# Den Europæiske Unions C 136/3. j

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 136 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang3. juni 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 136

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang3. juni 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2005/C 136/1 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008 | 1 |
| 2005/C 136/2 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010 | 4 |
| 2005/C 136/3 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Estlands opdaterede konvergensprogram 2004-2008 | 7 |
| 2005/C 136/4 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008 | 9 |
| 2005/C 136/5 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008 | 12 |
| 2005/C 136/6 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007 | 15 |
| 2005/C 136/7 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram 2004-2008 | 18 |
| 2005/C 136/8 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Maltas opdaterede konvergensprogram 2004-2007 | 21 |
| 2005/C 136/9 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Polens opdaterede konvergensprogram 2004-2007 | 23 |
| 2005/C 136/0 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2004-2007 | 26 |
| 2005/C 136/1 | Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008 | 29 |
| | Kommissionen |
| 2005/C 136/2 | Euroens vekselkurs | 31 |
| 2005/C 136/3 | Meddelelse i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag COMP/E-2/38.381 — De Beers/ALROSA (
  1
  ) | 32 |
| 2005/C 136/4 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV) (
  1
  ) | 34 |
| 2005/C 136/5 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd) — Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure (
  1
  ) | 35 |
| 2005/C 136/6 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 36 |
| 2005/C 136/7 | Kortfattede oplysninger fra medlemsstaterne om statsstøtte, der er ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter | 37 |
| 2005/C 136/8 | Referencesatser og tilbagebetalingsrentesatser på statsstøtteområdet (
  1
  ) | 40 |
| 2005/C 136/9 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 41 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2005/C 136/1

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

1

2005/C 136/2

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010

4

2005/C 136/3

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Estlands opdaterede konvergensprogram 2004-2008

7

2005/C 136/4

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

9

2005/C 136/5

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

12

2005/C 136/6

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007

15

2005/C 136/7

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram 2004-2008

18

2005/C 136/8

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Maltas opdaterede konvergensprogram 2004-2007

21

2005/C 136/9

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Polens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

23

2005/C 136/0

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2004-2007

26

2005/C 136/1

Rådets udtalelse af 17. februar 2005 om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

29

Kommissionen

2005/C 136/2

Euroens vekselkurs

31

2005/C 136/3

Meddelelse i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag COMP/E-2/38.381 — De Beers/ALROSA (
  1
  )

1

32

2005/C 136/4

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV) (
  1
  )

1

34

2005/C 136/5

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd) — Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure (
  1
  )

1

35

2005/C 136/6

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

36

2005/C 136/7

Kortfattede oplysninger fra medlemsstaterne om statsstøtte, der er ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter

37

2005/C 136/8

Referencesatser og tilbagebetalingsrentesatser på statsstøtteområdet (
  1
  )

1

40

2005/C 136/9

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

(2005/C 136/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder i store træk datakravene i »adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Programmet indeholder ikke de obligatoriske renteantagelser. Belgien opfordres derfor til at sikre, at datakravene opfyldes i fuldt omfang. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder i store træk datakravene i »adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Programmet indeholder ikke de obligatoriske renteantagelser. Belgien opfordres derfor til at sikre, at datakravene opfyldes i fuldt omfang.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer en real BNP-vækst på 2,5 % i 2005 og 2006, som falder til 2,0 % hen imod slutningen af programperioden. Vurderet på basis af de foreliggende oplysninger hviler dette scenario på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer en real BNP-vækst på 2,5 % i 2005 og 2006, som falder til 2,0 % hen imod slutningen af programperioden. Vurderet på basis af de foreliggende oplysninger hviler dette scenario på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

| (3) | Budgetstrategien i opdateringen sigter mod at fastholde et budget i balance eller med et mindre overskud og holde gældskvoten på en nedadgående kurs som forberedelse på budgetvirkningen af den aldrende befolkning. Opdateringen sigter mod at opnå et budget i balance i 2005 og 2006 og et overskud på 0,3 % af BNP i 2007 og på 0,6 % af BNP i 2008. Samlet set bekræfter denne opdatering sammenlignet med den foregående opdatering (som sluttede i 2007) i store træk den planlagte justering i forhold til et stort set uændret makroøkonomisk scenario. På grund af virkningen af den igangværende gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og de højere investeringer op til lokalvalgene i 2006 ventes overskuddet på primærsaldoen at falde en smule hen imod 2006, men at stige igen derefter. Programmet forventer en faldende rentebyrde, primært som følge af den løbende gældsreduktion. Indtægterne ventes at falde frem til 2006 for derefter at stabilisere sig, mens udgifterne på primærsaldoen falder en smule omkring 2008. Den konjunkturkorrigerede saldo (baseret på oplysningerne i programmet ved brug af den i fællesskab aftalte metode) forventes at forblive positiv gennem hele programperioden, faldende fra et overskud på 0,5 % af BNP i 2004 til 0,1 % i 2006 for derefter at stige igen til 0,9 % i 2008. |
| --- | --- |

(3)

Budgetstrategien i opdateringen sigter mod at fastholde et budget i balance eller med et mindre overskud og holde gældskvoten på en nedadgående kurs som forberedelse på budgetvirkningen af den aldrende befolkning. Opdateringen sigter mod at opnå et budget i balance i 2005 og 2006 og et overskud på 0,3 % af BNP i 2007 og på 0,6 % af BNP i 2008. Samlet set bekræfter denne opdatering sammenlignet med den foregående opdatering (som sluttede i 2007) i store træk den planlagte justering i forhold til et stort set uændret makroøkonomisk scenario. På grund af virkningen af den igangværende gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og de højere investeringer op til lokalvalgene i 2006 ventes overskuddet på primærsaldoen at falde en smule hen imod 2006, men at stige igen derefter. Programmet forventer en faldende rentebyrde, primært som følge af den løbende gældsreduktion. Indtægterne ventes at falde frem til 2006 for derefter at stabilisere sig, mens udgifterne på primærsaldoen falder en smule omkring 2008. Den konjunkturkorrigerede saldo (baseret på oplysningerne i programmet ved brug af den i fællesskab aftalte metode) forventes at forblive positiv gennem hele programperioden, faldende fra et overskud på 0,5 % af BNP i 2004 til 0,1 % i 2006 for derefter at stige igen til 0,9 % i 2008.

| (4) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være velafbalancerede. Dog har den belgiske regering hidtil ikke bebudet, hvilke foranstaltninger den agter at tage for at holde 2006-budgettet i balance stillet over for faldet på 0,3 % af BNP som følge af den fortsatte gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og den omstændighed, at 2005-budgettet påvirkes positivt af en række mindre engangstransaktioner (på i alt omkring 0,2 % af BNP). Selv om det makroøkonomiske scenario er plausibelt, er den belgiske offentlige saldo dog også forholdsvis følsom over for ændringer i den økonomiske vækst (følsomhed på 0,6). Endelig er der visse risici i relation til kontrollen med udgifterne på primærsaldoen, hovedsagelig i socialsikringssystemet. De overskridelser, der indtraf i sundhedssystemet i 2004 (på trods af det i forvejen høje årlige realvækstmål på 4,5 %), tyder på en fortsat stærk dynamisk udvikling i disse udgifter. Selv om der er bebudet nye foranstaltninger hen imod udgangen af 2004 med henblik på at reducere sundhedsudgifterne (på i alt 0,2 % af BNP), er det stadig vanskeligt at vurdere, hvor effektive de vil være. Heroverfor står dog, at socialministeren for det meste af 2005 har fået mandat til at træffe de nødvendige foranstaltninger uden på forhånd at skulle rådføre sig med parlamentet (eller en anden instans), så der hurtigt kan reageres på eventuelle yderligere budgetoverskridelser. Mere generelt har den belgiske regering vundet troværdighed ved at overholde sit tilsagn om at træffe foranstaltninger til at fastholde et budget i balance. |
| --- | --- |

(4)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være velafbalancerede. Dog har den belgiske regering hidtil ikke bebudet, hvilke foranstaltninger den agter at tage for at holde 2006-budgettet i balance stillet over for faldet på 0,3 % af BNP som følge af den fortsatte gennemførelse af reformen af de direkte skatter fra 2001 og den omstændighed, at 2005-budgettet påvirkes positivt af en række mindre engangstransaktioner (på i alt omkring 0,2 % af BNP). Selv om det makroøkonomiske scenario er plausibelt, er den belgiske offentlige saldo dog også forholdsvis følsom over for ændringer i den økonomiske vækst (følsomhed på 0,6). Endelig er der visse risici i relation til kontrollen med udgifterne på primærsaldoen, hovedsagelig i socialsikringssystemet. De overskridelser, der indtraf i sundhedssystemet i 2004 (på trods af det i forvejen høje årlige realvækstmål på 4,5 %), tyder på en fortsat stærk dynamisk udvikling i disse udgifter. Selv om der er bebudet nye foranstaltninger hen imod udgangen af 2004 med henblik på at reducere sundhedsudgifterne (på i alt 0,2 % af BNP), er det stadig vanskeligt at vurdere, hvor effektive de vil være. Heroverfor står dog, at socialministeren for det meste af 2005 har fået mandat til at træffe de nødvendige foranstaltninger uden på forhånd at skulle rådføre sig med parlamentet (eller en anden instans), så der hurtigt kan reageres på eventuelle yderligere budgetoverskridelser. Mere generelt har den belgiske regering vundet troværdighed ved at overholde sit tilsagn om at træffe foranstaltninger til at fastholde et budget i balance.

| (5) | I lyset af denne risikovurdering synes risiciene i relation til budgetmålene i store træk at være velafbalancerede, og budgetstillingen i programmet synes tilstrækkelig til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. Desuden er der en tilstrækkelig margen mod risikoen for at overskride referenceværdien på 3 % af BNP for underskuddet med normale konjunkturudsving i hvert af årene. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af denne risikovurdering synes risiciene i relation til budgetmålene i store træk at være velafbalancerede, og budgetstillingen i programmet synes tilstrækkelig til at opfylde stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. Desuden er der en tilstrækkelig margen mod risikoen for at overskride referenceværdien på 3 % af BNP for underskuddet med normale konjunkturudsving i hvert af årene.

| (6) | Gældskvoten forventes at stige til 96,6 % af BNP i 2004, altså et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet venter, at gældskvoten vil falde med 12,4 procentpoint igennem programperioden til 84,2 % af BNP i 2008. Heri er medregnet antagelsen om overtagelse af en gæld på 7,4 mia. EUR (2,5 % af BNP) fra det nationale jernbaneselskab SNCB i 2005. Overtagelsen af SNCB-gælden medfører en opbremsning i gældsreduktionen i 2005, men ellers forløber den planlagte gældsreduktion hurtigere end fastsat i den foregående opdatering. |
| --- | --- |

(6)

Gældskvoten forventes at stige til 96,6 % af BNP i 2004, altså et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet venter, at gældskvoten vil falde med 12,4 procentpoint igennem programperioden til 84,2 % af BNP i 2008. Heri er medregnet antagelsen om overtagelse af en gæld på 7,4 mia. EUR (2,5 % af BNP) fra det nationale jernbaneselskab SNCB i 2005. Overtagelsen af SNCB-gælden medfører en opbremsning i gældsreduktionen i 2005, men ellers forløber den planlagte gældsreduktion hurtigere end fastsat i den foregående opdatering.

| (7) | Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Belgien at stå over for visse risici på grund af det nuværende bruttogældsniveau. Selv om gældskvoten er faldende, er den stadig høj, og en støt reduktion står og falder med, at der fastholdes store overskud på primærsaldoen over en længere periode. Den strategi for honorering af budgetudgifterne til en aldrende befolkning, der skitseres i programmet, bygger primært på at nedbringe bruttogælden gennem fastholdelse af en budgetstilling i balance eller med et mindre overskud (som på sin side hovedsagelig afhænger af tilbageholdenhed på primærsaldoens udgiftsside) og på en aldringsfond. At holde udgifterne på primærsaldoen nede kan vise sig vanskeligt, navnlig inden for sundhedssektoren, men er en vigtig bestanddel i regeringens strategi om at lette skattebyrden for at skabe beskæftigelse. I betragtning af den forventede forøgelse af ældrebyrden er det altafgørende for at fastholde holdbarheden på lang sigt, at denne brede strategi videreføres beslutsomt. |
| --- | --- |

(7)

Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Belgien at stå over for visse risici på grund af det nuværende bruttogældsniveau. Selv om gældskvoten er faldende, er den stadig høj, og en støt reduktion står og falder med, at der fastholdes store overskud på primærsaldoen over en længere periode. Den strategi for honorering af budgetudgifterne til en aldrende befolkning, der skitseres i programmet, bygger primært på at nedbringe bruttogælden gennem fastholdelse af en budgetstilling i balance eller med et mindre overskud (som på sin side hovedsagelig afhænger af tilbageholdenhed på primærsaldoens udgiftsside) og på en aldringsfond. At holde udgifterne på primærsaldoen nede kan vise sig vanskeligt, navnlig inden for sundhedssektoren, men er en vigtig bestanddel i regeringens strategi om at lette skattebyrden for at skabe beskæftigelse. I betragtning af den forventede forøgelse af ældrebyrden er det altafgørende for at fastholde holdbarheden på lang sigt, at denne brede strategi videreføres beslutsomt.

| (8) | Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er i store træk forenelig med de landespecifikke overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser. Bl.a. sikrer det opdaterede program, at gældskvoten holdes på en støt faldende kurs. I betragtning af den senere tids overskridelser i sundhedsudgifterne (hvor målvækstraten i reale termer er sat til en forholdsvis høj årlig stigning på 4,5 %) består der en vis risiko for, at retningslinjen om at begrænse den reale udgiftsvækst i enhed I (staten og socialsikringssystemet) til 1,5 % ikke overholdes. Af den grund er det vigtigt at fastholde store overskud på primærsaldoen og begrænse udgiftsvæksten i reale termer, ikke mindst i betragtning af de finansieringsbehov, som aldringen medfører. |
| --- | --- |

(8)

Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er i store træk forenelig med de landespecifikke overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser. Bl.a. sikrer det opdaterede program, at gældskvoten holdes på en støt faldende kurs. I betragtning af den senere tids overskridelser i sundhedsudgifterne (hvor målvækstraten i reale termer er sat til en forholdsvis høj årlig stigning på 4,5 %) består der en vis risiko for, at retningslinjen om at begrænse den reale udgiftsvækst i enhed I (staten og socialsikringssystemet) til 1,5 % ikke overholdes. Af den grund er det vigtigt at fastholde store overskud på primærsaldoen og begrænse udgiftsvæksten i reale termer, ikke mindst i betragtning af de finansieringsbehov, som aldringen medfører.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | SP dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |
| KOM okt. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | - | - |
| SP nov. 2003 | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | - |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM okt. 2004 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | - | - |
| SP nov. 2003 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |
| KOM okt. 2004 | -0,1 | -0,3 | -0,5 | - | - |
| SP nov. 2003 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |
| KOM okt. 2004 | 4,8 | 4,2 | 3,6 | - | - |
| SP nov. 2003 | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 (2) | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |
| KOM okt. 2004 | 0,4 | 0,0 | -0,4 | - | - |
| SP nov. 2003 (2) | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |
| KOM okt. 2004 | 95,8 | 94,4 | 90,9 | - | - |
| SP nov. 2003 | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | - |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004; beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

SP dec. 2004

2,4

2,5

2,5

2,1

2,0

KOM okt. 2004

2,5

2,5

2,6

-

-

SP nov. 2003

1,8

2,8

2,5

2,1

-

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2004

1,9

2,0

1,8

1,8

1,8

KOM okt. 2004

2,0

1,9

1,8

-

-

SP nov. 2003

1,4

1,4

1,4

1,4

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

0,0

0,0

0,0

0,3

0,6

KOM okt. 2004

-0,1

-0,3

-0,5

-

-

SP nov. 2003

0,0

0,0

0,0

0,3

-

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

4,9

4,5

4,4

4,5

4,7

KOM okt. 2004

4,8

4,2

3,6

-

-

SP nov. 2003

5,1

4,8

4,7

4,8

-

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004 (2)

0,5

0,3

0,1

0,5

0,9

KOM okt. 2004

0,4

0,0

-0,4

-

-

SP nov. 2003 (2)

0,6

0,2

0,0

0,3

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2004

96,6

95,5

91,7

88,0

84,2

KOM okt. 2004

95,8

94,4

90,9

-

-

SP nov. 2003

97,6

93,6

90,1

87,0

-

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004; beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

Kilder:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004; beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/4

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010

(2005/C 136/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2010. Programmet er helt i overensstemmelse med datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2010. Programmet er helt i overensstemmelse med datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

| (2) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes den reale BNP-vækst at vokse fra 2,2 % i 2004 til 2,5 % i 2005 for derefter at udgøre i gennemsnit 1,7 % af BNP i 2006-10. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle forholdsvis forsigtige vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes den reale BNP-vækst at vokse fra 2,2 % i 2004 til 2,5 % i 2005 for derefter at udgøre i gennemsnit 1,7 % af BNP i 2006-10. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle forholdsvis forsigtige vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

| (3) | De mellemfristede budgetpolitiske rammer er kendetegnet ved en målsætning om, at det offentlige overskud skal ligge i intervallet 1

  -2

  % i gennemsnit af BNP frem mod 2010, og at den årlige realvækst i det offentlige forbrug ikke må overskride 0,5 % fra og med 2005. Udgiftsstyringen forstærkes som følge af skattestoppet. Såvel staten som pensionskasserne forventes at udvise stabile overskud i programperioden. De lokale myndigheder forventes at sikre balance på deres budgetter, således som loven kræver det. Ifølge opdateringen forventes der et overskud på 1,2 % af BNP i 2004, 2,0 % af BNP i 2005 og 1,6 % af BNP i 2006. Overskuddet skulle nå op på 2,0 % i 2010. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Når der justeres for den estimerede virkning af konjunkturforløbet ved hjælp af den fælles metode, udviser den konjunkturkorrigerede budgetsaldo et overskud i hele fremskrivningsperioden. De fremskrevne mål for det offentlige overskud ligger tæt på 2003-opdateringen. Forskellene på det korte sigt skyldes nye forventninger til BNP-væksten såvel som effekten af nylige politiske tiltag, herunder skattepakken fra marts 2004, der har fremrykket de skattelettelser, der blev vedtaget i 2003. Fra 2007 forventes overskuddet at blive en anelse mindre end antaget i den forudgående opdatering, hvilket skyldes en revision af forventningerne til den demografiske udvikling, der har bidraget til at svække kravene til finanspolitikken på lang sigt. Alt i alt bekræfter denne seneste opdatering således stort set den strategi, der blev redegjort for i den foregående opdatering, og det på baggrund af et tilsvarende makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(3)

Formula

Formula

| (4) | De risikofaktorer, der knytter sig til budgetfremskrivningerne, er rimeligt afbalanceret, om end forventningerne hælder noget over mod et bedre resultat, end fremskrivningerne i de første programår tydede på. Danmark har i en række år kunnet fremvise overskud på de offentlige finanser. Det var også tilfældet i 2003, hvor overskuddet udgjorde 1,0 % af BNP trods en BNP-vækst på kun 0,5 %. Højere oliepriser end dem, der forventes i henhold til opdateringen, kunne også forbedre de offentlige finanser, eftersom Danmark er en lille nettoeksportør af olie. Sammensætningen af BNP-væksten i de kommende år, hvor den især vil blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, skulle også sikre stabile offentlige indtægter og dermed bidrage til en gunstig udvikling i de offentlige finanser. På mellemlang sigt vil der navnlig være risiko for, at fremskrivningerne ikke holder stik, hvis det ikke lykkes at overholde loftet for væksten i de offentlige udgifter, især på lokalt niveau, eller at opfylde de mellemfristede mål for væksten i beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(4)

De risikofaktorer, der knytter sig til budgetfremskrivningerne, er rimeligt afbalanceret, om end forventningerne hælder noget over mod et bedre resultat, end fremskrivningerne i de første programår tydede på. Danmark har i en række år kunnet fremvise overskud på de offentlige finanser. Det var også tilfældet i 2003, hvor overskuddet udgjorde 1,0 % af BNP trods en BNP-vækst på kun 0,5 %. Højere oliepriser end dem, der forventes i henhold til opdateringen, kunne også forbedre de offentlige finanser, eftersom Danmark er en lille nettoeksportør af olie. Sammensætningen af BNP-væksten i de kommende år, hvor den især vil blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, skulle også sikre stabile offentlige indtægter og dermed bidrage til en gunstig udvikling i de offentlige finanser. På mellemlang sigt vil der navnlig være risiko for, at fremskrivningerne ikke holder stik, hvis det ikke lykkes at overholde loftet for væksten i de offentlige udgifter, især på lokalt niveau, eller at opfylde de mellemfristede mål for væksten i beskæftigelsen.

| (5) | Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der skildres i programmerne, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud i hele programperioden. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. |
| --- | --- |

(5)

Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der skildres i programmerne, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud i hele programperioden. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

| (6) | Bruttogældskvoten udgjorde 44,7 % af BNP i 2003 og forventes ifølge opdateringen at falde til 28

  % af BNP i 2010. Det er især de positive primære saldi og effekten af den nominelle BNP-vækst, der vil bidrage til dette fald i gældskvoten. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Danmark ser ud til at stå i en gunstig position med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods udsigten til betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den budgetstrategi, der redegøres for i programmet, og som hovedsagelig bygger på en yderligere konsolidering af gælden gennem fastholdelse af budgetoverskud, burde sikre en holdbar position over tiden. Den fortsat stramme styring af de offentlige udgifter og tilvejebringelsen af en stor stigning i beskæftigelsen, som strategien også er afhængig af, kan imidlertid blive en udfordring. |
| --- | --- |

(7)

Danmark ser ud til at stå i en gunstig position med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods udsigten til betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den budgetstrategi, der redegøres for i programmet, og som hovedsagelig bygger på en yderligere konsolidering af gælden gennem fastholdelse af budgetoverskud, burde sikre en holdbar position over tiden. Den fortsat stramme styring af de offentlige udgifter og tilvejebringelsen af en stor stigning i beskæftigelsen, som strategien også er afhængig af, kan imidlertid blive en udfordring.

| (8) | I det store og hele lever de økonomiske politikker, der skitseres i opdateringen, stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

I det store og hele lever de økonomiske politikker, der skitseres i opdateringen, stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |
| KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | - | - |
| KP nov. 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |
| KOM okt. 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | - | - |
| KP nov. 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |
| KOM okt. 2004 (3) | 2,0 | 2,6 | 2,8 | - | - |
| KP nov. 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2004 (4) | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |
| KOM okt. 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | - | - |
| KP nov. 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP nov. 2004 (2) | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |
| KOM okt. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | - | - |
| KP nov. 2003 (2) | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |
| KOM okt. 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | - | - |
| KP nov. 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |
| Opdateret konvergensprogram fra november 2003 og november 2004 (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2010

Realt BNP

(%-ændring)

KP nov. 2004

2,2

2,5

1,3

1,9

1,8

KOM okt. 2004

2,3

2,4

2,0

-

-

KP nov. 2003

2,3

2,2

1,9

1,7

1,7

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2004

1,2

1,7

1,6

1,7

1,6

KOM okt. 2004

1,1

1,9

1,6

-

-

KP nov. 2003

1,8

1,7

1,7

1,7

1,7

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP nov. 2004

1,2

2,0

1,6

1,7

2,0

KOM okt. 2004 (3)

2,0

2,6

2,8

-

-

KP nov. 2003

1,3

1,8

1,9

2,1

2,1

Primær saldo

(% af BNP)

KP nov. 2004 (4)

4,3

4,8

4,5

4,6

4,4

KOM okt. 2004

4,4

4,9

4,9

-

-

KP nov. 2003

2,3

2,7

2,6

2,3

2,3

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP nov. 2004 (2)

1,7

2,0

2,0

2,0

2,3

KOM okt. 2004

2,6

2,9

3,0

-

-

KP nov. 2003 (2)

1,1

1,5

1,7

1,9

2,1

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2004

42,3

39,4

37,4

35,3

28,8

KOM okt. 2004

41,5

37,5

34,2

-

-

KP nov. 2003

41,2

38,7

36,4

27,5

27,5

Opdateret konvergensprogram fra november 2003 og november 2004 (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(3)  I EDP-indberetningen fra september 2004 præsenterede Danmark tal for den offentlige saldo og bruttogælden, hvor ATP var fraregnet den offentlige sektor, hvilket mindskede det offentlige overskud med omkring 1 procentpoint af BNP. Derfor fraregnede Kommissionens tjenestegrene også ATP-overskuddet i deres prognoser fra efteråret 2004. I denne vurdering er Kommissionens tal for den offentlige saldo og den offentlige bruttogæld blevet genberegnet med det formål at inkludere ATP i overensstemmelse med opdateringen af konvergensprogrammet. Kommissionens tal for den offentlige saldo og den offentlige gæld svarer derfor ikke til tallene i efterårsprognosen.

