# Europeiska unionens L 156/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 156 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången16 juni 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 156

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången16 juni 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 671/2007 av den 11 juni 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 672/2007 av den 15 juni 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 4 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 673/2007 av den 15 juni 2007 om den 33:a enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005, kapitel II | 6 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 674/2007 av den 15 juni 2007 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 16 juni 2007 | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 675/2007 av den 15 juni 2007 om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicenser som lämnats in under de första tio dagarna i juni 2007 för smör med ursprung i Nya Zeeland enligt kvotnummer 09.4195 och 09.4182 kan godkännas | 10 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Rådets direktiv 2007/33/EG av den 11 juni 2007 om bekämpning av potatiscystnematod och om upphävande av direktiv 69/465/EEG | 12 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 671/2007 av den 11 juni 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse

1

Kommissionens förordning (EG) nr 672/2007 av den 15 juni 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

4

Kommissionens förordning (EG) nr 673/2007 av den 15 juni 2007 om den 33:a enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005, kapitel II

6

Kommissionens förordning (EG) nr 674/2007 av den 15 juni 2007 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 16 juni 2007

7

Kommissionens förordning (EG) nr 675/2007 av den 15 juni 2007 om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicenser som lämnats in under de första tio dagarna i juni 2007 för smör med ursprung i Nya Zeeland enligt kvotnummer 09.4195 och 09.4182 kan godkännas

10

DIREKTIV

*

Rådets direktiv 2007/33/EG av den 11 juni 2007 om bekämpning av potatiscystnematod och om upphävande av direktiv 69/465/EEG

12

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/414/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 februari 2007 om statligt stöd C 36/2004 (f.d. N 220/2004) – Portugal – Stöd för utländska direktinvesteringar till Cordex, Companhia Industrial Têxtil SA
  [delgivet med nr K(2007) 474]

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2007/415/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 juni 2007 om att inte ta upp karbosulfan i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 2463]

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2007/416/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 juni 2007 om att inte ta upp karbofuran i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 2467]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/417/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 juni 2007 om att inte ta upp diuron i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 2468]

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2007/418/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 juni 2007 om inrättande av en högnivågrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i Europeiska unionen | 34 |
| | | AVTAL |
| | | Rådet |
| | * | Information om ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen om återtagande av personer utan uppehållstillstånd | 37 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/414/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 februari 2007 om statligt stöd C 36/2004 (f.d. N 220/2004) – Portugal – Stöd för utländska direktinvesteringar till Cordex, Companhia Industrial Têxtil SA
  [delgivet med nr K(2007) 474]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 474]

1

23

2007/415/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 juni 2007 om att inte ta upp karbosulfan i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 2463]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 2463]

1

28

2007/416/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 juni 2007 om att inte ta upp karbofuran i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 2467]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 2467]

1

30

2007/417/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 juni 2007 om att inte ta upp diuron i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne
  [delgivet med nr K(2007) 2468]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 2468]

1

32

2007/418/EG

*

Kommissionens beslut av den 14 juni 2007 om inrättande av en högnivågrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i Europeiska unionen

34

AVTAL

Rådet

*

Information om ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen om återtagande av personer utan uppehållstillstånd

37

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (EUT L 378 av den 27.12.2006) | 38 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (EUT L 378 av den 27.12.2006)

38

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna(se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Meddelande till läsarna(se omslagets tredje sida)

Meddelande till läsarna

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 671/2007

av den 11 juni 2007

om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I bilagan till förordning (EG) nr 1868/94 (2) fastställs potatisstärkelsekvoter för producentmedlemsstater för regleringsåren 2005/06 och 2006/07. |
| --- | --- |

(1)

I bilagan till förordning (EG) nr 1868/94 (2) fastställs potatisstärkelsekvoter för producentmedlemsstater för regleringsåren 2005/06 och 2006/07.

