkov, ktorí budú prepustení;“

má byť:

| „ii) | počte a kategóriách pracovníkov, ktorí budú prepustení;“. |
| --- | --- |

„ii)

počte a kategóriách pracovníkov, ktorí budú prepustení;“.

---