(4)  I opdateringen angiver de danske myndigheder de primære saldi ekskl. nettorenter og ikke de sædvanlige bruttorenter. I denne tabel er de primære saldi angivet ekskl. bruttorenter.

Kilder:

Opdateret konvergensprogram fra november 2003 og november 2004 (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/7

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Estlands opdaterede konvergensprogram 2004-2008

(2005/C 136/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder kravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at stige fra 5,6 % i 2004 til 6,0 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger, synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at stige fra 5,6 % i 2004 til 6,0 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger, synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

| (3) | Estland tager sigte på en budgetstilling tæt på balance eller med et lille overskud i hele programperioden. For 2004 regner man i programmet med et budgetoverskud på 1 % af BNP, hvilket er 0,3 % højere end det overskud, man påregnede i programmet fra maj 2004. Fra og med 2005 forventer man ligesom i det tidligere program budgetbalance. De offentlige investeringer vil i 2004 stige med et procentpoint af BNP til 4,4 % for derefter at falde til 3,9 % i 2008 og ligger således langt over EU-gennemsnittet (2,4 % af BNP i 2004). |
| --- | --- |

(3)

Estland tager sigte på en budgetstilling tæt på balance eller med et lille overskud i hele programperioden. For 2004 regner man i programmet med et budgetoverskud på 1 % af BNP, hvilket er 0,3 % højere end det overskud, man påregnede i programmet fra maj 2004. Fra og med 2005 forventer man ligesom i det tidligere program budgetbalance. De offentlige investeringer vil i 2004 stige med et procentpoint af BNP til 4,4 % for derefter at falde til 3,9 % i 2008 og ligger således langt over EU-gennemsnittet (2,4 % af BNP i 2004).

| (4) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side viser det forsigtige makroøkonomiske scenario, at indtægterne kan blive større end forventet, og at udgifterne kan blive noget mindre end budgetteret. Estland har afgjort opnået positive resultater med hensyn til opstilling af forsigtige prognoser og har gentagne gange mere end opfyldt de finanspolitiske mål i de seneste år. På den anden side kan det ikke udelukkes, at der vil være uventede fald i indtægterne som følge af de planlagte skattenedsættelser, eller opstå negative virkninger for væksten som følge af udefra kommende chokvirkninger. På baggrund af risiciene forekommer det budgetpolitiske mål i programmet i tilstrækkelig grad at kunne nå stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance for hele programperioden 2004-2008. Den synes også at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. |
| --- | --- |

(4)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side viser det forsigtige makroøkonomiske scenario, at indtægterne kan blive større end forventet, og at udgifterne kan blive noget mindre end budgetteret. Estland har afgjort opnået positive resultater med hensyn til opstilling af forsigtige prognoser og har gentagne gange mere end opfyldt de finanspolitiske mål i de seneste år. På den anden side kan det ikke udelukkes, at der vil være uventede fald i indtægterne som følge af de planlagte skattenedsættelser, eller opstå negative virkninger for væksten som følge af udefra kommende chokvirkninger. På baggrund af risiciene forekommer det budgetpolitiske mål i programmet i tilstrækkelig grad at kunne nå stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance for hele programperioden 2004-2008. Den synes også at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

| (5) | Gældskvoten anslås til 4,8 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og faktisk den laveste i EU. I programperioden forventes gældskvoten at falde yderligere med 1,9 procentpoint. |
| --- | --- |

(5)

Gældskvoten anslås til 4,8 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og faktisk den laveste i EU. I programperioden forventes gældskvoten at falde yderligere med 1,9 procentpoint.

| (6) | Estlands offentlige finanser synes at stå stærkt på længere sigt på trods af de omfattende forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Lav statsgæld, betydelige statslige finansielle reserver og en mellemfristet budgetstrategi, der er fuldt foreneligt med målsætningen om balance eller overskud på budgettet sammen med troværdige og gennemgribende reformer af pensions- og sundhedssystemet, som efter planen skal dæmme op for de budgetmæssige pres på længere sigt, skulle sikre, at de offentlige finanser fortsat har et sikkert fodfæste. |
| --- | --- |

(6)

Estlands offentlige finanser synes at stå stærkt på længere sigt på trods af de omfattende forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Lav statsgæld, betydelige statslige finansielle reserver og en mellemfristet budgetstrategi, der er fuldt foreneligt med målsætningen om balance eller overskud på budgettet sammen med troværdige og gennemgribende reformer af pensions- og sundhedssystemet, som efter planen skal dæmme op for de budgetmæssige pres på længere sigt, skulle sikre, at de offentlige finanser fortsat har et sikkert fodfæste.

| (7) | Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det uventet store budgetoverskud i 2004 stemmer overens med henstillingen om at undgå en procyklisk finanspolitik. Eftersom underskuddet over for udlandet antagelig ikke er mindsket væsentligt (om overhovedet) i 2004, kan en hurtig nedbringelse af budgetoverskuddet imidlertid være et utilstrækkeligt bidrag fra den finanspolitiske position til at korrigere den eksterne ubalance. |
| --- | --- |

(7)

Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det uventet store budgetoverskud i 2004 stemmer overens med henstillingen om at undgå en procyklisk finanspolitik. Eftersom underskuddet over for udlandet antagelig ikke er mindsket væsentligt (om overhovedet) i 2004, kan en hurtig nedbringelse af budgetoverskuddet imidlertid være et utilstrækkeligt bidrag fra den finanspolitiske position til at korrigere den eksterne ubalance.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (procentvis ændring) | KP dec. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |
| KOM okt. 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | - | - |
| KP maj 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |
| HICP-inflation (2)

  (%) | KP dec. 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |
| KOM okt. 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | - | - |
| KP maj 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| KOM okt. 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | - | - |
| KP maj 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |
| KOM okt. 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | - | - |
| KP maj 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |
| KOM okt. 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | - | - |
| KP maj 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM). |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(procentvis ændring)

KP dec. 2004

5,6

5,9

6,0

6,0

6,0

KOM okt. 2004

5,9

6,0

6,2

-

-

KP maj 2004

5,3

5,8

5,6

5,9

5,8

HICP-inflation (2)

(%)

KP dec. 2004

3,3

3,2

2,5

2,8

2,8

KOM okt. 2004

3,4

3,5

2,8

-

-

KP maj 2004

3,1

3,0

2,8

2,8

2,8

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

1,0

0,0

0,0

0,0

0,0

KOM okt. 2004

0,5

0,2

0,1

-

-

KP maj 2004

0,7

0,0

0,0

0,0

0,0

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

1,3

0,2

0,2

0,2

0,2

KOM okt. 2004

0,8

0,4

0,3

-

-

KP maj 2004

1,0

0,3

0,3

0,3

0,3

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2004

4,8

4,6

4,3

3,1

2,9

KOM okt. 2004

4,8

4,4

4,2

-

-

KP maj 2004

5,4

5,1

4,7

3,4

3,2

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM).

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  I programmet henvises til inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset og ikke HICP-inflationen.

Kilder:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM).

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/9

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

(2005/C 136/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder i store træk datakravene i den reviderede »adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Det omfatter dog ikke fremskrivninger for den samlede beskæftigelsesvækst efter nationalregnskabsdefinitionen, som er obligatoriske. Frankrig opfordres som følge heraf til at sikre fuld overholdelse af datakravene. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder i store træk datakravene i den reviderede »adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Det omfatter dog ikke fremskrivninger for den samlede beskæftigelsesvækst efter nationalregnskabsdefinitionen, som er obligatoriske. Frankrig opfordres som følge heraf til at sikre fuld overholdelse af datakravene.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer en real BNP-vækst på 2,5 % fra 2004 til 2008, en vækstrate, der ligger marginalt over den potentielle. På basis af de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at hvile på plausible vækstantagelser, selv om Kommissionens vækstfremskrivninger er noget lavere. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer en real BNP-vækst på 2,5 % fra 2004 til 2008, en vækstrate, der ligger marginalt over den potentielle. På basis af de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at hvile på plausible vækstantagelser, selv om Kommissionens vækstfremskrivninger er noget lavere. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

| (3) | Den 3. juni 2003 traf Rådet afgørelse om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Frankrig, og henstillede, at dette blev korrigeret senest i 2004. I sin meddelelse til Rådet om »Tysklands og Frankrigs situation i relation til deres forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter Domstolens dom«, der blev vedtaget den 14. december 2004 (2), konkluderede Kommissionen, at 2005 skulle anses for at være den relevante frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, idet Rådets konklusioner fra november 2003 havde haft retlige virkninger, indtil de blev annulleret af Domstolen. Det primære sigte med budgetstrategien i programmet er at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2005. Programmet tager også sigte på at sikre et fortsat fald i det offentlige underskud i de efterfølgende år. Underskuddet ventes at falde støt med 0,6-0,7 procentpoint af BNP pr. år fra 2005 for at nå et niveau på 0,9 % af BNP i 2008. I forhold til den foregående opdatering bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering set på baggrund af et i moderat grad mere gunstigt makroøkonomisk scenario. Ifølge Kommissionens beregninger på basis af fremskrivningerne i det opdaterede program og den i fællesskab aftalte metode vil den konjunkturkorrigerede saldo også blive forbedret med 0,6-0,7 procentpoint pr. år fra og med 2005 og vil andrage -0,7 % af BNP i 2008. Den mellemfristede budgetstrategi er som i de tidligere opdateringer baseret på, at der fastsættes flerårige mål for stigningen i de offentlige udgifter i faste priser, som indebærer en reduktion af udgiftskvoten navnlig som følge af gennemførelsen af strukturreformerne. |
| --- | --- |

(3)

Den 3. juni 2003 traf Rådet afgørelse om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Frankrig, og henstillede, at dette blev korrigeret senest i 2004. I sin meddelelse til Rådet om »Tysklands og Frankrigs situation i relation til deres forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter Domstolens dom«, der blev vedtaget den 14. december 2004 (2), konkluderede Kommissionen, at 2005 skulle anses for at være den relevante frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, idet Rådets konklusioner fra november 2003 havde haft retlige virkninger, indtil de blev annulleret af Domstolen. Det primære sigte med budgetstrategien i programmet er at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2005. Programmet tager også sigte på at sikre et fortsat fald i det offentlige underskud i de efterfølgende år. Underskuddet ventes at falde støt med 0,6-0,7 procentpoint af BNP pr. år fra 2005 for at nå et niveau på 0,9 % af BNP i 2008. I forhold til den foregående opdatering bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering set på baggrund af et i moderat grad mere gunstigt makroøkonomisk scenario. Ifølge Kommissionens beregninger på basis af fremskrivningerne i det opdaterede program og den i fællesskab aftalte metode vil den konjunkturkorrigerede saldo også blive forbedret med 0,6-0,7 procentpoint pr. år fra og med 2005 og vil andrage -0,7 % af BNP i 2008. Den mellemfristede budgetstrategi er som i de tidligere opdateringer baseret på, at der fastsættes flerårige mål for stigningen i de offentlige udgifter i faste priser, som indebærer en reduktion af udgiftskvoten navnlig som følge af gennemførelsen af strukturreformerne.

| (4) | På basis af de foreliggende oplysninger skulle de foranstaltninger, de franske myndigheder har truffet, være tilstrækkelige til at bringe underskuddet ned på 3 % af BNP i 2005. Frankrigs budgetsituation er dog fortsat sårbar. Korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud forudsætter, at alle de påtænkte foranstaltninger gennemføres effektivt, og at der træffes supplerende foranstaltninger i tilfælde af negative begivenheder. Eftersom det forventede fald i underskuddet i 2005 primært hidrører fra en engangsbetaling, der udgør

  % af BNP, er den planlagte underliggende budgetjustering for 2005 forholdsvis beskeden. I årene efter 2005 vil budgetresultatet kunne blive værre end forventet i programmet. Navnlig synes budgetmålsætningen for 2006 at være i fare med den nuværende politik, idet der er bebudet skattelettelser i dette år, og store engangsindtægter vil forsvinde. Og eftersom udgiftsmålene i de foregående opdateringer langt fra blev nået, synes udgifts- og underskudsmålene for perioden 2006-2008 at være vanskelige at nå med den aktuelle politik. Der er gennemført strukturreformer (»Loi Organique relative aux Lois de Finances«, en uafhængig »varslingskomité« for styringen af sundhedssystemet). Disse reformer er klare skridt i den rigtige retning og vil formentlig bidrage til opfyldelse af budgetmålsætningerne. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | I lyset af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet ikke før i 2007 at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargin mod at overskride referenceværdien på 3 % med normale makroøkonomiske udsving; den er heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance nås i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af denne risikovurdering synes budgetstillingen i programmet ikke før i 2007 at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargin mod at overskride referenceværdien på 3 % med normale makroøkonomiske udsving; den er heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance nås i løbet af programperioden.

| (6) | Gældskvoten skønnes at være nået op på 64,8 % af BNP i 2004, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet forventer, at gældskvoten vil falde fra 2006 og fremefter og nå ned på 62 % af BNP i 2008. Udviklingen i gældskvoten er underlagt de samme risici som underskudsmålene. |
| --- | --- |

(6)

Gældskvoten skønnes at være nået op på 64,8 % af BNP i 2004, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet forventer, at gældskvoten vil falde fra 2006 og fremefter og nå ned på 62 % af BNP i 2008. Udviklingen i gældskvoten er underlagt de samme risici som underskudsmålene.

| (7) | Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Frankrig stadig at stå over for en vis risiko. Gennemførelsen af omfattende strukturreformer på pensions- og sundhedsområdet i henholdsvis 2003 og 2004 skabte et bedre grundlag. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats (supplerende budgetkonsolidering og reformer) i årene fremover, hvis holdbarheden i de offentlige finanser skal sikres fuldt ud. |
| --- | --- |

(7)

Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Frankrig stadig at stå over for en vis risiko. Gennemførelsen af omfattende strukturreformer på pensions- og sundhedsområdet i henholdsvis 2003 og 2004 skabte et bedre grundlag. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats (supplerende budgetkonsolidering og reformer) i årene fremover, hvis holdbarheden i de offentlige finanser skal sikres fuldt ud.

| (8) | Den økonomiske politik, der beskrives i 2004-opdateringen, er delvis forenelig med henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, navnlig dem med budgetmæssige konsekvenser. Frankrig har gennemført omfattende strukturreformer, især på sundheds- og pensionsområdet, som gør landet bedre rustet til at modstå virkningerne af en aldrende befolkning. Det konjunkturkorrigerede underskud i 2004 vil blive nedbragt med 0,4 % af BNP, hvilket er mindre end anbefalet. Uventede statslige merindtægter blev imidlertid i fuldt omfang udnyttet til at nedbringe underskuddet. Samlet set er den betragtelige mellemfristede justering, der var skitseret i 2004-opdateringen, behæftet med usikkerhedsmomenter, og den vil ikke i fuldt omfang føre til en budgetstilling tæt på balance i løbet af den periode, programmet dækker. |
| --- | --- |

(8)

Den økonomiske politik, der beskrives i 2004-opdateringen, er delvis forenelig med henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, navnlig dem med budgetmæssige konsekvenser. Frankrig har gennemført omfattende strukturreformer, især på sundheds- og pensionsområdet, som gør landet bedre rustet til at modstå virkningerne af en aldrende befolkning. Det konjunkturkorrigerede underskud i 2004 vil blive nedbragt med 0,4 % af BNP, hvilket er mindre end anbefalet. Uventede statslige merindtægter blev imidlertid i fuldt omfang udnyttet til at nedbringe underskuddet. Samlet set er den betragtelige mellemfristede justering, der var skitseret i 2004-opdateringen, behæftet med usikkerhedsmomenter, og den vil ikke i fuldt omfang føre til en budgetstilling tæt på balance i løbet af den periode, programmet dækker.

I lyset af ovennævnte vurdering er Rådet af den opfattelse, at Frankrig bør:

| i) | foretage det nødvendige for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005 |
| --- | --- |

i)

foretage det nødvendige for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005

| ii) | sikre, at budgetkonsolideringen videreføres i årene efter 2005, således at der nås en budgetstilling tæt på balance i 2008, og |
| --- | --- |

ii)

sikre, at budgetkonsolideringen videreføres i årene efter 2005, således at der nås en budgetstilling tæt på balance i 2008, og

| iii) | videreføre strukturreformerne og udgiftskontrollen, så det sikres, at de flerårige udgiftsmål i programmet opfyldes. |
| --- | --- |

iii)

videreføre strukturreformerne og udgiftskontrollen, så det sikres, at de flerårige udgiftsmål i programmet opfyldes.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (procentvis ændring) | SP dec. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM okt. 2004 | 2,4 | 2,2 | 2,2 | - | - |
| SP dec. 2003 | 1,7 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | - |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2004 | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | - | - |
| SP dec. 2003 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 | -0,9 |
| KOM okt. 2004 | -3,7 | -3,0 | -3,3 | - | - |
| SP dec. 2003 | -3,55 | -2,9 | -2,2 | -1,5 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | -0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 |
| KOM okt. 2004 | -0,7 | -0,1 | -0,4 | - | - |
| SP dec. 2003 | -0,6 | 0,1 | 0,9 | 1,6 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 (3) | -3,4 | -2,7 | -2,0 | -1,4 | -0,7 |
| KOM okt. 2004 | -3,5 | -2,8 | -3,1 | - | - |
| SP dec. 2003 (3) | -3,2 | -2,6 | -1,9 | -1,3 | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 |
| KOM okt. 2004 | 64,9 | 65,5 | 66,3 | - | - |
| SP dec. 2003 | 62,8 | 63,2 | 62,8 | 61,8 | - |
| Stabilitetsprogram; Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004; beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(procentvis ændring)

SP dec. 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

KOM okt. 2004

2,4

2,2

2,2

-

-

SP dec. 2003

1,7

2,5

2,5

2,5

-

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2004

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

KOM okt. 2004

2,3

2,0

1,8

-

-

SP dec. 2003

1,5

1,5

1,5

1,5

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

-3,6

-2,9

-2,2

-1,6

-0,9

KOM okt. 2004

-3,7

-3,0

-3,3

-

-

SP dec. 2003

-3,55

-2,9

-2,2

-1,5

-

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

-0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

KOM okt. 2004

-0,7

-0,1

-0,4

-

-

SP dec. 2003

-0,6

0,1

0,9

1,6

-

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004 (3)

-3,4

-2,7

-2,0

-1,4

-0,7

KOM okt. 2004

-3,5

-2,8

-3,1

-

-

SP dec. 2003 (3)

-3,2

-2,6

-1,9

-1,3

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

KOM okt. 2004

64,9

65,5

66,3

-

-

SP dec. 2003

62,8

63,2

62,8

61,8

-

Stabilitetsprogram; Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004; beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Dokument KOM(2004) 813 af 14. december 2004.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

Kilder:

Stabilitetsprogram; Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004; beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/12

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

(2005/C 136/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2004-2008. Programmet er i det store hele i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Programmet anvender mest afrundede tal og blander usammenlignelige data. Der kan dog konstateres forbedringer med hensyn til visse detaljer, f.eks. brugen af ESA 95 som en konsekvent statistisk ramme i de dele, der vedrører det makroøkonomiske scenario og budgetfremregningerne. Tyskland opfordres derfor til at opfylde disse datakrav. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2004-2008. Programmet er i det store hele i overensstemmelse med datakravene i den reviderede adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Programmet anvender mest afrundede tal og blander usammenlignelige data. Der kan dog konstateres forbedringer med hensyn til visse detaljer, f.eks. brugen af ESA 95 som en konsekvent statistisk ramme i de dele, der vedrører det makroøkonomiske scenario og budgetfremregningerne. Tyskland opfordres derfor til at opfylde disse datakrav.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes en realvækst i BNP på 1,7 i 2005, hvilket stort set er uændret i forhold til den forventede vækst på 1,8 % i 2004. Efter justering for væsentlige kalendervirkninger antyder tallene imidlertid en stigning i væksten på 0,75 procentpoint i 2005. I programmets sidste tre år forventes en flad vækst på 2 % årligt. Med det nuværende perspektiv virker dette scenario plausibelt, selv om vækstudsigterne for 2005 virker noget optimistiske. Programfremregningerne for inflationen virker imidlertid højt sat. |
| --- | --- |

(2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes en realvækst i BNP på 1,7 i 2005, hvilket stort set er uændret i forhold til den forventede vækst på 1,8 % i 2004. Efter justering for væsentlige kalendervirkninger antyder tallene imidlertid en stigning i væksten på 0,75 procentpoint i 2005. I programmets sidste tre år forventes en flad vækst på 2 % årligt. Med det nuværende perspektiv virker dette scenario plausibelt, selv om vækstudsigterne for 2005 virker noget optimistiske. Programfremregningerne for inflationen virker imidlertid højt sat.

| (3) | Den 21. januar 2003 fastslog Rådet, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Tyskland og henstillede, at denne situation blev bragt til ophør senest i 2004. Af de årsager, som angives i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om »the situation of Germany and France in relation to their obligation under the excessive deficit procedure following the judgement of the Court of Justice«, der blev vedtaget den 14. december 2004 (2), har Kommissionen imidlertid konkluderet, at den relevante frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud bør være 2005, da Rådets konklusioner fra november 2003 havde retsvirkning, indtil de blev annulleret af Domstolen. I overensstemmelse med denne meddelelse er det primære mål med budgetstrategien i programmet at nedbringe underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2005. Det er også et mål i programmet fortsat at nedbringe det offentlige underskud i de efterfølgende år. Underskuddet forventes at falde stabilt med 0,5 procentpoint af BNP pr. år fra 2005 for at nå omkring 1,5 % af BNP i 2008. Ifølge Kommissionens beregninger, som er baseret på fremregningerne i programmet og den i fællesskab aftalte metode, vil den konjunkturbaserede balance blive forbedret lidt under 0,5 procentpoint fra 2005 til omkring 1 % af BNP i 2008. Som i tidligere opdateringer er budgetstrategien på mellemlang sigt at skabe ligevægt mellem strukturreformer, budgetkonsolidering og konjunkturstabilisering. |
| --- | --- |

(3)

Den 21. januar 2003 fastslog Rådet, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Tyskland og henstillede, at denne situation blev bragt til ophør senest i 2004. Af de årsager, som angives i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om »the situation of Germany and France in relation to their obligation under the excessive deficit procedure following the judgement of the Court of Justice«, der blev vedtaget den 14. december 2004 (2), har Kommissionen imidlertid konkluderet, at den relevante frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud bør være 2005, da Rådets konklusioner fra november 2003 havde retsvirkning, indtil de blev annulleret af Domstolen. I overensstemmelse med denne meddelelse er det primære mål med budgetstrategien i programmet at nedbringe underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2005. Det er også et mål i programmet fortsat at nedbringe det offentlige underskud i de efterfølgende år. Underskuddet forventes at falde stabilt med 0,5 procentpoint af BNP pr. år fra 2005 for at nå omkring 1,5 % af BNP i 2008. Ifølge Kommissionens beregninger, som er baseret på fremregningerne i programmet og den i fællesskab aftalte metode, vil den konjunkturbaserede balance blive forbedret lidt under 0,5 procentpoint fra 2005 til omkring 1 % af BNP i 2008. Som i tidligere opdateringer er budgetstrategien på mellemlang sigt at skabe ligevægt mellem strukturreformer, budgetkonsolidering og konjunkturstabilisering.

| (4) | På grundlag af de nuværende oplysninger forventes de foranstaltninger, som de tyske myndigheder bekendtgjorde i november 2004, at være tilstrækkelige til at mindske underskuddet til 2,9 % af BNP i 2005 sammenlignet med det forventede underskud på 3,4 % i Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose fra oktober 2004. Budgetstillingen er fortsat sårbar. Hvis det uforholdsmæssigt store underskud skal korrigeres, skal alle de planlagte foranstaltninger gennemføres, og der skal gennemføres yderligere foranstaltninger i tilfælde af negative udviklinger, der kan bringe målet om et underskud på under 3 % af BNP i 2005 i fare. I årene efter 2005 kan budgetresultatet blive værre end fremregningen i programmet, selv om det offentlige underskud sandsynligvis vil forblive under 3 % af BNP. På baggrund af forbedringen i den konjunkturjusterede balance mod slutningen af programperioden på under 0,5 procentpoint er den justering, der er fremregnet i opdateringen, ret lille på trods af, at der gennemføres bemærkelsesværdige strukturreformer, som formentlig vil betyde reducerede udgifter på mellemlang sigt. Desuden virker udviklingen i budgetjusteringen noget optimistisk mod programperiodens afslutning. Desuden betyder de engangsforanstaltninger, der blev vedtaget i november 2004 med det formål at nedbringe underskuddet til under 3 % af BNP i 2005, i en vis grad en svækkelse af budgetstillingen ved udgangen af programperioden og derefter. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af de nuværende oplysninger forventes de foranstaltninger, som de tyske myndigheder bekendtgjorde i november 2004, at være tilstrækkelige til at mindske underskuddet til 2,9 % af BNP i 2005 sammenlignet med det forventede underskud på 3,4 % i Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose fra oktober 2004. Budgetstillingen er fortsat sårbar. Hvis det uforholdsmæssigt store underskud skal korrigeres, skal alle de planlagte foranstaltninger gennemføres, og der skal gennemføres yderligere foranstaltninger i tilfælde af negative udviklinger, der kan bringe målet om et underskud på under 3 % af BNP i 2005 i fare. I årene efter 2005 kan budgetresultatet blive værre end fremregningen i programmet, selv om det offentlige underskud sandsynligvis vil forblive under 3 % af BNP. På baggrund af forbedringen i den konjunkturjusterede balance mod slutningen af programperioden på under 0,5 procentpoint er den justering, der er fremregnet i opdateringen, ret lille på trods af, at der gennemføres bemærkelsesværdige strukturreformer, som formentlig vil betyde reducerede udgifter på mellemlang sigt. Desuden virker udviklingen i budgetjusteringen noget optimistisk mod programperiodens afslutning. Desuden betyder de engangsforanstaltninger, der blev vedtaget i november 2004 med det formål at nedbringe underskuddet til under 3 % af BNP i 2005, i en vis grad en svækkelse af budgetstillingen ved udgangen af programperioden og derefter.

| (5) | I lyset af denne risikovurdering synes budgetpolitikken i programmet ikke at give en tilstrækkelig høj sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske udsving før 2008. Den er heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemlange målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan opnås inden for programperioden. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af denne risikovurdering synes budgetpolitikken i programmet ikke at give en tilstrækkelig høj sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske udsving før 2008. Den er heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemlange målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan opnås inden for programperioden.

| (6) | Gældskvoten vurderes til at have udgjort 65,5 % af BNP i 2004, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet er der fremregnet en stigning i gældskvoten til 66 % i 2005 og 2006, som fra 2007 vil falde for at nå 65 % af BNP i 2008. Udviklingen i gældskvoten kan imidlertid blive mindre gunstig end forventet som følge af ovennævnte risici for budgetmålene. |
| --- | --- |

(6)

Gældskvoten vurderes til at have udgjort 65,5 % af BNP i 2004, hvilket er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet er der fremregnet en stigning i gældskvoten til 66 % i 2005 og 2006, som fra 2007 vil falde for at nå 65 % af BNP i 2008. Udviklingen i gældskvoten kan imidlertid blive mindre gunstig end forventet som følge af ovennævnte risici for budgetmålene.

| (7) | Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt, synes Tyskland at stå over for visse risici. Tyskland kan siges at befinde sig i en forholdsvis gunstig udgangsposition, hvis de strukturreformer, som programmet bygger på, gennemføres aktivt, og reformbestræbelserne videreføres, så holdbarheden på længere sigt forbedres yderligere. Imidlertid er det afgørende for den langsigtede holdbarhed, at den planlagte budgetkonsolidering gennemføres på mellemlang sigt, og at gælden nedbringes; såvel delstaterne som de sociale sikkerhedssystemer indgår i denne sammenhæng. De strukturreformer i »Agenda 2010«, der allerede er lovgivet om, især pensionsreformen, vil formentlig mindske budgetkonsekvenserne ved en aldrende befolkning, selv om der hersker usikkerhed om, hvorvidt de igangværende reformer vil betyde lavere udgifter, især på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

(7)

Hvad angår de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt, synes Tyskland at stå over for visse risici. Tyskland kan siges at befinde sig i en forholdsvis gunstig udgangsposition, hvis de strukturreformer, som programmet bygger på, gennemføres aktivt, og reformbestræbelserne videreføres, så holdbarheden på længere sigt forbedres yderligere. Imidlertid er det afgørende for den langsigtede holdbarhed, at den planlagte budgetkonsolidering gennemføres på mellemlang sigt, og at gælden nedbringes; såvel delstaterne som de sociale sikkerhedssystemer indgår i denne sammenhæng. De strukturreformer i »Agenda 2010«, der allerede er lovgivet om, især pensionsreformen, vil formentlig mindske budgetkonsekvenserne ved en aldrende befolkning, selv om der hersker usikkerhed om, hvorvidt de igangværende reformer vil betyde lavere udgifter, især på sundhedsområdet.

| (8) | Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen fra 2004, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Især skal det bemærkes, at der ikke er sket nogen reduktion af det konjunkturjusterede underskud i 2004. Derudover ligger den planlagte mellemlange justering i den konjunkturjusterede balance fra 2007 og derefter under 0,5 procentpoint af BNP og er desuden risikobehæftet. Den vil ikke medføre en budgetstilling tæt på balance i programperioden. Tyskland har gennemført væsentlige strukturreformer, især inden for arbejdsmarkedet og pensionssystemet, hvilket har sat landet bedre i stand til at håndtere konsekvenserne af en aldrende befolkning. Det er afgørende, at Tyskland opnår højere vækstrater for både faktisk og potentiel vækst ved at mobilisere sine underudnyttede beskæftigelsesreserver. |
| --- | --- |

(8)

Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen fra 2004, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Især skal det bemærkes, at der ikke er sket nogen reduktion af det konjunkturjusterede underskud i 2004. Derudover ligger den planlagte mellemlange justering i den konjunkturjusterede balance fra 2007 og derefter under 0,5 procentpoint af BNP og er desuden risikobehæftet. Den vil ikke medføre en budgetstilling tæt på balance i programperioden. Tyskland har gennemført væsentlige strukturreformer, især inden for arbejdsmarkedet og pensionssystemet, hvilket har sat landet bedre i stand til at håndtere konsekvenserne af en aldrende befolkning. Det er afgørende, at Tyskland opnår højere vækstrater for både faktisk og potentiel vækst ved at mobilisere sine underudnyttede beskæftigelsesreserver.

På baggrund af ovenstående vurdering finder Rådet, at Tyskland bør:

| i) | gøre det nødvendige for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005 |
| --- | --- |

i)

gøre det nødvendige for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005

| ii) | gennemføre budgetjusteringer efter 2005 og yde den nødvendige indsats med hensyn til strukturreformer, så der kan opnås en budgetstilling tæt på balance senest ved udgangen af den periode, programmet dækker |
| --- | --- |

ii)

gennemføre budgetjusteringer efter 2005 og yde den nødvendige indsats med hensyn til strukturreformer, så der kan opnås en budgetstilling tæt på balance senest ved udgangen af den periode, programmet dækker

| iii) | fortsat gennemføre strukturreformer med henblik på yderligere at forbedre de offentlige finansers holdbarhed, især hvad angår sundhedssystemet. |
| --- | --- |

iii)

fortsat gennemføre strukturreformer med henblik på yderligere at forbedre de offentlige finansers holdbarhed, især hvad angår sundhedssystemet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | SP dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 | 2 | 2 |
| KOM okt. 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | — | — |
| SP jan. 2004 | 1,7 | 2 | 2 | 2 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2004 | — | — | — | — | — |
| KOM okt. 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | — | — |
| SP jan. 2004 | — | — | — | — | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | -3 | -2,9 | -2 | -2 | -1 |
| KOM okt. 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | — | — |
| SP jan. 2004 | -3 | -2 | -2 | -1 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | - | 0 | | 1 | 2 |
| KOM okt. 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | — | — |
| SP jan. 2004 | - | | 1 | 1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 (3) | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |
| KOM okt. 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | — | — |
| SP jan. 2004 (3) | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 65 | 66 | 66 | 65 | 65 |
| KOM okt. 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | — | — |
| SP jan. 2004 | 65 | 65 | 65 | 65 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004(KOM) med justeringer af hensyn til den yderligere budgetpakke, der blev fremlagt i november, jf.: Kommissionens meddelelse til Rådet: »The situation of Germany and France in relation to their obligations under the excessive deficit procedure following the judgement of the Court of Justice« af 14. december 2004, KOM(2004) 813, beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

SP dec. 2004

1,8

1,7

1 Formula

2

2

KOM okt. 2004

1,9

1,5

1,7

—

—

SP jan. 2004

1,7

2 Formula

2 Formula

2 Formula

—

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2004

—

—

—

—

—

KOM okt. 2004

1,7

1,3

1,1

—

—

SP jan. 2004

—

—

—

—

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

-3 Formula

-2,9

-2 Formula

-2

-1 Formula

KOM okt. 2004

-3,9

-2,9

-2,6

—

—

SP jan. 2004

-3 Formula

-2 Formula

-2

-1 Formula

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

- Formula

0

Formula

1 Formula

2

KOM okt. 2004

-0,8

0,2

0,5

—

—

SP jan. 2004

- Formula

Formula

1

1 Formula

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004 (3)

-3,0

-2,4

-1,9

-1,6

-1,3

KOM okt. 2004

-3,4

-2,4

-2,1

—

—

SP jan. 2004 (3)

-2,5

-2,1

-1,6

-1,4

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2004

65 Formula

66

66

65 Formula

65

KOM okt. 2004

65,9

66,7

67,1

—

—

SP jan. 2004

65

65 Formula

65 Formula

65

—

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004(KOM) med justeringer af hensyn til den yderligere budgetpakke, der blev fremlagt i november, jf.: Kommissionens meddelelse til Rådet: »The situation of Germany and France in relation to their obligations under the excessive deficit procedure following the judgement of the Court of Justice« af 14. december 2004, KOM(2004) 813, beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997.

(2)  Dokument KOM(2004) 813 af 14. december 2004.

(3)  Beregning foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

Kilder:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004(KOM) med justeringer af hensyn til den yderligere budgetpakke, der blev fremlagt i november, jf.: Kommissionens meddelelse til Rådet: »The situation of Germany and France in relation to their obligations under the excessive deficit procedure following the judgement of the Court of Justice« af 14. december 2004, KOM(2004) 813, beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/15

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Irlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007

(2005/C 136/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet opdateringen af Irlands stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder kravene i »adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammers indhold og form«. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet opdateringen af Irlands stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder kravene i »adfærdskodeksen om stabilitets- og konvergensprogrammers indhold og form«.

| (2) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes en vækstrate i realt BNP på 5,3 % i 2004 for derefter at ligge på omkring 5,2 % i resten af programperioden. På grundlag af de oplysninger, der nu er til rådighed, lader dette scenario til at afspejle sandsynlige vækstforudsætninger. Programfremregningerne for HICP-inflationen virker imidlertid lavt sat. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes en vækstrate i realt BNP på 5,3 % i 2004 for derefter at ligge på omkring 5,2 % i resten af programperioden. På grundlag af de oplysninger, der nu er til rådighed, lader dette scenario til at afspejle sandsynlige vækstforudsætninger. Programfremregningerne for HICP-inflationen virker imidlertid lavt sat.

| (3) | Efter et overskud i 2004, der ikke var planlagt, og som afspejlede indtægter, som lå over forventning, herunder engangsfaktorer og mindre udgifter end budgetteret, udviser strategien i opdateringen et beskedent og stort set stabilt underskud fra og med 2005. Både udgifts- og indtægtskvoten er for nedadgående i programperioden, selv om førstnævnte stiger i 2005 som følge af budgetforanstaltninger i den seneste tid. Samtidig er der ved at blive gennemført et væsentligt offentligt investeringsprogram, hvilket medfører en gennemsnitlig offentlig investeringskvote i programperioden på lidt under 4 % af BNP (svarende til lidt under 5 % af BNI). Når der justeres for den forventede konsekvens af konjunkturen efter den almindelige metode, er den konjunkturjusterede balance i overskud i hele fremregningsperioden, bortset fra 2005, hvor der er et mindre underskud i 2005. Det skal dog bemærkes, at skønnet for produktionsgabet og dermed for den konjunkturjusterede budgetsaldo er behæftet med en usædvanlig høj grad af usikkerhed på grund af de særlige træk ved den irske økonomi. I forhold til det tidligere program lægges der i den nuværende opdatering op til en mere solid offentlige balance fremover på baggrund af et gunstigt makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(3)

Efter et overskud i 2004, der ikke var planlagt, og som afspejlede indtægter, som lå over forventning, herunder engangsfaktorer og mindre udgifter end budgetteret, udviser strategien i opdateringen et beskedent og stort set stabilt underskud fra og med 2005. Både udgifts- og indtægtskvoten er for nedadgående i programperioden, selv om førstnævnte stiger i 2005 som følge af budgetforanstaltninger i den seneste tid. Samtidig er der ved at blive gennemført et væsentligt offentligt investeringsprogram, hvilket medfører en gennemsnitlig offentlig investeringskvote i programperioden på lidt under 4 % af BNP (svarende til lidt under 5 % af BNI). Når der justeres for den forventede konsekvens af konjunkturen efter den almindelige metode, er den konjunkturjusterede balance i overskud i hele fremregningsperioden, bortset fra 2005, hvor der er et mindre underskud i 2005. Det skal dog bemærkes, at skønnet for produktionsgabet og dermed for den konjunkturjusterede budgetsaldo er behæftet med en usædvanlig høj grad af usikkerhed på grund af de særlige træk ved den irske økonomi. I forhold til det tidligere program lægges der i den nuværende opdatering op til en mere solid offentlige balance fremover på baggrund af et gunstigt makroøkonomisk scenario.

| (4) | Risiciene ved budgetfremskrivningerne forekommer i det store og hele afbalancerede. På den ene side virker indtægtsprognosen plausibel, og budgethensættelserne i fremskrivningerne for 2006 og 2007 kan tyde på, at resultaterne bliver bedre end forventet. På udgiftssiden har Irland i den seneste tid også gjort gode fremskridt med at holde sig til udgiftsmålene, hvilket tyder på, at den seneste tids foranstaltninger med henblik på at styrke kontrollen med udgifterne er begyndt at virke. Omvendt er der også risiko for overordnede underskud. Specielt gælder det, at vækstraten i udgifterne virker noget tilbageholden i programmets senere år. |
| --- | --- |

(4)

Risiciene ved budgetfremskrivningerne forekommer i det store og hele afbalancerede. På den ene side virker indtægtsprognosen plausibel, og budgethensættelserne i fremskrivningerne for 2006 og 2007 kan tyde på, at resultaterne bliver bedre end forventet. På udgiftssiden har Irland i den seneste tid også gjort gode fremskridt med at holde sig til udgiftsmålene, hvilket tyder på, at den seneste tids foranstaltninger med henblik på at styrke kontrollen med udgifterne er begyndt at virke. Omvendt er der også risiko for overordnede underskud. Specielt gælder det, at vækstraten i udgifterne virker noget tilbageholden i programmets senere år.

| (5) | I lyset af denne risikovurdering lader budgetstillingen i programmet til at være tilstrækkelig til at opnå den mellemlange målsætning i stabilitets- og vækstpagten om en konjunkturjusteret stilling, der er tæt på balance eller udviser overskud senest i 2007. Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten ved normale makroøkonomiske udsving i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af denne risikovurdering lader budgetstillingen i programmet til at være tilstrækkelig til at opnå den mellemlange målsætning i stabilitets- og vækstpagten om en konjunkturjusteret stilling, der er tæt på balance eller udviser overskud senest i 2007. Der er også en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride tærsklen på 3 % af BNP for underskudskvoten ved normale makroøkonomiske udsving i løbet af programperioden.

| (6) | Den offentlige gældskvote vurderes til at være faldet til 30,5 % af BNP i 2004, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes i programmet at stabilisere sig på omkring 30 % af BNP i perioden fra 2005 til 2007. Uden opkøb af ikke-statslige aktiver i den nationale pensionsreservefond (NPRF) ville gældskvoten være faldende igennem hele perioden. |
| --- | --- |

(6)

Den offentlige gældskvote vurderes til at være faldet til 30,5 % af BNP i 2004, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Gældskvoten forventes i programmet at stabilisere sig på omkring 30 % af BNP i perioden fra 2005 til 2007. Uden opkøb af ikke-statslige aktiver i den nationale pensionsreservefond (NPRF) ville gældskvoten være faldende igennem hele perioden.

| (7) | Irland lader til at stå med et gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt. Den relative lave gældskvote i Irland, de allerede gennemførte foranstaltninger som led i pensionsreformen og akkumuleringen af reserver i NPRF bidrager samlet til budgettets bæredygtighed og hjælper på konsekvenserne af en aldrende befolkning. Den strategi, der skitseres i programmet, bygger overvejende på overholdelse af rammerne i stabilitets- og vækstpagten samt yderligere aktivakkumulering i NPRF. Samlet set bør Irlands forholdsvis lave skattekvote gøre det lettere at rette op på eventuelle problemer med bæredygtigheden på længere sigt. |
| --- | --- |

(7)

Irland lader til at stå med et gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt. Den relative lave gældskvote i Irland, de allerede gennemførte foranstaltninger som led i pensionsreformen og akkumuleringen af reserver i NPRF bidrager samlet til budgettets bæredygtighed og hjælper på konsekvenserne af en aldrende befolkning. Den strategi, der skitseres i programmet, bygger overvejende på overholdelse af rammerne i stabilitets- og vækstpagten samt yderligere aktivakkumulering i NPRF. Samlet set bør Irlands forholdsvis lave skattekvote gøre det lettere at rette op på eventuelle problemer med bæredygtigheden på længere sigt.

| (8) | Opdateringen giver et overblik over statens strukturelle reformprogram, som er rettet mod at forbedre de offentlige tjenesteydelser, anvende de offentlige udgifter mere effektivt og arbejde på de strukturelle behov i den irske økonomi. Generelt falder den økonomiske politik i opdateringen stort set i tråd med de landespecifikke henstillinger i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 2003-2005, hvori det henstilledes, at de irske myndigheder skulle effektivisere de offentlige udgifter, forbedre budgetrammerne på mellemlang sigt og opprioritere realiseringen af infrastrukturelementerne i den nationale udviklingsplan. |
| --- | --- |

(8)

Opdateringen giver et overblik over statens strukturelle reformprogram, som er rettet mod at forbedre de offentlige tjenesteydelser, anvende de offentlige udgifter mere effektivt og arbejde på de strukturelle behov i den irske økonomi. Generelt falder den økonomiske politik i opdateringen stort set i tråd med de landespecifikke henstillinger i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 2003-2005, hvori det henstilledes, at de irske myndigheder skulle effektivisere de offentlige udgifter, forbedre budgetrammerne på mellemlang sigt og opprioritere realiseringen af infrastrukturelementerne i den nationale udviklingsplan.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP december 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |
| KOM (3) | 5,2 | 4,8 | 5,0 | uoplyst |
| SP december 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | uoplyst |
| HICP-inflation
  (%) | SP december 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |
| KOM okt. 2004 (3) | 2,3 | 2,4 | 2,4 | uoplyst |
| SP december 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | uoplyst |
| Offentlig balance
  (% af BNP) | SP december 2004 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0,6 |
| KOM okt. 2004 (3) | -0,2 | -0,6 | -0,5 | uoplyst |
| SP december 2003 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | uoplyst |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP december 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |
| KOM okt. 2004 (3) | 1,2 | 0,7 | 0,8 | uoplyst |
| SP december 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | uoplyst |
| Konjunkturkorrigeret balance
  (% af BNP) | SP december 2004 (2) | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0,0 |
| KOM okt. 2004 (3) | 0,1 | 0,0 | 0,3 | uoplyst |
| SP december 2003 (2) | -0,7 | -0,8 | -0,5 | uoplyst |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP december 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |
| KOM okt. 2004 (3) | 30,7 | 30,7 | 30,6 | uoplyst |
| SP december 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | uoplyst |
| Irlands opdaterede stabilitetsprogram, december 2003 og december 2004 (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

Realt BNP

(% ændring)

SP december 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

KOM (3)

5,2

4,8

5,0

uoplyst

SP december 2003

3,3

4,7

5,2

uoplyst

HICP-inflation

(%)

SP december 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

KOM okt. 2004 (3)

2,3

2,4

2,4

uoplyst

SP december 2003

2,3

2,0

2,0

uoplyst

Offentlig balance

(% af BNP)

SP december 2004

0,9

-0,8

-0,6

-0,6

KOM okt. 2004 (3)

-0,2

-0,6

-0,5

uoplyst

SP december 2003

-1,1

-1,4

-1,1

uoplyst

Primær saldo

(% af BNP)

SP december 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

KOM okt. 2004 (3)

1,2

0,7

0,8

uoplyst

SP december 2003

0,3

0,1

0,3

uoplyst

Konjunkturkorrigeret balance

(% af BNP)

SP december 2004 (2)

1,2

-0,2

0,1

0,0

KOM okt. 2004 (3)

0,1

0,0

0,3

uoplyst

SP december 2003 (2)

-0,7

-0,8

-0,5

uoplyst

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP december 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

KOM okt. 2004 (3)

30,7

30,7

30,6

uoplyst

SP december 2003

33,3

33,5

33,3

uoplyst

Irlands opdaterede stabilitetsprogram, december 2003 og december 2004 (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(3)  Efterårsprognosen fra 2004 fra Kommissionens tjenestegrene.

Kilder:

Irlands opdaterede stabilitetsprogram, december 2003 og december 2004 (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/18

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Italiens opdaterede stabilitetsprogram 2004-2008

(2005/C 136/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Det er nødvendigt at have oplysninger om de supplerende foranstaltninger, der er planlagt for at nå budgetmålene for årene fra 2006 og fremefter for præcis at kunne vurdere, hvilken retning og hvilken sammensætning justeringen skulle have. Italien opfordres derfor til fuldt ud at opfylde kravene i adfærdskodeksen. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Det er nødvendigt at have oplysninger om de supplerende foranstaltninger, der er planlagt for at nå budgetmålene for årene fra 2006 og fremefter for præcis at kunne vurdere, hvilken retning og hvilken sammensætning justeringen skulle have. Italien opfordres derfor til fuldt ud at opfylde kravene i adfærdskodeksen.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, indgår de oplysninger, der var til rådighed omkring medio 2004. Vækstraten i det reale BNP forventes at stige fra 1,2 % i 2004 til 2,1 % i 2005 for derefter gennemsnitligt at ligge på ca. 2,3 % i resten af programperioden. På grundlag af de oplysninger, der p.t. er til rådighed, afspejler dette scenario tilsyneladende ret gunstige vækstforudsætninger, da (i) den fremregnede vækst i 2005 lader til at ligge i overkanten af de nuværende prognoser, og (ii) den fremregnede vækstudvikling på mellemlang sigt virker forholdsvis optimistisk. Programmets fremregninger af prisudviklingen målt ved BNP-deflatoren lader til at være realistiske. (2) |
| --- | --- |

(2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, indgår de oplysninger, der var til rådighed omkring medio 2004. Vækstraten i det reale BNP forventes at stige fra 1,2 % i 2004 til 2,1 % i 2005 for derefter gennemsnitligt at ligge på ca. 2,3 % i resten af programperioden. På grundlag af de oplysninger, der p.t. er til rådighed, afspejler dette scenario tilsyneladende ret gunstige vækstforudsætninger, da (i) den fremregnede vækst i 2005 lader til at ligge i overkanten af de nuværende prognoser, og (ii) den fremregnede vækstudvikling på mellemlang sigt virker forholdsvis optimistisk. Programmets fremregninger af prisudviklingen målt ved BNP-deflatoren lader til at være realistiske. (2)

| (3) | Programmets målsætning er gradvis at mindske det nominelle budgetunderskud fra de 2,9 % af BNP, som forventes for 2004, til 2,7 % af BNP i 2005 og til 0,9 % af BNP i 2008. I programmet er der således ikke længere nogen mellemfristet målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. Den konjunkturjusterede budgetsaldo forventes at blive forbedret med 1,1 procentpoint i løbet af programperioden som følge af foranstaltninger af mere permanent karakter, og størstedelen af justeringen (0,5 procentpoint) forventes at ske i 2006. Selv om der ikke forventes nogen konjunkturjusteret forbedring i 2005, vil en stor del af engangsforanstaltningerne blive afløst af permanente foranstaltninger. I forhold til den forudgående opdatering ligger de nominelle underskud mere end ét procentpoint højere, og den planlagte justering ligger sent i programmet på baggrund af et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. Da konjunkturbetingelserne som målt ved produktionsgabet imidlertid næsten ikke har ændret sig, kan størstedelen af underskudsrevisionen betragtes som strukturel. |
| --- | --- |

(3)

Programmets målsætning er gradvis at mindske det nominelle budgetunderskud fra de 2,9 % af BNP, som forventes for 2004, til 2,7 % af BNP i 2005 og til 0,9 % af BNP i 2008. I programmet er der således ikke længere nogen mellemfristet målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. Den konjunkturjusterede budgetsaldo forventes at blive forbedret med 1,1 procentpoint i løbet af programperioden som følge af foranstaltninger af mere permanent karakter, og størstedelen af justeringen (0,5 procentpoint) forventes at ske i 2006. Selv om der ikke forventes nogen konjunkturjusteret forbedring i 2005, vil en stor del af engangsforanstaltningerne blive afløst af permanente foranstaltninger. I forhold til den forudgående opdatering ligger de nominelle underskud mere end ét procentpoint højere, og den planlagte justering ligger sent i programmet på baggrund af et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. Da konjunkturbetingelserne som målt ved produktionsgabet imidlertid næsten ikke har ændret sig, kan størstedelen af underskudsrevisionen betragtes som strukturel.

| (4) | Der foreligger risici for, at budgetresultatet bliver ringere end forventet i programmet. Især i 2005, hvor margenerne er snævre, er der risiko for at overskride referenceværdien på 3 % af BNP som følge af lavere vækst end forventet, mindre afvigelser fra den planlagte budgetmæssige korrektion på mere end 2 % af BNP, risiciene ved en række engangsforanstaltninger samt den mulige omklassificering af ANAS, som står for vejvedligeholdelse. I 2006 og fremefter kan det med de hidtidige erfaringer ikke udelukkes, at den finanspolitiske justering, der er nødvendig for at nå de i programmet fremlagte mål, er undervurderet. I lyset af denne risikovurdering synes budgetpolitikken i programmet ikke at give en tilstrækkelig høj sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske udsving, som minimum indtil 2006. Den er heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemlange målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan opnås senest ved udgangen af programperioden. |
| --- | --- |

(4)

Der foreligger risici for, at budgetresultatet bliver ringere end forventet i programmet. Især i 2005, hvor margenerne er snævre, er der risiko for at overskride referenceværdien på 3 % af BNP som følge af lavere vækst end forventet, mindre afvigelser fra den planlagte budgetmæssige korrektion på mere end 2 % af BNP, risiciene ved en række engangsforanstaltninger samt den mulige omklassificering af ANAS, som står for vejvedligeholdelse. I 2006 og fremefter kan det med de hidtidige erfaringer ikke udelukkes, at den finanspolitiske justering, der er nødvendig for at nå de i programmet fremlagte mål, er undervurderet. I lyset af denne risikovurdering synes budgetpolitikken i programmet ikke at give en tilstrækkelig høj sikkerhedsmargen mod overskridelse af BNP-underskudstærsklen på 3 % med normale makroøkonomiske udsving, som minimum indtil 2006. Den er heller ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemlange målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan opnås senest ved udgangen af programperioden.

| (5) | Gældskvoten forventes at være steget til 106 % af BNP i 2004, hvilket kun er lidt under det niveau, der blev konstateret i 2003, og langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmets fremregninger vil gældskvoten falde med over 8 procentpoint i løbet af programperioden, overvejende på grund af en ambitiøs privatiseringsplan sammen med en bedre primær saldo og hurtigere økonomisk vækst. Gældsnedbringelsen sænkes af stigende gældsforøgende ekstraordinære operationer, der svarer til mere end 2 procentpoint i gennemsnit af BNP pr. år. Udviklingen i gældskvoten kan vise sig at være mindre gunstig end forventet, navnlig som følge af ovennævnte risici for budgetmålene og de tilbageværende usikkerhedsmomenter i forbindelse med stock-flow-tilpasningerne. |
| --- | --- |

(5)

Gældskvoten forventes at være steget til 106 % af BNP i 2004, hvilket kun er lidt under det niveau, der blev konstateret i 2003, og langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmets fremregninger vil gældskvoten falde med over 8 procentpoint i løbet af programperioden, overvejende på grund af en ambitiøs privatiseringsplan sammen med en bedre primær saldo og hurtigere økonomisk vækst. Gældsnedbringelsen sænkes af stigende gældsforøgende ekstraordinære operationer, der svarer til mere end 2 procentpoint i gennemsnit af BNP pr. år. Udviklingen i gældskvoten kan vise sig at være mindre gunstig end forventet, navnlig som følge af ovennævnte risici for budgetmålene og de tilbageværende usikkerhedsmomenter i forbindelse med stock-flow-tilpasningerne.

| (6) | Hvad angår de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt, synes Italien at stå i en udsat position. Vedtagelsen af en pensionsreform i 2004 er imidlertid en væsentligt skridt i retning af at imødegå de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring, og den vil bidrage til at forbedre Italiens situation i denne henseende. Italien vil kunne stå i en forholdsvis gunstig situation, såfremt budgetmålsætningerne nås fuldt ud, såfremt man opnår de forventede besparelser ved pensionsreformen, og såfremt der straks gennemføres en korrektion ved eventuelle afvigelser fra strategien med store primære overskud, som effektivt fører til en hurtig nedbringelse af gælden. |
| --- | --- |

(6)

Hvad angår de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt, synes Italien at stå i en udsat position. Vedtagelsen af en pensionsreform i 2004 er imidlertid en væsentligt skridt i retning af at imødegå de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring, og den vil bidrage til at forbedre Italiens situation i denne henseende. Italien vil kunne stå i en forholdsvis gunstig situation, såfremt budgetmålsætningerne nås fuldt ud, såfremt man opnår de forventede besparelser ved pensionsreformen, og såfremt der straks gennemføres en korrektion ved eventuelle afvigelser fra strategien med store primære overskud, som effektivt fører til en hurtig nedbringelse af gælden.

| (7) | Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. For det første indeholder programmet ingen mellemfristet målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. For det andet sikrer budgetmålene ikke en forbedring i det konjunkturjusterede budget på mindst 0,5 procentpoint pr. år, selv om det erkendes, at forbedringen i den strukturelle budgetbalance (når bortses fra engangsforanstaltninger) i gennemsnit når op på 0,5 procentpoint af BNP pr. år. For det tredje bliver en del af skattelettelsen i 2005 finansieret gennem midlertidige foranstaltninger. Endelig giver programmet ikke tilstrækkelige oplysninger om, hvordan mekanismerne til styrkelse af udgiftskontrollen skal kunne fungere, og der redegøres heller ikke klart for kilden til finansiering af regionale udgifter. |
| --- | --- |

(7)

Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. For det første indeholder programmet ingen mellemfristet målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud. For det andet sikrer budgetmålene ikke en forbedring i det konjunkturjusterede budget på mindst 0,5 procentpoint pr. år, selv om det erkendes, at forbedringen i den strukturelle budgetbalance (når bortses fra engangsforanstaltninger) i gennemsnit når op på 0,5 procentpoint af BNP pr. år. For det tredje bliver en del af skattelettelsen i 2005 finansieret gennem midlertidige foranstaltninger. Endelig giver programmet ikke tilstrækkelige oplysninger om, hvordan mekanismerne til styrkelse af udgiftskontrollen skal kunne fungere, og der redegøres heller ikke klart for kilden til finansiering af regionale udgifter.

På baggrund af ovenstående vurdering finder Rådet, at Italien bør:

| i) | tage de nødvendige skridt for at sikre, at underskudsmålet for 2005 bliver nået |
| --- | --- |

i)

tage de nødvendige skridt for at sikre, at underskudsmålet for 2005 bliver nået

| (ii) | tage de nødvendige initiativer strukturelt set i 2006 og fremefter med henblik på at opnå en budgetstilling tæt på balance senest ved udgangen af programperioden |
| --- | --- |

(ii)

tage de nødvendige initiativer strukturelt set i 2006 og fremefter med henblik på at opnå en budgetstilling tæt på balance senest ved udgangen af programperioden

| iii) | sikre, at gældskvoten nedskrives mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i et højere tempo og samtidig sætte fokus på andre faktorer end nettolåntagningen, som medfører et ændret gældniveau. |
| --- | --- |

iii)

sikre, at gældskvoten nedskrives mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i et højere tempo og samtidig sætte fokus på andre faktorer end nettolåntagningen, som medfører et ændret gældniveau.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (% ændring) | SP 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| KOM okt. 2004 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | — | — |
| SP 2003 | 1,9 | 2,2 | 2,5 | 2,6 | |
| HICP-inflation
  (%) | SP 2004 (3) | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 |
| KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,3 | 2,0 | — | — |
| SP 2003 | 1,8 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP 2004 | -2,9 | -2,7 | -2,0 | -1,4 | -0,9 |
| KOM okt. 2004 | -3,0 | -3,0 | -3,6 | — | — |
| SP 2003 | -2,2 | -1,5 | -0,7 | 0,0 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 |
| KOM okt. 2004 | 2,0 | 2,1 | 1,5 | — | — |
| SP 2003 | 2,9 | 3,5 | 4,4 | 5,1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP 2004 (4) | -2,1 | -2,1 | -1,6 | -1,2 | -1,0 |
| KOM okt. 2004 | -2,4 | -2,6 | -3,4 | — | — |
| SP 2003 (4) | -1,6 | -1,0 | -0,4 | 0,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 |
| KOM okt. 2004 | 106,0 | 104,6 | 104,4 | — | — |
| SP 2003 | 105,0 | 103,0 | 100,9 | 98,6 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Real BNP-vækst

(% ændring)

SP 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

KOM okt. 2004

1,3

1,8

1,8

—

—

SP 2003

1,9

2,2

2,5

2,6

HICP-inflation

(%)

SP 2004 (3)

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

KOM okt. 2004

2,3

2,3

2,0

—

—

SP 2003

1,8

1,5

1,4

1,4

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP 2004

-2,9

-2,7

-2,0

-1,4

-0,9

KOM okt. 2004

-3,0

-3,0

-3,6

—

—

SP 2003

-2,2

-1,5

-0,7

0,0

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

KOM okt. 2004

2,0

2,1

1,5

—

—

SP 2003

2,9

3,5

4,4

5,1

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP 2004 (4)

-2,1

-2,1

-1,6

-1,2

-1,0

KOM okt. 2004

-2,4

-2,6

-3,4

—

—

SP 2003 (4)

-1,6

-1,0

-0,4

0,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

KOM okt. 2004

106,0

104,6

104,4

—

—

SP 2003

105,0

103,0

100,9

98,6

—

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Programfremregningerne for HICP-inflationen er ikke prognoser. De udgør derimod referenceværdier, der i al almindelighed skal anvendes i overenskomstforhandlingerne.

(3)  Planlagt inflation fra 2005.

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

Kilder:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/21

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Maltas opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(2005/C 136/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Maltas opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet svarer i det store og hele til adfærdskodeksen bortset fra opdelingen af tallene for de forventede offentlige udgifter. Prisdataene følger ikke de Maastricht-harmoniserede definitioner. Malta opfordres derfor til at opfylde disse datakrav. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Maltas opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet svarer i det store og hele til adfærdskodeksen bortset fra opdelingen af tallene for de forventede offentlige udgifter. Prisdataene følger ikke de Maastricht-harmoniserede definitioner. Malta opfordres derfor til at opfylde disse datakrav.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at stige fra 0,6 % i 2004 til 1,8 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger, synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsprognoser forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at stige fra 0,6 % i 2004 til 1,8 % i gennemsnit i resten af programperioden. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger, synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsprognoser forekommer også realistiske.

| (3) | Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta, og henstillede, at denne situation blev bragt til ophør inden 2006. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta, og henstillede, at denne situation blev bragt til ophør inden 2006.

| (4) | Programmet tager sigte på at få underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2006. Den finanspolitiske konsolidering er baseret på såvel indtægtsfremmende foranstaltninger som udgiftsnedskæringer. Det offentlige underskud ventes at falde fra 5,2 % af BNP i 2004 til 2,3 % i 2006 og at falde yderligere i 2007 til 1,4 % af BNP. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering på baggrund af et næsten uændret makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(4)

Programmet tager sigte på at få underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2006. Den finanspolitiske konsolidering er baseret på såvel indtægtsfremmende foranstaltninger som udgiftsnedskæringer. Det offentlige underskud ventes at falde fra 5,2 % af BNP i 2004 til 2,3 % i 2006 og at falde yderligere i 2007 til 1,4 % af BNP. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering på baggrund af et næsten uændret makroøkonomisk scenario.

| (5) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetprognoser synes i det store og hele at være i balance. På den ene side forekommer det finanspolitiske mål om et offentligt underskud på 5,2 % i 2004 at være inden for rækkevidde, på den anden side, for så vidt angår 2005 og derefter, gør det forsigtige underliggende makroøkonomiske scenario og karakteren af de bekendtgjorte foranstaltninger for at mindske underskuddet samt programmets budgetprognoser den skitserede konsolidering rimeligt plausibel inden for de eksterne rammer, man i øjeblikket forventer. |
| --- | --- |

(5)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetprognoser synes i det store og hele at være i balance. På den ene side forekommer det finanspolitiske mål om et offentligt underskud på 5,2 % i 2004 at være inden for rækkevidde, på den anden side, for så vidt angår 2005 og derefter, gør det forsigtige underliggende makroøkonomiske scenario og karakteren af de bekendtgjorte foranstaltninger for at mindske underskuddet samt programmets budgetprognoser den skitserede konsolidering rimeligt plausibel inden for de eksterne rammer, man i øjeblikket forventer.

| (6) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer den budgetpolitiske kurs i programmet at være tilstrækkelig til at mindske underskuddet til under 3 % af BNP inden 2006 og skulle også give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride denne værdi under normale makroøkonomiske forhold i programperioden. Den er dog muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance nås i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(6)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer den budgetpolitiske kurs i programmet at være tilstrækkelig til at mindske underskuddet til under 3 % af BNP inden 2006 og skulle også give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride denne værdi under normale makroøkonomiske forhold i programperioden. Den er dog muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance nås i løbet af programperioden.

| (7) | I henhold til programmet kan gældskvoten forventes at stige til 73,2 % af BNP i 2004 fra 70,4 % af BNP i 2003. Derefter ventes den at falde til 70,4 % af BNP i slutningen af programperioden. De maltesiske myndigheder forudser, at den økonomiske vækst, den gradvise forbedring af den primære saldo og salg af aktiver vil sætte gang i nedbringelsen af gældskvoten fra og med 2005. Imidlertid kræver en række faktorer, som delvis udligner virkningerne af de omfattende privatiseringsindtægter (over 2 % af BNP i 2005 og 2006), mere detaljerede oplysninger om og nøjere tilsyn med såkaldte below-the-line-foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til programmet kan gældskvoten forventes at stige til 73,2 % af BNP i 2004 fra 70,4 % af BNP i 2003. Derefter ventes den at falde til 70,4 % af BNP i slutningen af programperioden. De maltesiske myndigheder forudser, at den økonomiske vækst, den gradvise forbedring af den primære saldo og salg af aktiver vil sætte gang i nedbringelsen af gældskvoten fra og med 2005. Imidlertid kræver en række faktorer, som delvis udligner virkningerne af de omfattende privatiseringsindtægter (over 2 % af BNP i 2005 og 2006), mere detaljerede oplysninger om og nøjere tilsyn med såkaldte below-the-line-foranstaltninger.

| (8) | De offentlige finansers holdbarhed synes at være truet på længere sigt, hvilket afspejler de forventede udgifter til en aldrende befolkning. Den strategi for at sikre holdbarhed, der er skitseret i programmet, afhænger af, om budgetmålene nås. Den omfatter desuden reformer af pensions- og sundhedssystemerne, der endnu ikke er udarbejdet eller gennemført. Mens holdbarheden afgjort vil være truet, hvis budgetmålene ikke nås, er en fortsættelse af reformprocessen også vigtig for at begrænse stigningen i de aldersrelaterede offentlige udgifter på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

De offentlige finansers holdbarhed synes at være truet på længere sigt, hvilket afspejler de forventede udgifter til en aldrende befolkning. Den strategi for at sikre holdbarhed, der er skitseret i programmet, afhænger af, om budgetmålene nås. Den omfatter desuden reformer af pensions- og sundhedssystemerne, der endnu ikke er udarbejdet eller gennemført. Mens holdbarheden afgjort vil være truet, hvis budgetmålene ikke nås, er en fortsættelse af reformprocessen også vigtig for at begrænse stigningen i de aldersrelaterede offentlige udgifter på lang sigt.

| (9) | Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Programmet stemmer især overens med den nedbringelse af det offentlige underskud, Rådet anbefaler. |
| --- | --- |

(9)

Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Programmet stemmer især overens med den nedbringelse af det offentlige underskud, Rådet anbefaler.

På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at Malta bør:

| i) | gøre, hvad der er nødvendigt, for at sikre, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud bringes til ophør i 2006 |
| --- | --- |

i)

gøre, hvad der er nødvendigt, for at sikre, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud bringes til ophør i 2006

| ii) | sikre, at gældskvoten falder i retning mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i et tilfredsstillende tempo |
| --- | --- |

ii)

sikre, at gældskvoten falder i retning mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i et tilfredsstillende tempo

| iii) | gøre yderligere fremskridt med hensyn til udformning og gennemførelse af reformer af pensions- og sundhedssystemerne. |
| --- | --- |

iii)

gøre yderligere fremskridt med hensyn til udformning og gennemførelse af reformer af pensions- og sundhedssystemerne.

Sammenligning af de centrale makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (procentvis ændring) | KP dec. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 |
| KOM okt. 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | n.a. |
| KP maj 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 |
| KOM okt. 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | n.a. |
| KP maj 2004 | 3,4 | 2,1 | 2,1 | 2,0 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |
| KOM okt. 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | n.a. |
| KP maj 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 |
| KOM okt. 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | n.a. |
| KP maj 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 |
| KOM okt. 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | n.a. |
| KP maj 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 |
| konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser for 2004 (KOM) |

2004

2005

2006

2007

Real BNP-vækst

(procentvis ændring)

KP dec. 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

KOM okt. 2004

1,0

1,5

1,8

n.a.

KP maj 2004

1,1

1,7

2,1

2,1

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2004

2,9

2,4

1,9

1,9

KOM okt. 2004

3,7

3,1

2,6

n.a.

KP maj 2004

3,4

2,1

2,1

2,0

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

-5,2

-3,7

-2,3

-1,4

KOM okt. 2004

-5,1

-4,0

-3,3

n.a.

KP maj 2004

-5,2

-3,7

-2,3

-1,4

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2004

-1,4

0,3

1,6

2,4

KOM okt. 2004

-1,3

-0,2

0,4

n.a.

KP maj 2004

-1,4

0,1

1,4

2,2

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

KOM okt. 2004

72,4

73,7

74,2

n.a.

KP maj 2004

72,1

72,4

70,5

70,4

konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognoser for 2004 (KOM)

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/23

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Polens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(2005/C 136/09)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Kvaliteten af ENS95-dataene om sammensætningen af de offentlige indtægter og udgifter lever ikke helt op til den statistiske standard forbundet med ENS95. Programmet afviger også fra datakravene vedrørende de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, der er præciseret i adfærdskodeksen. Polen opfordres derfor til at sikre, at datakravene overholdes fuldt ud. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Kvaliteten af ENS95-dataene om sammensætningen af de offentlige indtægter og udgifter lever ikke helt op til den statistiske standard forbundet med ENS95. Programmet afviger også fra datakravene vedrørende de offentlige finansers langsigtede holdbarhed, der er præciseret i adfærdskodeksen. Polen opfordres derfor til at sikre, at datakravene overholdes fuldt ud.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 5,7 % i 2004 til i gennemsnit 4,9 % i 2005 og 2006, før den igen stiger til 5,6 % i 2007. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at afspejle nogle forholdsvis favorable vækstantagelser. Hvis vækstfremskrivningerne for 2005 og 2006 er plausible, synes forventningerne til væksten i det sidste år af programperioden til gengæld at være lidt for optimistiske. Navnlig den fremskrevne acceleration i BNP-væksten i 2007 afspejler forholdsvis optimistiske antagelser med hensyn til væksten i såvel det potentielle output som den indenlandske efterspørgsel. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også optimistiske. |
| --- | --- |

(2)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 5,7 % i 2004 til i gennemsnit 4,9 % i 2005 og 2006, før den igen stiger til 5,6 % i 2007. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at afspejle nogle forholdsvis favorable vækstantagelser. Hvis vækstfremskrivningerne for 2005 og 2006 er plausible, synes forventningerne til væksten i det sidste år af programperioden til gengæld at være lidt for optimistiske. Navnlig den fremskrevne acceleration i BNP-væksten i 2007 afspejler forholdsvis optimistiske antagelser med hensyn til væksten i såvel det potentielle output som den indenlandske efterspørgsel. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også optimistiske.

| (3) | Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen, og henstillede til Polen at bringe denne situation til ophør senest i 2007. Den budgetstrategi, der ligger til grund for det opdaterede program, tager sigte på at reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2007 og fastholde gældskvoten på under 60 % af BNP, herunder bidragene til søjle 2-pensionsordningerne (med en årlig virkning på skønsmæssigt 1,5 % af BNP), som skal klassificeres uden for den offentlige saldo senest i 2007, ifølge Eurostat's afgørelse. I henhold til opdateringen forventes underskuddet gradvist at falde til 2,2 % af BNP i 2007 fra 5,4 % af BNP i 2004. Sammenlignet med programmet fra maj 2004 består de mest signifikante forskelle i den store nedjustering af gældskvoten/GNP, som gennemsnitligt er nedbragt med 4,3 procentpoint og opjusteringen af målet for det offentlige underskud i 2007 med 0,7 procentpoint, af BNP trods den forventede stigning i den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Polen, og henstillede til Polen at bringe denne situation til ophør senest i 2007. Den budgetstrategi, der ligger til grund for det opdaterede program, tager sigte på at reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2007 og fastholde gældskvoten på under 60 % af BNP, herunder bidragene til søjle 2-pensionsordningerne (med en årlig virkning på skønsmæssigt 1,5 % af BNP), som skal klassificeres uden for den offentlige saldo senest i 2007, ifølge Eurostat's afgørelse. I henhold til opdateringen forventes underskuddet gradvist at falde til 2,2 % af BNP i 2007 fra 5,4 % af BNP i 2004. Sammenlignet med programmet fra maj 2004 består de mest signifikante forskelle i den store nedjustering af gældskvoten/GNP, som gennemsnitligt er nedbragt med 4,3 procentpoint og opjusteringen af målet for det offentlige underskud i 2007 med 0,7 procentpoint, af BNP trods den forventede stigning i den økonomiske vækst.

| (4) | Konsolideringen af de offentlige finanser i perioden 2005-2007 vil følge af gennemførelsen af et omfattende antal foranstaltninger, der er beskrevet i Hausner-planen, der, hvis den implementeres fuldt ud, skønnes at få en budgetmæssig virkning på i alt 4,7 % af BNP (nedjusteret med 0,6 % i forhold til det oprindelige konvergensprogram). Samtidig gennemføres der et omfattende offentligt investeringsprogram, der løfter de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2003 til i gennemsnit 4,1 % i programperioden som helhed mod et EU-gennemsnit på 2,4 % af BNP i 2004. |
| --- | --- |

(4)

Konsolideringen af de offentlige finanser i perioden 2005-2007 vil følge af gennemførelsen af et omfattende antal foranstaltninger, der er beskrevet i Hausner-planen, der, hvis den implementeres fuldt ud, skønnes at få en budgetmæssig virkning på i alt 4,7 % af BNP (nedjusteret med 0,6 % i forhold til det oprindelige konvergensprogram). Samtidig gennemføres der et omfattende offentligt investeringsprogram, der løfter de offentlige investeringer fra 3,4 % af BNP i 2003 til i gennemsnit 4,1 % i programperioden som helhed mod et EU-gennemsnit på 2,4 % af BNP i 2004.

| (5) | Der er risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end forudset i fremskrivningerne i programmet, som tager sigte på at nedbringe underskuddet til under 3 % af GNP i 2007. Der er allerede nu tegn på, at gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger i Hausner-planen, som blev beskrevet i vurderingen fra maj 2004, vil blive forsinket eller ufuldstændig. Der hersker stadig usikkerhed omkring implementeringen af de resterende foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, men som nødvendiggør lovgivningsmæssige tiltag. Trods parlamentets afvisning af to vigtige foranstaltninger er underskudsmålene forblevet uændret. Næsten halvdelen af de ekstraindtægter og besparelser, der er beskrevet i opdateringen, er ikke klart specificeret. Eventualforpligtelser udgør et yderligere risikoelement, som i den forbindelse vil blive overvåget tilsvarende. Opfyldelsen af underskudsmålene vil også være betinget af, at den forventede høje BNP-vækst rent faktisk bliver en realitet i hele programperioden. Desuden henregnes den finansierede pensionsordning fortsat til den offentlige sektor i overensstemmelse med den overgangsordning, som Eurostat har indført. Begyndende med notifikationen i marts 2007 og den derpå følgende ændring af klassifikationen vil de offentlige underskud skulle opjusteres med ca. 1,5 procentpoint. Disse justeringer er ensbetydende med, at Polen, baseret på opdateringen og hvis der ikke gennemføres yderligere besparelser, ikke vil kunne reducere underskuddet til under 3 % i det sidste programår. |
| --- | --- |

(5)

Der er risiko for, at budgetresultatet kan blive dårligere end forudset i fremskrivningerne i programmet, som tager sigte på at nedbringe underskuddet til under 3 % af GNP i 2007. Der er allerede nu tegn på, at gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger i Hausner-planen, som blev beskrevet i vurderingen fra maj 2004, vil blive forsinket eller ufuldstændig. Der hersker stadig usikkerhed omkring implementeringen af de resterende foranstaltninger, der blev bebudet i 2005-budgettet, men som nødvendiggør lovgivningsmæssige tiltag. Trods parlamentets afvisning af to vigtige foranstaltninger er underskudsmålene forblevet uændret. Næsten halvdelen af de ekstraindtægter og besparelser, der er beskrevet i opdateringen, er ikke klart specificeret. Eventualforpligtelser udgør et yderligere risikoelement, som i den forbindelse vil blive overvåget tilsvarende. Opfyldelsen af underskudsmålene vil også være betinget af, at den forventede høje BNP-vækst rent faktisk bliver en realitet i hele programperioden. Desuden henregnes den finansierede pensionsordning fortsat til den offentlige sektor i overensstemmelse med den overgangsordning, som Eurostat har indført. Begyndende med notifikationen i marts 2007 og den derpå følgende ændring af klassifikationen vil de offentlige underskud skulle opjusteres med ca. 1,5 procentpoint. Disse justeringer er ensbetydende med, at Polen, baseret på opdateringen og hvis der ikke gennemføres yderligere besparelser, ikke vil kunne reducere underskuddet til under 3 % i det sidste programår.

| (6) | I det opdaterede program skønnes den offentlige gældskvote at være steget til 45,9 % af BNP i 2004 mod 49 % som anslået i konvergensprogrammet i maj 2004, men ligger fortsat under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes det, at gældskvoten vil vokse med i alt 1,8 procentpoint i perioden 2004-2007, og at stigningen først vil standse i det sidste programår. |
| --- | --- |

(6)

I det opdaterede program skønnes den offentlige gældskvote at være steget til 45,9 % af BNP i 2004 mod 49 % som anslået i konvergensprogrammet i maj 2004, men ligger fortsat under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes det, at gældskvoten vil vokse med i alt 1,8 procentpoint i perioden 2004-2007, og at stigningen først vil standse i det sidste programår.

| (7) | Det opdaterede program indeholder ingen budgetfremskrivninger, der rækker ud over 2020, og det er derfor vanskeligt at vurdere de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt i Polen, da hovedparten af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring kan forventes at manifestere sig efter 2020. Med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger er der imidlertid visse risici, som ikke kan udelukkes. Der hersker fortsat usikkerhed med hensyn til budgeteffekten af de politikker, der tager sigte på at forbedre den langfristede budgetudvikling. En resolut gennemførelse af den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt skulle således bidrage til at skabe en holdbar position på længere sigt. |
| --- | --- |

(7)

Det opdaterede program indeholder ingen budgetfremskrivninger, der rækker ud over 2020, og det er derfor vanskeligt at vurdere de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt i Polen, da hovedparten af de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring kan forventes at manifestere sig efter 2020. Med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger er der imidlertid visse risici, som ikke kan udelukkes. Der hersker fortsat usikkerhed med hensyn til budgeteffekten af de politikker, der tager sigte på at forbedre den langfristede budgetudvikling. En resolut gennemførelse af den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt skulle således bidrage til at skabe en holdbar position på længere sigt.

| (8) | Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. På den ene side er programmet i tråd med Rådets henstilling om at begrænse det offentlige underskud, og begrænsningen er baseret på gennemførelsen af Hausner-planen. På den anden side er programmets initiativer måske ikke tilstrækkelige til at sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt. |
| --- | --- |

(8)

Alt i alt er den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. På den ene side er programmet i tråd med Rådets henstilling om at begrænse det offentlige underskud, og begrænsningen er baseret på gennemførelsen af Hausner-planen. På den anden side er programmets initiativer måske ikke tilstrækkelige til at sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Polen bør

| i) | styrke den finanspolitiske tilpasning ud over 2005 og sænke målet for underskuddet i 2007 |
| --- | --- |

i)

styrke den finanspolitiske tilpasning ud over 2005 og sænke målet for underskuddet i 2007

| (ii) | sikre, at Hausner-planens strukturelle foranstaltninger gennemføres fuldt ud, og gøre en ekstra indsats for at iværksætte alternative foranstaltninger, hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden |
| --- | --- |

(ii)

sikre, at Hausner-planens strukturelle foranstaltninger gennemføres fuldt ud, og gøre en ekstra indsats for at iværksætte alternative foranstaltninger, hvis de risici, der knytter sig til implementeringen af foranstaltningerne, manifesterer sig i virkeligheden

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |
| KOM okt. 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | - |
| KP maj 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |
| KOM okt. 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | - |
| KP maj 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |
| Offentlig saldo (2)

  (% af BNP) | KP dec. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |
| KOM okt. 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | - |
| KP maj 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |
| Primær saldo (2)

  (% af BNP) | KP dec. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |
| KOM okt. 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | - |
| KP maj 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |
| KOM okt. 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | - |
| KP maj 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |
| Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Realt BNP

(%-ændring)

KP dec. 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

KOM okt. 2004

5,8

4,9

4,5

-

KP maj 2004

5,0

5,0

5,6

5,6

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2004

3,5

3,0

2,7

2,5

KOM okt. 2004

3,5

3,3

3,0

-

KP maj 2004

2,2

2,8

<3

<3

Offentlig saldo (2)

(% af BNP)

KP dec. 2004

-5,4

-3,9

-3,2

-2,2

KOM okt. 2004

-5,6

-4,1

-3,1

-

KP maj 2004

-5,7

-4,2

-3,3

-1,5

Primær saldo (2)

(% af BNP)

KP dec. 2004

-2,6

-1,3

-0,5

0,4

KOM okt. 2004

-2,5

-1,0

-0,0

-

KP maj 2004

-2,8

-1,1

-0,3

1,3

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

KOM okt. 2004

47,7

49,8

49,3

-

KP maj 2004

49,0

51,9

52,7

52,3

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM).

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Den offentlige saldo og primærsaldoen omfatter ikke faldende indtægter og således ikke — alt andet lige — den underskudsforøgende virkning af den finansierede pensionssøjle (skønsmæssigt 1,5 % årligt af BNP)

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/26

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Slovakiets opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(2005/C 136/10)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes der en real BNP-vækst på gennemsnitligt 5 % — dog ventes der et fald til 4

  % i 2005 (på grund af et lavere eksternt bidrag) og en stigning til næsten 5

  % i 2007 (hvor det eksterne bidrag ventes at vokse kraftigt). På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes scenariet at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger synes at være noget beskedne og er kun plausible, hvis følgevirkningerne af den høje samlede inflation i 2004 begrænses konsekvent. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet, og henstillede, at denne situation blev bragt til ophør inden 2007. I opdateringen af programmet sigter man på at nedbringe underskuddet til referenceværdien på 3 % af BNP i 2007, i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7 (bortset fra bidragene til den finansierede pensionsordning, der skønnes at andrage 0,4 % af BNP i 2005, 1,0 % i 2006 og 1,1 % i 2007). Nedbringelsen af det samlede og det primære offentlige underskud er fremtidsbaseret. Begge forventes at ligge stort set konstant omkring henholdsvis 3,8 % og 1,5 % af BNP indtil 2006, og den planlagte generelle justering med 0,8 procentpoint er udskudt til 2007. Selv renset for virkningen af indførelsen af en selvfinansieret pensionssøjle i begyndelsen af 2005 sker størstedelen af nedbringelsen af underskuddet i de sidste to år. I forhold til programmet fra maj 2004, hvor justeringen var udgiftsbaseret, regner man i opdateringen med en korrektion af underskuddet gennem nedskæring af udgifter og forøgelse af indtægter. På trods af et gunstigere makroøkonomisk scenario viderefører man i opdateringen i det store og hele justeringsplanerne fra det tidligere program, hvilket får den til at se mindre ambitiøs ud. På trods af de betydelige fremskridt med konsolideringen og virkningen af pensionsreformen vil en fremskyndelse af nedbringelsen af underskuddet (især i 2005) medvirke til at gennemføre Slovakiets strategi for indførelse af euroen, øge den finanspolitiske troværdighed i ERM2-sammenhæng, skabe en modcyklisk effekt og medvirke til at lette apprecieringspresset på korunaen. Det vil samtidig bane vej for en strukturel budgetstilling tæt på balance eller med overskud og skabe en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til traktatens referenceværdi på 3 % af BNP som underskudskriterium i tilfælde af normale makroøkonomiske udsving. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet, og henstillede, at denne situation blev bragt til ophør inden 2007. I opdateringen af programmet sigter man på at nedbringe underskuddet til referenceværdien på 3 % af BNP i 2007, i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7 (bortset fra bidragene til den finansierede pensionsordning, der skønnes at andrage 0,4 % af BNP i 2005, 1,0 % i 2006 og 1,1 % i 2007). Nedbringelsen af det samlede og det primære offentlige underskud er fremtidsbaseret. Begge forventes at ligge stort set konstant omkring henholdsvis 3,8 % og 1,5 % af BNP indtil 2006, og den planlagte generelle justering med 0,8 procentpoint er udskudt til 2007. Selv renset for virkningen af indførelsen af en selvfinansieret pensionssøjle i begyndelsen af 2005 sker størstedelen af nedbringelsen af underskuddet i de sidste to år. I forhold til programmet fra maj 2004, hvor justeringen var udgiftsbaseret, regner man i opdateringen med en korrektion af underskuddet gennem nedskæring af udgifter og forøgelse af indtægter. På trods af et gunstigere makroøkonomisk scenario viderefører man i opdateringen i det store og hele justeringsplanerne fra det tidligere program, hvilket får den til at se mindre ambitiøs ud. På trods af de betydelige fremskridt med konsolideringen og virkningen af pensionsreformen vil en fremskyndelse af nedbringelsen af underskuddet (især i 2005) medvirke til at gennemføre Slovakiets strategi for indførelse af euroen, øge den finanspolitiske troværdighed i ERM2-sammenhæng, skabe en modcyklisk effekt og medvirke til at lette apprecieringspresset på korunaen. Det vil samtidig bane vej for en strukturel budgetstilling tæt på balance eller med overskud og skabe en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til traktatens referenceværdi på 3 % af BNP som underskudskriterium i tilfælde af normale makroøkonomiske udsving.

| (4) | Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. De givne makroøkonomiske antagelser synes at rumme en risiko for, at indtægterne i referenceperioden er overvurderet. Der hersker usikkerhed om virkningen af pensionsreformen. Brugen af EU-midler (og samfinansiering) må forventes at blive lavere end budgetteret for 2004-2006, eftersom absorbtionsevnen stadig udvikles. Den kan dog overstige det budgetterede beløb i 2007, hvis det udskudte forbrug realiseres i tilstrækkelig grad. Endelig skaber det forventede parlamentsvalg i 2006 usikkerhed, især om gennemførelsen af yderligere udgiftsbesparelser i 2007. Besparelserne kan blive mindre end eller overstige det forventede niveau. På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at mindske underskuddet til under 3 % af BNP inden 2007, hvor programmet udløber, men der er ikke tale om nogen sikkerhedsmargen. |
| --- | --- |

(4)

Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. De givne makroøkonomiske antagelser synes at rumme en risiko for, at indtægterne i referenceperioden er overvurderet. Der hersker usikkerhed om virkningen af pensionsreformen. Brugen af EU-midler (og samfinansiering) må forventes at blive lavere end budgetteret for 2004-2006, eftersom absorbtionsevnen stadig udvikles. Den kan dog overstige det budgetterede beløb i 2007, hvis det udskudte forbrug realiseres i tilstrækkelig grad. Endelig skaber det forventede parlamentsvalg i 2006 usikkerhed, især om gennemførelsen af yderligere udgiftsbesparelser i 2007. Besparelserne kan blive mindre end eller overstige det forventede niveau. På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at mindske underskuddet til under 3 % af BNP inden 2007, hvor programmet udløber, men der er ikke tale om nogen sikkerhedsmargen.

| (5) | Gældskvoten forventes at stige til 43,0 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programperioden forventes gældskvoten at stige med 2

   procentpoint. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Slovakiet lader til at stå med et forholdsvis gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed, særligt takket være de vedtagne strukturreformer, navnlig på pensions- og sundhedsområdet. Fuldstændig gennemførelse heraf er imidlertid en ufravigelig betingelse ud over opnåelse af den planlagte budgetkonsolidering i programperioden og indtil 2010. |
| --- | --- |

(6)

Slovakiet lader til at stå med et forholdsvis gunstigt udgangspunkt med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed, særligt takket være de vedtagne strukturreformer, navnlig på pensions- og sundhedsområdet. Fuldstændig gennemførelse heraf er imidlertid en ufravigelig betingelse ud over opnåelse af den planlagte budgetkonsolidering i programperioden og indtil 2010.

| (7) | Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Slovakiet er især på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat. |
| --- | --- |

(7)

Den økonomiske politik, der er skitseret i opdateringen, er stort set forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Slovakiet er især på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Slovakiet bør:

| i) | benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005 |
| --- | --- |

i)

benytte enhver lejlighed til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet, blandt andet ved at udnytte uventet store indtægter og foretage besparelser på udgiftssiden, især i 2005

| ii) | gøre de mellemfristede udgiftslofter mere bindende |
| --- | --- |

ii)

gøre de mellemfristede udgiftslofter mere bindende

| iii) | kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet. |
| --- | --- |

iii)

kontrollere, at følgevirkningerne af den høje inflation i 2004 ikke rammer den konvergensplan for inflation, der er beskrevet i programmet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst
  (procentvis ændring %) | KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 |
| KOM okt. 2004 | 4,9 | 4,5 | 5,2 | - |
| KP maj 2004 | 4,1 | 4,3 | 5,0 | 4,7 |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 |
| KOM okt. 2004 | 7,7 | 3,9 | 3,0 | - |
| KP maj 2004 | 8,1 | 4,0 | 2,9 | 2,5 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) (2) | KP nov. 2004 | -3,8 | -3,8 | -3,9 | -3,0 |
| KOM okt. 2004 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | - |
| KP maj 2004 | -4,0 | -3,9 | -3,9 | -3,0 |
| Primær saldo
  (% af BNP) (2) | KP nov. 2004 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | -0,7 |
| KOM okt. 2004 | -1,6 | -1,6 | -1,8 | - |
| KP maj 2004 | -1,4 | -1,1 | -1,2 | -0,4 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 |
| KOM okt. 2004 | 44,2 | 45,2 | 45,9 | - |
| KP maj 2004 | 45,1 | 46,4 | 46,1 | 45,5 |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM). |

2004

2005

2006

2007

Real BNP-vækst

(procentvis ændring %)

KP nov. 2004

5,0

4,5

5,1

5,4

KOM okt. 2004

4,9

4,5

5,2

-

KP maj 2004

4,1

4,3

5,0

4,7

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2004

7,8

3,3

2,8

2,5

KOM okt. 2004

7,7

3,9

3,0

-

KP maj 2004

8,1

4,0

2,9

2,5

Offentlig saldo

(% af BNP) (2)

KP nov. 2004

-3,8

-3,8

-3,9

-3,0

KOM okt. 2004

-3,9

-4,0

-4,1

-

KP maj 2004

-4,0

-3,9

-3,9

-3,0

Primær saldo

(% af BNP) (2)

KP nov. 2004

-1,5

-1,4

-1,6

-0,7

KOM okt. 2004

-1,6

-1,6

-1,8

-

KP maj 2004

-1,4

-1,1

-1,2

-0,4

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP nov. 2004

43,0

44,2

45,3

45,5

KOM okt. 2004

44,2

45,2

45,9

-

KP maj 2004

45,1

46,4

46,1

45,5

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM).

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2)  Den offentlige budgetsaldo og den primære saldo omfatter den indtægtsbegrænsende og dermed, alt andet lige, underskudsbegrænsende virkning af indførelsen af en selvfinansieret pensionssøjle i 2005 (anslået til 0,4% af BNP i 2005, 1,0% af BNP i 2006 og 1,1% af BNP i 2007).

Kilder:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM).

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/29

---

RÅDETS UDTALELSE

af 17. februar 2005

om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

(2005/C 136/11)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Finlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet er stort set i overensstemmelse med datakravene i den reviderede »adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Der mangler visse variabler vedrørende de grundlæggende antagelser. Finland opfordres derfor til at sikre, at datakravene opfyldes i fuldt omfang. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. februar 2005 gennemgik Rådet Finlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet er stort set i overensstemmelse med datakravene i den reviderede »adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Der mangler visse variabler vedrørende de grundlæggende antagelser. Finland opfordres derfor til at sikre, at datakravene opfyldes i fuldt omfang.

| (2) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes den reale BNP-vækst at aftage fra 3,2 % i 2004 til i gennemsnit 2,4 % over resten af programperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle forholdsvis forsigtige vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske og ligger på linje med Kommissionens beregninger. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes den reale BNP-vækst at aftage fra 3,2 % i 2004 til i gennemsnit 2,4 % over resten af programperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle forholdsvis forsigtige vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske og ligger på linje med Kommissionens beregninger.

| (3) | Med et forventet årligt overskud på de offentlige finanser på i gennemsnit 2 % af BNP tyder opdateringen på, at det vil være muligt at fastholde en komfortabel budgetstilling i hele programperioden. Overskuddet stammer hovedsagelig fra socialsikringsfondene, mens statens finanser, der p.t. er i balance, forventes at udvise et mindre underskud i 2005-2007. Målet er at genskabe balance på statens finanser i 2007. Med henblik herpå har regeringen indført årlige udgiftslofter for årene 2004-2007. Sammenlignet med den foregående opdatering er fremskrivningerne af det offentlige overskud fra 2004 til 2007 stort set uændrede. |
| --- | --- |

(3)

Med et forventet årligt overskud på de offentlige finanser på i gennemsnit 2 % af BNP tyder opdateringen på, at det vil være muligt at fastholde en komfortabel budgetstilling i hele programperioden. Overskuddet stammer hovedsagelig fra socialsikringsfondene, mens statens finanser, der p.t. er i balance, forventes at udvise et mindre underskud i 2005-2007. Målet er at genskabe balance på statens finanser i 2007. Med henblik herpå har regeringen indført årlige udgiftslofter for årene 2004-2007. Sammenlignet med den foregående opdatering er fremskrivningerne af det offentlige overskud fra 2004 til 2007 stort set uændrede.

| (4) | Skønt Finland efter alt at dømme vil være i stand til at fastholde et komfortabelt overskud på de offentlige finanser, kan budgetresultatet blive værre end forventet, eftersom opdateringens baseline-scenario for budgetudviklingen kun til en vis grad inkluderer de skattenedsættelser til en værdi af 1,7 mia. EUR eller 1,2 % af BNP, der supplerer den to og et halvt år lange samlede overenskomstaftale, der blev indgået i slutningen af november 2004. Da der ikke er bebudet planer om at begrænse udgifterne yderligere i 2005-2007, vil statens underskud blive større mellem 2005 og 2007 end angivet i programmet, medmindre der skabes nye indtægtskilder, og derved vil også overskuddet på de offentlige finanser vil blive mindre. Regeringen skønner, at overenskomstaftalen sammen med skattenedsættelserne vil mindske det offentlige overskud med 0,3 procentpoint til omkring 1,9 % af BNP i 2007. Den forventer dog samtidig, at pakken vil forstærke dynamikken i den finske økonomi ved at forbedre vækstpotentialet og jobskabelsen og dermed også indkomstgrundlaget. |
| --- | --- |

(4)

Skønt Finland efter alt at dømme vil være i stand til at fastholde et komfortabelt overskud på de offentlige finanser, kan budgetresultatet blive værre end forventet, eftersom opdateringens baseline-scenario for budgetudviklingen kun til en vis grad inkluderer de skattenedsættelser til en værdi af 1,7 mia. EUR eller 1,2 % af BNP, der supplerer den to og et halvt år lange samlede overenskomstaftale, der blev indgået i slutningen af november 2004. Da der ikke er bebudet planer om at begrænse udgifterne yderligere i 2005-2007, vil statens underskud blive større mellem 2005 og 2007 end angivet i programmet, medmindre der skabes nye indtægtskilder, og derved vil også overskuddet på de offentlige finanser vil blive mindre. Regeringen skønner, at overenskomstaftalen sammen med skattenedsættelserne vil mindske det offentlige overskud med 0,3 procentpoint til omkring 1,9 % af BNP i 2007. Den forventer dog samtidig, at pakken vil forstærke dynamikken i den finske økonomi ved at forbedre vækstpotentialet og jobskabelsen og dermed også indkomstgrundlaget.

| (5) | Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der er redegjort for i opdateringen, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance i 2004-2008. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold i perioden 2004-2008. |
| --- | --- |

(5)

Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der er redegjort for i opdateringen, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance i 2004-2008. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold i perioden 2004-2008.

| (6) | Gældskvoten skønnes at have nået 44,6 % af BNP i 2004, men ligger fortsat et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge opdateringen forventes gældskvoten at blive reduceret med 3,5 procentpoint i programperioden. |
| --- | --- |

(6)

Gældskvoten skønnes at have nået 44,6 % af BNP i 2004, men ligger fortsat et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge opdateringen forventes gældskvoten at blive reduceret med 3,5 procentpoint i programperioden.

| (7) | Finland ser ud til at være godt rustet til at sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt trods forventningerne om betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den strategi, der er beskrevet i opdateringen, er bredt forankret og består af en yderligere konsolidering af den offentlige gæld og strukturreformer, f.eks. nye tiltag som led i pensionsreformen og foranstaltninger, der kan bidrage til at hæve den alder, hvor arbejdstagerne forlader arbejdsmarkedet. Disse strukturreformer, der enten allerede er vedtaget eller er planlagt, kan forventes at få en gunstig indflydelse på de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(7)

Finland ser ud til at være godt rustet til at sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt trods forventningerne om betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den strategi, der er beskrevet i opdateringen, er bredt forankret og består af en yderligere konsolidering af den offentlige gæld og strukturreformer, f.eks. nye tiltag som led i pensionsreformen og foranstaltninger, der kan bidrage til at hæve den alder, hvor arbejdstagerne forlader arbejdsmarkedet. Disse strukturreformer, der enten allerede er vedtaget eller er planlagt, kan forventes at få en gunstig indflydelse på de offentlige finanser.

| (8) | De økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, lever stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. Navnlig de flerårige udgiftslofter, der blev indført i 2003, synes at have fungeret godt i det første år, dvs. 2004, hvor de endelige budgetudgifter lå under det fastsatte loft, og også udgifterne på 2005-budgettet holder sig under loftet. Det kan forventes, at denne strategi for begrænsningen af de offentlige udgifter vil blive ført videre, eftersom den er led i en politisk bindende aftale. |
| --- | --- |

(8)

De økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, lever stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. Navnlig de flerårige udgiftslofter, der blev indført i 2003, synes at have fungeret godt i det første år, dvs. 2004, hvor de endelige budgetudgifter lå under det fastsatte loft, og også udgifterne på 2005-budgettet holder sig under loftet. Det kan forventes, at denne strategi for begrænsningen af de offentlige udgifter vil blive ført videre, eftersom den er led i en politisk bindende aftale.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | SP dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 |
| KOM okt. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | - | - |
| SP nov. 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | - |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM okt. 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | - | - |
| SP nov. 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | - |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 |
| KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | - | - |
| SP nov. 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | - |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 (3) | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 |
| KOM okt. 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | - | - |
| SP nov. 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | - |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2004 (2) | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 |
| KOM okt. 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | - | - |
| SP nov. 2003 (2) | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | - |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 |
| KOM okt. 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | - | - |
| SP nov. 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | - |
| Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2004

2005

2006

2007

2008

Realt BNP

(%-ændring)

SP dec. 2004

3,2

2,8

2,4

2,2

2,0

KOM okt. 2004

3,0

3,1

2,7

-

-

SP nov. 2003

2,7

2,5

2,4

2,4

-

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2004

0,2

1,4

1,8

1,8

1,8

KOM okt. 2004

0,2

1,5

1,7

-

-

SP nov. 2003

0,7

1,3

1,8

1,8

-

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004

2,0

1,8

2,1

2,2

2,0

KOM okt. 2004

2,3

2,1

2,2

-

-

SP nov. 2003

1,7

2,1

2,1

2,2

-

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004 (3)

3,7

3,4

3,8

3,9

3,7

KOM okt. 2004

4,1

3,9

3,8

-

-

SP nov. 2003

3,7

4,0

4,1

4,3

-

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

SP dec. 2004 (2)

2,1

1,7

2,0

2,1

1,9

KOM okt. 2004

2,8

2,3

2,3

-

-

SP nov. 2003 (2)

2,4

2,4

2,3

2,2

-

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2004

44,6

43,4

42,5

41,7

41,1

KOM okt. 2004

44,8

43,4

42,2

-

-

SP nov. 2003

44,7

44,9

45,0

44,6

-

Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997.

(2)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(3)  De finske myndigheder har beregnet de primære saldi ekskl. nettorenter og ikke de sædvanlige bruttorenter. Kommissionens tjenestegrene har genberegnet tallene på basis på oplysningerne i programmet.

Kilder:

Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

Kommissionen

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/31

---

Euroens vekselkurs (1)

2. juni 2005

(2005/C 136/12)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2263 |
| JPY | japanske yen | 132,72 |
| DKK | danske kroner | 7,4405 |
| GBP | pund sterling | 0,67535 |
| SEK | svenske kroner | 9,1528 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5348 |
| ISK | islandske kroner | 79,77 |
| NOK | norske kroner | 7,906 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5751 |
| CZK | tjekkiske koruna | 30,355 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 252,79 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6960 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 4,1198 |
| ROL | rumænske lei | 36 164 |
| SIT | slovenske tolar | 239,5 |
| SKK | slovakiske koruna | 38,896 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,6549 |
| AUD | australske dollar | 1,6305 |
| CAD | canadiske dollar | 1,53 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,5444 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7528 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0515 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 241,81 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 8,4172 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,1495 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,321 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 741,82 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6599 |
| PHP | filippinske pesos | 66,901 |
| RUB | russiske rubler | 34,772 |
| THB | thailandske bath | 49,894 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2263

JPY

japanske yen

132,72

DKK

danske kroner

7,4405

GBP

pund sterling

0,67535

SEK

svenske kroner

9,1528

CHF

schweiziske franc

1,5348

ISK

islandske kroner

79,77

NOK

norske kroner

7,906

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5751

CZK

tjekkiske koruna

30,355

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

252,79

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6960

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

4,1198

ROL

rumænske lei

36 164

SIT

slovenske tolar

239,5

SKK

slovakiske koruna

38,896

TRY

tyrkiske lira

1,6549

AUD

australske dollar

1,6305

CAD

canadiske dollar

1,53

HKD

hongkongske dollar

9,5444

NZD

newzealandske dollar

1,7528

SGD

singaporeanske dollar

2,0515

KRW

sydkoreanske won

1 241,81

ZAR

sydafrikanske rand

8,4172

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,1495

HRK

kroatiske kuna

7,321

IDR

indonesiske rupiah

11 741,82

MYR

malaysiske ringgit

4,6599

PHP

filippinske pesos

66,901

RUB

russiske rubler

34,772

THB

thailandske bath

49,894

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/32

---

Meddelelse i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag COMP/E-2/38.381 — De Beers/ALROSA

(2005/C 136/13)

(EØS-relevant tekst)

1.   Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen har modtaget to sæt tilsagn, der er afgivet formelt af henholdsvis De Beers-koncernen (»De Beers«) og ALROSA Company Limited (»ALROSA«) i forbindelse med Kommissionens undersøgelse efter traktatens artikel 81 og 82 og EØS-aftalens artikel 53 og 54 af handelsaftalen mellem disse to selskaber. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen har modtaget to sæt tilsagn, der er afgivet formelt af henholdsvis De Beers-koncernen (»De Beers«) og ALROSA Company Limited (»ALROSA«) i forbindelse med Kommissionens undersøgelse efter traktatens artikel 81 og 82 og EØS-aftalens artikel 53 og 54 af handelsaftalen mellem disse to selskaber.

| (2) | Med denne meddelelse vil Kommissionens markedsteste De Beers' og ALROSA's foreslåede tilsagn, der tager sigte på at fjerne de konkurrencemæssige betænkeligheder, som Kommissionen gav udtryk for i sin foreløbige vurdering med hensyn til den anmeldte handelsaftale. Med forbehold af resultatet af denne markedstest vil Kommissionen vedtage en beslutning i henhold til artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (1). I en sådan beslutning vil den ikke konkludere, om der har været eller stadig er tale om en overtrædelse. |
| --- | --- |

(2)

Med denne meddelelse vil Kommissionens markedsteste De Beers' og ALROSA's foreslåede tilsagn, der tager sigte på at fjerne de konkurrencemæssige betænkeligheder, som Kommissionen gav udtryk for i sin foreløbige vurdering med hensyn til den anmeldte handelsaftale. Med forbehold af resultatet af denne markedstest vil Kommissionen vedtage en beslutning i henhold til artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (1). I en sådan beslutning vil den ikke konkludere, om der har været eller stadig er tale om en overtrædelse.

2.   Resumé af sagen

| (3) | Den 5. marts 2002 forelagde De Beers og ALROSA Europa-Kommissionen en anmeldelse efter forordning nr. 17 af en handelsaftale af 17. december 2001. Ifølge aftalen skulle ALROSA i en periode på fem år levere rådiamanter til De Beers til en værdi af 800 mio. USD om året. På anmeldelsestidspunktet repræsenterede dette beløb ca. halvdelen af ALROSA's produktion og svarede i praksis til de mængder rådiamanter, som ALROSA i de foregående år havde eksporteret fra det tidligere Sovjetunionen gennem tilsvarende handelsaftaler med De Beers. I handelsaftalen i den foreliggende sag er det fastsat, at dens gennemførelse er betinget af, at Europa-Kommissionen bekræfter, at den ikke er i strid med traktatens artikel 81 og 82. |
| --- | --- |

(3)

Den 5. marts 2002 forelagde De Beers og ALROSA Europa-Kommissionen en anmeldelse efter forordning nr. 17 af en handelsaftale af 17. december 2001. Ifølge aftalen skulle ALROSA i en periode på fem år levere rådiamanter til De Beers til en værdi af 800 mio. USD om året. På anmeldelsestidspunktet repræsenterede dette beløb ca. halvdelen af ALROSA's produktion og svarede i praksis til de mængder rådiamanter, som ALROSA i de foregående år havde eksporteret fra det tidligere Sovjetunionen gennem tilsvarende handelsaftaler med De Beers. I handelsaftalen i den foreliggende sag er det fastsat, at dens gennemførelse er betinget af, at Europa-Kommissionen bekræfter, at den ikke er i strid med traktatens artikel 81 og 82.

| (4) | De Beers er verdens største diamantmineselskab, som ud over sine helejede diamantminer i Sydafrika har indgået joint ventures om produktion med Botswanas, Namibias og Tanzanias regering. Selskabet har verdensomspændende interesser i forbindelse med efterforskning, brydning, udvinding, vurdering, markedsføring, forhandling, slibning og polering af rådiamanter og salg af smykker og dækker således hele diamantkæden fra minen til forbrugerne. |
| --- | --- |

(4)

De Beers er verdens største diamantmineselskab, som ud over sine helejede diamantminer i Sydafrika har indgået joint ventures om produktion med Botswanas, Namibias og Tanzanias regering. Selskabet har verdensomspændende interesser i forbindelse med efterforskning, brydning, udvinding, vurdering, markedsføring, forhandling, slibning og polering af rådiamanter og salg af smykker og dækker således hele diamantkæden fra minen til forbrugerne.

| (5) | ALROSA er verdens næststørste diamantmineselskab og tegner sig for over 98 % af den russiske diamantproduktion. Rusland er værdimæssigt set verdens næststørste diamantproducerende land efter Botswana. ALROSA har interesser overalt i Den Russiske Føderation i forbindelse med efterforskning, brydning, udvinding, vurdering, slibning og polering af rådiamanter samt produktion af smykker. |
| --- | --- |

(5)

ALROSA er verdens næststørste diamantmineselskab og tegner sig for over 98 % af den russiske diamantproduktion. Rusland er værdimæssigt set verdens næststørste diamantproducerende land efter Botswana. ALROSA har interesser overalt i Den Russiske Føderation i forbindelse med efterforskning, brydning, udvinding, vurdering, slibning og polering af rådiamanter samt produktion af smykker.

| (6) | Den 14. januar 2003 indledte Kommissionen en procedure efter traktatens artikel 81 over for ALROSA og efter traktatens artikel 81 og 82 over for De Beers med hensyn til den handelsaftale, der blev anmeldt den 5. marts 2002. Selskaberne fik i denne forbindelse indsigt i Kommissionens sagsakter. |
| --- | --- |

(6)

Den 14. januar 2003 indledte Kommissionen en procedure efter traktatens artikel 81 over for ALROSA og efter traktatens artikel 81 og 82 over for De Beers med hensyn til den handelsaftale, der blev anmeldt den 5. marts 2002. Selskaberne fik i denne forbindelse indsigt i Kommissionens sagsakter.

| (7) | Parterne fik den 1. juli 2003 tilsendt supplerende klagepunktsmeddelelser, hvis eneste formål var at udvide klagepunktsmeddelelserne af 14. januar 2003 med retsgrundlaget i EØS-aftalens artikel 53 og 54. |
| --- | --- |

(7)

Parterne fik den 1. juli 2003 tilsendt supplerende klagepunktsmeddelelser, hvis eneste formål var at udvide klagepunktsmeddelelserne af 14. januar 2003 med retsgrundlaget i EØS-aftalens artikel 53 og 54.

| (8) | De klagepunktsmeddelelser, der er omhandlet under nr. 6 og 7, skal betragtes som den foreløbige vurdering i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

(8)

De klagepunktsmeddelelser, der er omhandlet under nr. 6 og 7, skal betragtes som den foreløbige vurdering i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003.

| (9) | Ifølge den foreløbige vurdering indtager De Beers en dominerende stilling på verdensmarkedet for rådiamanter. De Beers ville ved at indgå den anmeldte handelsaftale med sin største konkurrent ALROSA få kontrol over en betydelig forsyningskilde på markedet for rådiamanter, hvilket ville give selskabet mulighed for at opnå yderligere andele af dette marked og få adgang til et større diamantudbud, som det ellers ikke ville have adgang til. Herved ville ALROSA også blive fjernet som forsyningskilde på markedet uden for Rusland, og dette ville øge De Beers' eksisterende markedsstyrke og dermed forhindre, at konkurrencen på markedet for rådiamanter kunne skærpes eller opretholdes. |
| --- | --- |

(9)

Ifølge den foreløbige vurdering indtager De Beers en dominerende stilling på verdensmarkedet for rådiamanter. De Beers ville ved at indgå den anmeldte handelsaftale med sin største konkurrent ALROSA få kontrol over en betydelig forsyningskilde på markedet for rådiamanter, hvilket ville give selskabet mulighed for at opnå yderligere andele af dette marked og få adgang til et større diamantudbud, som det ellers ikke ville have adgang til. Herved ville ALROSA også blive fjernet som forsyningskilde på markedet uden for Rusland, og dette ville øge De Beers' eksisterende markedsstyrke og dermed forhindre, at konkurrencen på markedet for rådiamanter kunne skærpes eller opretholdes.

| (10) | Ifølge den foreløbige vurdering ville verdens største diamantproducent De Beers igennem den anmeldte handelsaftale også fungere som distributør af omkring halvdelen af sin største konkurrents produktion. I betragtning af, at de omsatte mængder ville være betydelige, og at aftalen er indgået mellem de to største virksomheder på markedet for rådiamanter, ville konkurrencen på dette marked blive svækket betydeligt. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge den foreløbige vurdering ville verdens største diamantproducent De Beers igennem den anmeldte handelsaftale også fungere som distributør af omkring halvdelen af sin største konkurrents produktion. I betragtning af, at de omsatte mængder ville være betydelige, og at aftalen er indgået mellem de to største virksomheder på markedet for rådiamanter, ville konkurrencen på dette marked blive svækket betydeligt.

3.   Tilsagn

3.1.   De foreslåede tilsagn

| (11) | De parter, som proceduren omfatter, besvarede Kommissionens klagepunkter skriftligt den 31. marts 2003 og forsvarede deres argumenter mundtligt på en høring den 7. juli 2003, hvor de understregede, at de var uenige i Kommissionens foreløbige vurdering. De har dog foreslået en række tilsagn, der tager sigte på at fjerne Kommissionens betænkeligheder. Disse tilsagn er kort gengivet i det følgende og findes desuden i deres helhed på engelsk på Kommissionens websted for konkurrence: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases |
| --- | --- |

(11)

De parter, som proceduren omfatter, besvarede Kommissionens klagepunkter skriftligt den 31. marts 2003 og forsvarede deres argumenter mundtligt på en høring den 7. juli 2003, hvor de understregede, at de var uenige i Kommissionens foreløbige vurdering. De har dog foreslået en række tilsagn, der tager sigte på at fjerne Kommissionens betænkeligheder. Disse tilsagn er kort gengivet i det følgende og findes desuden i deres helhed på engelsk på Kommissionens websted for konkurrence: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases

| (12) | De Beers og ALROSA forpligter sig til gradvis at nedsætte deres indbyrdes salg af rådiamanter og til at begrænse ALROSA's årlige salg af rådiamanter til De Beers til følgende maksimumbeløb:






  År | Maksimumleverance (mio. USD) |
| --- | --- | --- |
| 2005 | 700 |
| 2006 | 625 |
| 2007 | 550 |
| 2008 | 475 |
| 2009 | 400 |
| 2010 | 275 |

(12)

De Beers og ALROSA forpligter sig til gradvis at nedsætte deres indbyrdes salg af rådiamanter og til at begrænse ALROSA's årlige salg af rådiamanter til De Beers til følgende maksimumbeløb:

År

Maksimumleverance (mio. USD)

2005

700

2006

625

2007

550

2008

475

2009

400

2010

275

| (13) | De Beers og ALROSA forpligter sig desuden til ikke at lade ALROSA's salg af rådiamanter til De Beers overstige 275 mio. USD årligt i 2011 og frem. |
| --- | --- |

(13)

De Beers og ALROSA forpligter sig desuden til ikke at lade ALROSA's salg af rådiamanter til De Beers overstige 275 mio. USD årligt i 2011 og frem.

| (14) | De Beers og ALROSA forpligter sig også til at gennemføre tilsagnene ved at indgå en handelsaftale, som principielt (især prisbestemmelser, sortering og vurdering) svarer til den anmeldte handelsaftale, men som forpligter ALROSA til ikke at sælge rådiamanter til De Beers og De Beers til ikke at aftage rådiamanter fra ALROSA i større mængder end anført i betragtning nr. 12 og 13. |
| --- | --- |

(14)

De Beers og ALROSA forpligter sig også til at gennemføre tilsagnene ved at indgå en handelsaftale, som principielt (især prisbestemmelser, sortering og vurdering) svarer til den anmeldte handelsaftale, men som forpligter ALROSA til ikke at sælge rådiamanter til De Beers og De Beers til ikke at aftage rådiamanter fra ALROSA i større mængder end anført i betragtning nr. 12 og 13.

| (15) | De Beers og ALROSA vil hver især udpege en uafhængig tredjemand, som skal kontrollere, at deres respektive forpligtelser overholdes. Udnævnelsen af den uafhængige tredjemand samt dennes mandat skal godkendes af Kommissionen, som årligt skal have forelagt en særskilt rapport for hvert af selskaberne om, hvorvidt de efterkommer tilsagnene. |
| --- | --- |

(15)

De Beers og ALROSA vil hver især udpege en uafhængig tredjemand, som skal kontrollere, at deres respektive forpligtelser overholdes. Udnævnelsen af den uafhængige tredjemand samt dennes mandat skal godkendes af Kommissionen, som årligt skal have forelagt en særskilt rapport for hvert af selskaberne om, hvorvidt de efterkommer tilsagnene.

4.   Kommissionens hensigt

| (16) | Med forbehold af resultatet af denne markedstest har Kommissionen til hensigt at vedtage en beslutning efter artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003. I henhold til artikel 27, stk. 4, i forordning nr. 1/2003 opfordrer den derfor andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse. |
| --- | --- |

(16)

Med forbehold af resultatet af denne markedstest har Kommissionen til hensigt at vedtage en beslutning efter artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003. I henhold til artikel 27, stk. 4, i forordning nr. 1/2003 opfordrer den derfor andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse.

| (17) | Andre interesserede parter anmodes også om at fremlægge deres bemærkninger i en version, der ikke er fortrolig, og hvori forretningshemmeligheder og andre fortrolige passager er slettet og eventuelt erstattet af et resumé, der ikke er fortroligt, eller af ordene »[forretningshemmeligheder]« eller »[fortroligt]«. |
| --- | --- |

(17)

Andre interesserede parter anmodes også om at fremlægge deres bemærkninger i en version, der ikke er fortrolig, og hvori forretningshemmeligheder og andre fortrolige passager er slettet og eventuelt erstattet af et resumé, der ikke er fortroligt, eller af ordene »[forretningshemmeligheder]« eller »[fortroligt]«.

| (18) | Bemærkningerne bedes sendt til Kommissionen med e-mail (COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), med fax ((32-2) 295 01 28) eller med post til nedenstående adresse med angivelse af referencen »COMP/E-2/A.38.381/De Beers/Alrosa«:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Kartelsager |
| B-1049 Bruxelles |

(18)

Bemærkningerne bedes sendt til Kommissionen med e-mail (COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), med fax ((32-2) 295 01 28) eller med post til nedenstående adresse med angivelse af referencen »COMP/E-2/A.38.381/De Beers/Alrosa«:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Kartelsager

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/34

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV)

(2005/C 136/14)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 27. maj 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved BP p.l.c. (BP, Det Forenede Kongerige) og Nova Chemicals Corporation (Nova, Canada) gennem opkøb af aktier i to nyoprettede selskaber, der udgør et joint venture, erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over virksomhederne DutchCo og SwissCo. |
| --- | --- |

1.

Den 27. maj 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved BP p.l.c. (BP, Det Forenede Kongerige) og Nova Chemicals Corporation (Nova, Canada) gennem opkøb af aktier i to nyoprettede selskaber, der udgør et joint venture, erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over virksomhederne DutchCo og SwissCo.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | BP: olie- og gasefterforskning og -produktion, raffinering, markedsføring, leverancer og transport, forarbejdning og markedsføring af petrokemikalier og beslægtede produkter, udvikling af gasfyrede elproduktionsanlæg |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

BP: olie- og gasefterforskning og -produktion, raffinering, markedsføring, leverancer og transport, forarbejdning og markedsføring af petrokemikalier og beslægtede produkter, udvikling af gasfyrede elproduktionsanlæg

| — | Nova: ethylen, polyethylen og afledte kemikalier og energiprodukter, styren og polymerer |
| --- | --- |

—

Nova: ethylen, polyethylen og afledte kemikalier og energiprodukter, styren og polymerer

| — | DutchCo, SwissCo: polystyren og ekspanderbart polystyren. |
| --- | --- |

—

DutchCo, SwissCo: polystyren og ekspanderbart polystyren.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3578 — BP/Nova Chemicals/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/35

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd)

Det overvejes at behandle denne sag i henhold til den forenklede procedure

(2005/C 136/15)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 17. maj 2005 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Fortis Private Equity Holding Nederland BV, der kontrolleres af Fortis Bank Nederland (Holding) BV (»Fortis«, Holland) og NIBCapital Principal Investments B.V. (»Sandd«, Holland) erhverver fælles kontrol, jf. artikel 3, stk. 1, litra b, i Rådets forordning, med virksomheden Sandd BV (»Sandd«, Holland) sammen med Trimoteur Distribution Services BV (»Trimoteur«, Holland) ved køb af aktier. Trimoteur er for tiden controlleret af Sandd. |
| --- | --- |

1.

Den 17. maj 2005 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Fortis Private Equity Holding Nederland BV, der kontrolleres af Fortis Bank Nederland (Holding) BV (»Fortis«, Holland) og NIBCapital Principal Investments B.V. (»Sandd«, Holland) erhverver fælles kontrol, jf. artikel 3, stk. 1, litra b, i Rådets forordning, med virksomheden Sandd BV (»Sandd«, Holland) sammen med Trimoteur Distribution Services BV (»Trimoteur«, Holland) ved køb af aktier. Trimoteur er for tiden controlleret af Sandd.

| 2. | De pågældende virksomheder udøver følgende erhvervsaktiviteter:






  — | Fortis: privatinvestering |
| --- | --- | --- |

2.

De pågældende virksomheder udøver følgende erhvervsaktiviteter:

—

Fortis: privatinvestering

| — | NIBCapital: privatinvestering |
| --- | --- |

—

NIBCapital: privatinvestering

| — | Trimoteur: investering, omstrukturering og ledelse af virksomheder |
| --- | --- |

—

Trimoteur: investering, omstrukturering og ledelse af virksomheder

| — | Sandd: postomdeling. |
| --- | --- |

—

Sandd: postomdeling.

| 3. | På grundlag af en foreløbig undersøgelse finder Kommissionen, at den anmeldte transaktion kan falde ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den forbeholder sig dog sin endelige stilling til dette punkt. I henhold til Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af visse fusioner jf. Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) skal det bemærkes at det overvejes at behandle denne sag i henhold til proceduren beskrevet i denne meddelelse. |
| --- | --- |

3.

På grundlag af en foreløbig undersøgelse finder Kommissionen, at den anmeldte transaktion kan falde ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den forbeholder sig dog sin endelige stilling til dette punkt. I henhold til Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af visse fusioner jf. Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) skal det bemærkes at det overvejes at behandle denne sag i henhold til proceduren beskrevet i denne meddelelse.

| 4. | Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer andre interesserede parter til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne med angivelse af sag COMP/M.3826 — Trimoteur/NIBCapital/Fortis/Sandd, kan sendes til Kommissionen med fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005 s. 32.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/36

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2005/C 136/16)

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Frankrig

Sag nr.: N 52/2005

Støtteordning: Støtte til genopretning af skovområder — Conseil général de la Creuse

Formål: Ændring af den godkendte ordning, der skal fremme genopretningen af skovområder, som blev ødelagt under stormvejret i december 1999.

Rammebeløb: 9 600 EUR om året

Støtteintensitet: Højst 100 %

Varighed: 4 år (2004-2007)

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Finland

Sag nr.: N 284/2004

Støtteordning: National støtteordning for ugunstigt stillede områder

Formål: Ordningen omfatter en nationalt finansieret udligningsgodtgørelse (i det følgende benævnt den nationale udligningsgodtgørelse), der kan udbetales på det finske fastland og på Åland til landbrugere, der har indgået en femårig forpligtelse vedrørende en medfinansieret udligningsgodtgførelse (i det følgende benævnt den medfinansierede udligningsgodtgørelse), og som indgår en særskilt forpligtelse vedrørende den medfinansierede udligningsgodtgørelse. Den nationale udligningsgodtgørelse udbetales som et supplement til den medfinansierede udligningsgodtgørelse.

Grundbeløbet
  vil være være på 20 EUR/ha i støtteområderne A, B og C1 og 25 EUR/ha i støtteområderne C2-C4, og det vil blive udbetalt for alle landbrugsarealer, der er berettigede til den medfinansierede udligningsgodtgørelse i henhold til Kommissionens beslutning C(2000) 1640 (det finske fastland) og C(2000)2937 (Åland).

Foruden grundbeløbet vil der for de landbrugsarealer, der er berettiget til den medfinansierede udligningsgodtgørelse, og som er beliggende på husdyrbrug, kunne udbetales et
  tillægsbeløb

  på 80 EUR/ha.

Den gennemsnitlige kombinerede udligningsgodtgørelse, der består af den medfinansierede udligningsgodtgørelse og den meddelte nationale udligningsgodtgørelse, vil aldrig kunne overstige 250 EUR/ha på nationalt plan.

Retsgrundlag: En regeringsbekendtgørelse (endnu ikke offentliggjort)

Rammebeløb: 120,4 mio. EUR om året

Støtteintensitet: Jf. »Formål«

Varighed: Ubegrænset

Andre oplysninger: Gennemføres der ændringer i forhold til den ordning, der blev anvendt i programmeringsperioden 2000-2006, af betingelserne for den medfinansierede udligningsgodtgørelse, som skal anvendes efter 2007 på basis af det nye program for landdistrikternes udvikling, forpligter Finland sig til at underrette Kommissionen om de deraf følgende ændringer, herunder med hensyn til den supplerende nationale udligningsgodtgørelse.

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Italien

Støttens nr.: N 384/2003 (forhøjelse af rammebeløb)

Støtteordning: Ændringer af støtteordning N 384/2003

Formål: At forhøje det rammebeløb, der er afsat til støtteordningen.

Retsgrundlag: Decreto ministeriale del 22.6.2004, n. 182

Rammebeløb: Rammebeløbet forhøjes med 50 mio. EUR.

Støtteintensitet: Som anført i brevet til medlemsstaten.

Varighed: 10 år

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/37

---

Kortfattede oplysninger fra medlemsstaterne om statsstøtte, der er ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter

(2005/C 136/17)

Støttens nr.: XA 8/05

Medlemsstat: Tyskland

Region: Niedersachsen

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Støtte til omkostningerne ved undersøgelse for TSE af får og geder samt kvæg, der ikke slagtes til konsum

Retsgrundlag:

| — | Nds. Verwaltungskostengesetz vom 7.5.1962 (Nds. GVBL. s. 43), zuletzt geändert durch Artikel 20 des Gesetzes vom 20.11.2001 (Nds. GVBL. s. 701) |
| --- | --- |

—

Nds. Verwaltungskostengesetz vom 7.5.1962 (Nds. GVBL. s. 43), zuletzt geändert durch Artikel 20 des Gesetzes vom 20.11.2001 (Nds. GVBL. s. 701)

| — | Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 22.3.1995 (Nds. GVBL. s. 63), zuletzt geändert durch die Verordnung zur Änderung der Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 14.9.2004 (Nds. GVBL. s. 322) |
| --- | --- |

—

Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 22.3.1995 (Nds. GVBL. s. 63), zuletzt geändert durch die Verordnung zur Änderung der Gebührenordnung für die Veterinärverwaltung vom 14.9.2004 (Nds. GVBL. s. 322)

| — | Erlasse zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 15.12.2000, 10.1.2001, 30.4.2001, 24.1.2002 — Az. 107-42282/7-315 |
| --- | --- |

—

Erlasse zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 15.12.2000, 10.1.2001, 30.4.2001, 24.1.2002 — Az. 107-42282/7-315

Forventede årlige udgifter til ordningen eller den samlede individuelle støtte til virksomheden: ca. 2 000 000 EUR i alt, ca. 37 EUR pr. undersøgt dyr pr. opdrætter. Støtten tildeles ved at give afkald på gebyrindtægter. For at forenkle forvaltningen udbetales støtten til de instanser, der i henhold til artikel 15, litra d), er pålagt at udføre prøvningen for TSE.

Maksimal støtteintensitet: 100 % af omkostningerne ved undersøgelse for TSE af de berørte dyr. Hver undersøgelse medfører omkostninger på ca. 37 EUR (24 måneder for kvæg; 18 måneder for får og geder). Af dette beløb dækker Det Europæiske Fællesskab pt. 6,29 EUR.

Gennemførelsesdato: Omgående

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Støtten tildeles, så længe pligten til at undersøge de berørte dyr opretholdes, jf. forordning (EF) nr. 999/2001 i den gældende udgave.

Formålet med støtten: Omkostningerne ved undersøgelsen overstiger i nogle tilfælde, hvad dyrene er værd. Ved at dække omkostningerne til undersøgelse for TSE sikres det, at de berørte opdrættere efterlever den påbudte undersøgelsespligt. Støtten dækker samtlige omkostninger ved prøvningen, jf. artikel 15, litra d), i forordning (EF) nr. 1/2004. Støtten tildeles inden for rammerne af artikel 15, litra d), sammenholdt med artikel 16, litra c), i forordning (EF) nr. 1/2004.

Berørte sektorer: Husdyrbrug. Støtten tildeles de berørte opdrættere.

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

Internetadresse: http://www.tierseucheninfo.niedersachsen.de/master/C8366027_N8103970_L20_D0_I1535820

Støtte nr.: XA 17/05

Medlemsstat: Frankrig

Region: Franche-Comté

Støtteordning: Teknisk støtte: forsøg og demonstration inden for rammerne af det fransk-schweiziske Interreg-projekt for udvikling og udnyttelse af aroma- og medicinalplanter (fase 1)

Retsgrundlag:

| — | Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels, |
| --- | --- |

—

Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels,

| — | Conseil Régional: Commission Permanente du 27 mai 2004, |
| --- | --- |

—

Conseil Régional: Commission Permanente du 27 mai 2004,

| — | Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises |
| --- | --- |

—

Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises

Forventede årlige udgifter til ordningen: 19 586,66 EUR

Maksimal støtteintensitet: 30 %, dog højst 19 586,66 EUR

Iværksættelsesdato: ved modtagelsen af Europa-Kommissionens bekræftelse af modtagelse i løbet af 2005.

Støtteordningens varighed: maksimalt indtil den 31. december 2005.

Støttens formål: Støtten er rettet mod følgende aktioner, der er omfattet af artikel 14 i forordning (EF) nr. 1/2004 (teknisk bistand i landbrugssektoren)

Udarbejdelse af en demonstrationsprotokol for behandling af yverbetændelse hos kvæg ved hjælp af aromaterapi og fytoterapi

Program for udnyttelse og udvælgelse af aroma- og medicinalplanter (udarbejdelse af en demonstrationsprotokol for dyrkning, lokalisering af vækstområder og demonstration af dyrkning, opfølgning og registrering)

Oplysning og kommunikation (arrangementer, dokumentationscenter, oplysningskampagner)

Formålene er at

Informere landbrugerne og offentligheden om produkter, som er fremstillet af forarbejdede aroma- og medicinalplanter, og om deres anvendelse til behandling af dyresygdomme.

Sørge for, at de metoder, som anvendes af producenter og andre, der holder husdyr, bliver mere miljøvenlige (forskning og forsøg). De forsøg, som gøres på bedrifter med får og kvæg, gør det netop muligt at nå dette mål og at udbrede kendskabet til de forskellige muligheder, der findes for at anvende planter inden for veterinærmedicin til behandling af besætninger.

Indsamle og udvælge referencer, viden og knowhow om produktion, forarbejdning og anvendelse af planter til husholdningsbrug og erhversmæssig brug. Disse referencer danner grundlag for demonstration, forsøg og tilpasning til lokale forhold. Bearbejde den viden og knowhow, som de forskellige dele af projektet har resulteret i, med henblik på at udbrede den til producenterne og den brede offentlighed. Udnytte planterne fra Jurabjergene (beliggende på den fransk-schweiziske grænse) ved at udvikle produktion og høst i større målestok og vurdere de socioøkonomiske virkninger heraf. På den måde reducere produktions- og forarbejdningsomkostningerne ved at udvikle udstyr til forarbejdning af både dyrkede planter, skovbiprodukter og planter fra braklagte jorder.

Styrke billedet af vores regioner som attraktive, naturrige områder, der er hjemsted for nytænkning og alternative metoder, fremme og sætte fokus på lokale særtræk, fremme lokale initiativer og samarbejde inden for anvendelsen af planter fra Jurabjergene.

Berørte sektorer: Landbrugere i Franche-Comté, der er interesserede i dette program, enten i området »planter til industriel eller medicinsk brug« (kapitel 12 i den kombinerede nomenklatur) eller i området »levende dyr« (kapitel 1 i den kombinerede nomenklatur).

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten:

| M. le Président du Conseil Régional de Franche-Comté |
| --- |
| Hotel de Region |
| 4 Square Castan |
| 25031 Besancon Cedex |

M. le Président du Conseil Régional de Franche-Comté

Hotel de Region

4 Square Castan

25031 Besancon Cedex

Netadresse: Conseil Régional: www.cr-franche-comte.fr

(EFRU: www.interreg3afch.org/)

Andre oplysninger: Programmet skal gennemføres af den lokale, offentlige landbrugsskole, »Edgar Faure« i Lons-le-Saunier, 614 avenue Edgar Faure, F-39570 Montmorot.

Støtte nr.: XA 71/04

Medlemsstat: Forbundsrepublikken Tyskland

Region: Nordrhein–Westfalen

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Støtte til omkostningerne ved de lovpligtige officielle TSE/BSE-prøvninger inden for rammerne af TSE/BSE-overvågningsprogrammet for kvæg, får og geder

Retsgrundlag:

| — | Gebührengesetz NRW vom 23.8.1999 (GV NRW 1999 S 528) |
| --- | --- |

—

Gebührengesetz NRW vom 23.8.1999 (GV NRW 1999 S 528)

| — | Verwaltungsgebührenordnung des Landes Nordrhein-Westfalen vom 3. Juli 2001 in der jeweils geltenden Fassung (GV. NRW 2001 S. 262) zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr |
| --- | --- |

—

Verwaltungsgebührenordnung des Landes Nordrhein-Westfalen vom 3. Juli 2001 in der jeweils geltenden Fassung (GV. NRW 2001 S. 262) zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr

| — | Erlass zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 8.12.2003 — Az. VI-1-42.21.09, 18.2.2004 — Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00, 14.9.04 — Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00 |
| --- | --- |

—

Erlass zur BSE/TSE-Untersuchungsgebühr vom 8.12.2003 — Az. VI-1-42.21.09, 18.2.2004 — Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00, 14.9.04 — Az. VI-1-17.80.06 u. 42.21.00

| — | Tierseuchengesetz vom 11.4.2001 in der jeweils geltenden Fassung (BGBl. I. S. 506) |
| --- | --- |

—

Tierseuchengesetz vom 11.4.2001 in der jeweils geltenden Fassung (BGBl. I. S. 506)

| — | § 23 des Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz vom 4.6.63 (GV.NRW 1963 S. 203) zur Kostenträgerschaft der Kreise und kreisfreien Städte für Probennahme und -versand |
| --- | --- |

—

§ 23 des Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz vom 4.6.63 (GV.NRW 1963 S. 203) zur Kostenträgerschaft der Kreise und kreisfreien Städte für Probennahme und -versand

| — | TSE-Überwachungsverordnung vom 13.12.2001 (BGBl. I. S. 4532) in der jeweils geltenden Fassung |
| --- | --- |

—

TSE-Überwachungsverordnung vom 13.12.2001 (BGBl. I. S. 4532) in der jeweils geltenden Fassung

| — | Beihilfebeschluss der Tierseuchenkasse für Schlachtschafe und Schlachtziegen |
| --- | --- |

—

Beihilfebeschluss der Tierseuchenkasse für Schlachtschafe und Schlachtziegen

Forventede årlige udgifter til ordningen eller den samlede individuelle støtte til virksomheden:

| — | Budgetmidler: 990 000 EUR |
| --- | --- |

—

Budgetmidler: 990 000 EUR

| — | Støttebeløb: 990 000 EUR |
| --- | --- |

—

Støttebeløb: 990 000 EUR

| — | Støtten tildeles ved at give afkald på gebyrindtægter. |
| --- | --- |

—

Støtten tildeles ved at give afkald på gebyrindtægter.

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato: Hurtigst muligt

Bemærk: Den forsinkede anmeldelse foreligger først på nuværende tidspunkt, fordi det forinden er forsøgt at opstille en fælles anmeldelse af støtte for Forbundsrepublikken Tyskland (Støtte nr. 373/2003). Da dette mislykkedes, og forordning (EF) nr. 1/2004 vedrørende fritagelse i mellemtiden er trådt i kraft, forelægges en anmodning om fritagelse særskilt for Nordrhein-Westfalen.

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Varigheden afhænger af varigheden af TSE/BSE-overvågningsprogrammet, jf. forordning (EF) nr. 999/2001 i den gældende udgave.

Formålet med støtten: Den relevante bestemmelse er artikel 15, litra d), sammenholdt med artikel 16, litra c).

Målet med foranstaltningen er hvert år at yde statsstøtte til prøvning for TSE/BSE for

| — | at der konstateres BSE i et kreatur |
| --- | --- |

—

at der konstateres BSE i et kreatur

| — | at formålet er at bekæmpe andre smitsomme dyresygdomme med undtagelse af smitsomme sygdomme af epidemisk art. |
| --- | --- |

—

at formålet er at bekæmpe andre smitsomme dyresygdomme med undtagelse af smitsomme sygdomme af epidemisk art.

| — | er blevet slået ned i forbindelse med en sygdomsudryddelseskampagne |
| --- | --- |

—

er blevet slået ned i forbindelse med en sygdomsudryddelseskampagne

| — | er blevet slagtet til konsum. |
| --- | --- |

—

er blevet slagtet til konsum.

Forklarende bemærkning

De ønskede støtteordninger vedrører ikke undersøgelsen for BSE af slagtekvæg, da der her kun ydes støtte med et beløb svarende til det faktisk bevilgede EU-samfinansieringsbidrag pr. prøvning inden for rammerne af Kommissionens årlige beslutning om EF's medfinansiering. Støtten videregives til markedsdeltagerne i form af et afslag i gebyrerne.

Berørte sektorer: Landbrugssektoren, produktion, forarbejdning og markedsføring af husdyr (kvæg, får og geder)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse.:

Internetadresse: verbraucherschutz-nrw@munlv.nrw.de

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/40

---

Referencesatser og tilbagebetalingsrentesatser på statsstøtteområdet

(2005/C 136/18)

(EØS-relevant tekst)

1.   Referencesatser

Kommissionen vedtager følgende referencesatser for de nye medlemsstater:

| Med virkning fra: | CY | CZ | EE | HU | LV | LT | MT | PL | SK | SI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2005 | 6,33 | 4,05 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 6,24 | 7,55 | 5,10 |
| 1.4.2005 | 6,33 | 4,05 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 7,62 | 7,55 | 5,10 |
| 1.1.2005 | 6,33 | 4,86 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 7,62 | 7,55 | 5,10 |
| 1.5.2004 | 6,33 | 5,00 | 5,50 | 8,59 | 6,64 | 6,49 | 7,00 | 9,56 | 7,55 | 5,10 |

Med virkning fra:

CY

CZ

EE

HU

LV

LT

MT

PL

SK

SI

1.6.2005

6,33

4,05

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

6,24

7,55

5,10

1.4.2005

6,33

4,05

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

7,62

7,55

5,10

1.1.2005

6,33

4,86

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

7,62

7,55

5,10

1.5.2004

6,33

5,00

5,50

8,59

6,64

6,49

7,00

9,56

7,55

5,10

Disse satser er fastsat på grundlag af den metode for fastsættelse og ajourføring af referencesatsen og kalkulationsrenten, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 273 af 9.9.1997, s. 3. Der blev foretaget tekniske tilpasninger til denne metode ved Kommissionens meddelelse, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 241 af 26.8.1999, s. 9. Det er første gang, at metoden anvendes for Polens og Den Tjekkiske Republiks vedkommende.

Metoden anvendes ikke på Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Slovakiet og Slovenien, fordi der ikke findes interbank swapsatser i deres valutaer. For disse medlemsstater gælder fortsat den referencesats/kalkulationsrente, som de gav meddelelse om i forbindelse med deres tiltrædelse.

2.   Tilbagebetalingsrentesatser

I henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 794/2004 vedtager Kommissionen følgende rentesatser for tilbagebetaling af støtte i følgende nye medlemsstater:

| Med virkning fra: | CZ | PL |
| --- | --- | --- |
| 1.6.2005 | 4,05 | 6,24 |
| 1.4.2005 | 4,05 | 7,62 |
| 1.5.2004 | 4,86 | 7,62 |

Med virkning fra:

CZ

PL

1.6.2005

4,05

6,24

1.4.2005

4,05

7,62

1.5.2004

4,86

7,62

3.   Offentliggørelse

Disse tal vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende og på Kommissionens websted for Konkurrence.

---

| 3.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 136/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 136/41

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2005/C 136/19)

(EØS-relevant tekst)

Dato for vedtagelse af beslutningen::

Medlemsstat: Frankrig

Sag nr.: N 38/2004

Støtteordning: Støtte til virksomheder, der transporterer varer på de indre vandveje i Frankrig

Retsgrundlag: Bestyrelsen for den offentlige virksomhed Voies navigables de France, der forvalter infrastrukturerne og forestår gennemførelsen af en del af støtteplanen, godkendte den 10. december 2003 en indtægts- og udgiftsprognose for 2004 til forberedelse af virksomhedens budget for 2004, inkl. bevillinger til gennemførelse af støtteordningen.

Ved lov nr. 2003-1311 (finanslov for 2004), som Parlamentet godkendte den 30. december 2003, ydes der bevillinger til budgetlinjen  »tilskud til flodtransport« , som især skal anvendes til at finansiere støtteordningen.

Formål: Ordningen skal bidrage til at fremme udviklingen af godstransporten på de indre vandveje i Frankrig ved at modernisere flåden og fremme og forny flodtransporterhvervet.

Rammebeløb: 14,5-15 mio. EUR

Varighed: 2004-2007

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Belgien (Vlaamse Gemeenschap)

Sag nr.: N 74/2004

Støtteordning: Støtte til den skrevne flamske presse

Formål: At bevare et bredt udbud af information og en avislederkultur via projekter, som udvælges gennem en offentlig indkaldelse af forslag

Retsgrundlag: Decreet van 19 december 2003 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2004, Beleidsbrief Media — Beleidsprioriteiten 2003-2004

Rammebeløb: Op til 1,4 mio. EUR pr. år i op til 5 år. I alt højst 7 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: 50 % Tilskud

Varighed: Mindst 3 år med mulighed for forlængelse i yderligere 2 år

Andre oplysninger: De endelige budgetter og støttebeløb afhænger af resultatet af den offenlige indkaldelse af forslag og de disponible statslige midler. Støtteform: tilskud

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Frankrig

Sag nr.: N 88/2001

Støtteordning: Refusion af familiebidrag og ASSEDIC til rederier

Formål: At forbedre den franske handelsflådes konkurrenceevne over for den internationale konkurrence

Rammebeløb: Ca. 22,8 mio. EUR om året

Støtteintensitet: 100 % af de familiebidrag og ASSEDIC, som rederier betaler for ansatte sømænd

Varighed: Ubegrænset

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Italien

Sag nr.: N 114/2004

Støtteordning: Ordning med fast tonnageafgift for rederier

Formål: For de rederier, som har valgt ordningen med faste tonnageafgifter, erstattes det beskatningsgrundlag, der anvendes ved beregningen af afgifter for rederierne, med et beløb, der bestemmes ud fra skibstonnagen efter følgende dagsskala

Ordningen forudsætter, at fartøjerne er registreret i et af de italienske fartøjsregistre.

Retsgrundlag: decreto-legge

Rammebeløb: ca. 20 mio. EUR om året

Varighed: 10 år for ordningen, 10 år for den individuelle støtte.

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Belgien — Vlaanderen

Sag nr.: N 128/2003

Støtteordning: Støtte til transport af husholdningsaffald på indre vandveje i Vlaanderen

Formål: At fremme transporten af husholdningsaffald på indre vandveje i Vlaanderen. Den flamske region vil yde tilskud til anskaffelse af håndteringsanlæg, der stilles til rådighed for kommuner og foreninger af lokale myndigheder.

Retsgrundlag: Aftale af 10. juni 1999 mellem den flamske region og N.V. Zeekanaal en Watergebonden Grondbeheer

Rammebeløb og varighed: Projektet er fastsat til at have samme varighed som kranernes anvendelsesperiode. Rammebeløbet er på 7 432 000 EUR.

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Danmark

Sag nr.: N 171/2004

Støtteordning: Ændring af den danske tonnageskatteordning, således at der kan tages hensyn til udlejning af salgslokaler

Formål: At bevare handelsflådens konkurrenceevne og fremme skibsfart (beskæftigelse af EF-sømænd, bevarelse af maritim knowhow i EU, udvikling af maritime færdigheder og forbedring af sikkerheden)

Retsgrundlag: Forslag til Lov om ændring af tonnageskatteloven (Lejeindtægt m.v. af lokaler om bord)

Rammebeløb: Ca. 15 mio. DKK (ca. 2 mio. EUR) om året

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 181/04

Støtteordning: Støtte til filmproduktion i delstaten Baden-Württemberg — Medien und Filmgesellschaft Baden-Württemberg mbH

Formål: Film

Retsgrundlag: Richtlinien der Medien und Filmgesellschaft Baden-Württemberg mbH zur Förderung von Film- und Fernsehproduktionen in Baden-Württemberg

Støtteintensitet eller -beløb: Variabel, dog altid under 50 %

Varighed: Indtil slutningen af 2007

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Sverige

Sag nr.: N 201/2003

Støtteordning: Støtte til regionaludvikling

Formål: Regionaludvikling og udvikling af små og mellemstore virksomheder

Retsgrundlag: Förordning ... om ändring i förordningen (2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag

Rammebeløb: Det årlige budget for ordningen er på 350 mio. SEK (38 mio. EUR).

Støtteintensitet eller -beløb: Lofterne for regionalstøtteintensiteten i forbindelse med investeringer i regioner, der er berettiget til national regionalstøtte. 15 % til små virksomheders investeringer uden for regioner, der er berettiget til national regionalstøtte.

Varighed: Den oprindelige støtteordning blev godkendt frem til 31. december 2004.

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 238/2004

Støtteordning: Støtte til finansiering af nye kombitransportsystemer

Formål: At fremme kombitransportsektoren med henblik på omstilling fra landevejstransport til alternative transportformer.

Retsgrundlag: Richtlinie zur Förderung neuer Verkehre im Kombinierten Verkehr auf Schiene und Wasserstraße

Rammebeløb: 45 mio. EUR

Støtteintensitet: Igangsætningsstøtte: højst 30 % af driftsudgifterne til den nye transportservice

Investeringstilskud: højst 30 % af investeringen.

Varighed: Tre år

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dato for vedtagelse af beslutningen:

Medlemsstat: Belgien (Wallonien)

Sag nr.: N 247/04

Støtteordning: Støtte til kombitransport i den wallonske region

Formål: Støtte til fremme af kombitransport i den wallonske region

Retsgrundlag: Arrêté du Gouvernement wallon portant diverses mesures relatives au transport combiné en exécution de l'article 5, paragraphe 1er, 2o, a) du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des grandes entreprises et de l'article 5, paragraphe 1er, 2o a) du décret du 11 mars 2004 relatif aux incitants régionaux en faveur des petites et moyennes entreprises

Rammebeløb: 3 mio. EUR

Støtteintensitet: Præmien til kombitransport og fritagelsen for ejendomsafgifter er begrænset til 30 % af investeringerne, dog højst 250 000 EUR. Præmien til rådgivningstjenester er fastsat til 50 % af den godkendte konsulents honorar, dog højst 50 000 EUR pr. virksomhed over tre år.

Varighed: 2004-2006

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Sverige

Sag nr.: N 253/2004

Støtteordning: Fuld fritagelse fra energiafgift for energiintensive virksomheder

Formål: At fremme en effektiv energianvendelse

Retsgrundlag: »Lag (1994:1776) om skatt på energi«

»Lagen om program för energieffektivisering«

Rammebeløb: Pr. år: ca. 180 mio. SEK (ca. 20 mio. EUR).

I alt: ca. 1 800 mio. SEK (ca. 198 mio. EUR).

Varighed: 10 år

Andre oplysninger: Årlig rapport

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Tyskland

Sag nr.: N 260b/2004

Støtteordning: Forlængelse af ordningen for fremme af anvendelsen af isoleringsmateriale produceret på grundlag af fornyelige råmaterialer ved forenklet procedure

Formål: Miljøstøtte med det formål at øge anvendelsen af isoleringsmateriale producereet på grundlag af fornyelige råmaterialer

Retsgrundlag: Leitlinien zur Förderung von Vorhaben, die im Wesentlichen der »Verwendung von Isolationsmaterialien aus erneuerbaren Rohstoffen« auf der Grundlage des Gemeinschaftsrahmens für staatliche Umweltschutzbeihilfen dienen

Rammebeløb: 10 mio. EUR

Varighed: Yderligere 2 år (i alt 3Formula år)

Andre oplysninger: Vedtagelse ved forenklet procedure

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Frankrig

Sag nr.: N 283/2004

Støtteordning: Multisektorale rammebestemmelser 2002 — regional investeringsstøtte til fordel for TOTAL (Gonfreville)

Formål: Regionaludvikling

Retsgrundlag: Loi no 2002/276 du 27 février 2002 sur la démocratie de proximité; Régime d'aides directes des collectivités territoriales en faveur des projets d'investissement productif des grandes entreprises N 440/2003

Rammebeløb: 48 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: NSÆ = 4,92 %

Andre oplysninger: Støttens form Tilskud

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Irland

Sag nr.: N 306/2004

Støtteordning: Western Investment Fund

Formål: Formålet med den anmeldte støtteforanstaltning er at afhjælpe mangelen på mindre kapitalbeløb af risikovillig karakter til SMV i Irlands vestlige regioner (1)

Retsgrundlag: The Irish Western Development Commission Act 1998

Rammebeløb: 34,4 mio. EUR (dette beløb er ordningens/fondens samlede budget og ikke støttebeløbet som sådant)

Varighed:

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Republikken Letland

Sag nr.: N 380/04

Støtteordning: Latvijas Gaze

Formål: Energi (gas)

Retsgrundlag:

| — | Aftale af 2. april 1997 mellem det almennyttige privatiseringsagentur i form af et statsligt aktieselskab, det statslige aktieselskab under privatisering Latvijas Gaze, Ruhrgas Aktiengesellschaft og PreussenElektra Aktiengesellschaft. |
| --- | --- |

—

Aftale af 2. april 1997 mellem det almennyttige privatiseringsagentur i form af et statsligt aktieselskab, det statslige aktieselskab under privatisering Latvijas Gaze, Ruhrgas Aktiengesellschaft og PreussenElektra Aktiengesellschaft.

| — | Voldgiftskendelse afsagt i Stockholm, den 19. juni 2003 mellem det statslige aktieselskab Latvijas Gaze og Republikken Letland. |
| --- | --- |

—

Voldgiftskendelse afsagt i Stockholm, den 19. juni 2003 mellem det statslige aktieselskab Latvijas Gaze og Republikken Letland.

Rammebeløb: 10 416 689,71 EUR

Støtteintensitet eller -beløb: Foranstaltningen, som den er defineret i myndighedernes anmeldelse, vedrører udelukkende førtiltrædelsesperioden. Kommissionen kan derfor ikke betragte den anmeldte foranstaltning som ny.

Varighed: Øjeblikkelig kompensation tilkendt ved voldgiftskendelse. Republikken Letland har imidlertid undladt at udbetale beløbet, idet landet betragter kompensationen som ulovlig statsstøtte.

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Slovakiet

Sag nr.: N 505/2004

Støtteordning: Individuel støtte til filmproduktion til Titanic s.r.o.

Formål: Støtte til filmproduktion

Retsgrundlag:

| a) | Zákon č. 303/1995 Z.z. o rospočtových pravidlách v znení neskoršich predpisov, |
| --- | --- |

a)

Zákon č. 303/1995 Z.z. o rospočtových pravidlách v znení neskoršich predpisov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znani zákona č. 203/2004 — §4 ods. 1, pism.d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znani zákona č. 203/2004 — §4 ods. 1, pism.d),

| c) | Výnos MK SR — 480/2004 — 1 o poskytovani dotácili v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR — 480/2004 — 1 o poskytovani dotácili v pôsobnosti MK SR

Rammebeløb: 8,2 mio. SKK

Støtteintensitet eller -beløb: 33,5 %

Varighed: Engangsudbetaling efter godkendelse (31.12.2004)

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Irland

Sag nr.: N 525/2001

Støtteordning: Støtte til virksomhedsområder, der bygger på teknologinetværker.

Formål: Støtte til nye højteknologiske virksomheder. Virksomheder inden for ejendomsudvikling og i højteknologisektorer.

Retsgrundlag: Section 16(1)(g) of the Industrial Development Act

Rammebeløb: 30 mio. EUR

Støtteintensitet eller -beløb: Den maksimale støtteintensitet er i overensstemmelse med regionalstøttekortet og forordning (EF) nr. 70/2001.

Varighed: 2002-2006

Andre oplysninger: Årlig gennemførelsesrapport

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Godkendelsesdato:

Medlemsstat: Nederlandene

Sag nr.: N 594/03

Støtteordning: Skibsbygning — Forlængelse af leveringsfristen for et skib bygget på De Hoop Lobith skibsværftet i Nederlandene

Formål: Skibsbygning

Retsgrundlag: Besluit subsidies zeescheepsnieuwbouw

Støtteintensitet eller -beløb: 9 % af kontraktværdien

Den autentiske tekst til beslutningen, hvorfra fortrolige oplysninger er fjernet, kan ses på

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  Irlands vestlige regioner udgøres af følgende counties: Donegal, Galway, Leitrim, Mayo, Roscommon og Sligo, som alle falder ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), samt Clare, som falder ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

---