| (2) | I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall fördelningen av kvoter inom gemenskapen ske på grundval av en rapport från kommissionen till rådet. Enligt den rapport som lagts fram för rådet bör den nyligen genomförda reformen av sockersektorn beaktas när utvecklingen inom stärkelsemarknaden analyseras. Sockerreformen träder dock i kraft fullt ut först efter en övergångsperiod. Kvoterna för regleringsåret 2006/07 bör därför förlängas med två år, i avvaktan på de inledande verkningarna av reformen av sektorn för potatisstärkelse. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall fördelningen av kvoter inom gemenskapen ske på grundval av en rapport från kommissionen till rådet. Enligt den rapport som lagts fram för rådet bör den nyligen genomförda reformen av sockersektorn beaktas när utvecklingen inom stärkelsemarknaden analyseras. Sockerreformen träder dock i kraft fullt ut först efter en övergångsperiod. Kvoterna för regleringsåret 2006/07 bör därför förlängas med två år, i avvaktan på de inledande verkningarna av reformen av sektorn för potatisstärkelse.

| (3) | Producentmedlemsstaterna skall, för en period på två år, fördela sina kvoter mellan alla stärkelseproducerande företag på grundval av de kvoter som fastställts för regleringsåret 2006/07. |
| --- | --- |

(3)

Producentmedlemsstaterna skall, för en period på två år, fördela sina kvoter mellan alla stärkelseproducerande företag på grundval av de kvoter som fastställts för regleringsåret 2006/07.

| (4) | De kvantiteter som utnyttjats av de stärkelseproducerande företagen utöver de disponibla delkvoterna för regleringsåret 2006/07 skall dras av för regleringsåret 2007/08 i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1868/94. |
| --- | --- |

(4)

De kvantiteter som utnyttjats av de stärkelseproducerande företagen utöver de disponibla delkvoterna för regleringsåret 2006/07 skall dras av för regleringsåret 2007/08 i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1868/94.

| (5) | Förordning (EG) nr 1868/94 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1868/94 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1868/94 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artiklarna 2 och 3 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  1.   Kvoter skall tilldelas potatisstärkelseproducerande medlemsstater för regleringsåren 2007/08 och 2008/09 i enlighet med bilagan.
  2.   Varje producentmedlemsstat som avses i bilagan skall fördela sin kvot mellan de stärkelseproducerande företagen för användning under regleringsåren 2007/08 och 2008/09 på grundval av de disponibla delkvoterna för de enskilda stärkelseproducerande företagen under 2006/07, om inte annat följer av tillämpningen av andra stycket.
  Delkvoterna för varje potatisstärkelseproducerande företag under regleringsåret 2007/08 skall justeras så att hänsyn tas till eventuella kvantiteter som använts utöver kvoterna under regleringsåret 2006/07 i enlighet med artikel 6.2.
  Artikel 3
  Kommissionen skall senast den 1 januari 2009 lägga fram en rapport för rådet om hur systemet för kvottilldelning i gemenskapen fungerar, tillsammans med lämpliga förslag. Rapporten skall beakta utvecklingen på marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse.” |
| --- | --- |

1.

Artiklarna 2 och 3 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

1.   Kvoter skall tilldelas potatisstärkelseproducerande medlemsstater för regleringsåren 2007/08 och 2008/09 i enlighet med bilagan.

2.   Varje producentmedlemsstat som avses i bilagan skall fördela sin kvot mellan de stärkelseproducerande företagen för användning under regleringsåren 2007/08 och 2008/09 på grundval av de disponibla delkvoterna för de enskilda stärkelseproducerande företagen under 2006/07, om inte annat följer av tillämpningen av andra stycket.

Delkvoterna för varje potatisstärkelseproducerande företag under regleringsåret 2007/08 skall justeras så att hänsyn tas till eventuella kvantiteter som använts utöver kvoterna under regleringsåret 2006/07 i enlighet med artikel 6.2.

Artikel 3

Kommissionen skall senast den 1 januari 2009 lägga fram en rapport för rådet om hur systemet för kvottilldelning i gemenskapen fungerar, tillsammans med lämpliga förslag. Rapporten skall beakta utvecklingen på marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse.”

| 2. | Bilagan skall ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan skall ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 11 juni 2007.

På rådets vägnar

H. SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 24 april 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 197, 30.7.1994, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 941/2005 (EUT L 159, 22.6.2005, s. 1).

2

---

BILAGA

”BILAGA

Kvoter för potatisstärkelse för regleringsåren 2007/08 och 2008/09

| (ton) |
| --- |
| Tjeckien | 33 660 |
| Danmark | 168 215 |
| Tyskland | 656 298 |
| Estland | 250 |
| Spanien | 1 943 |
| Frankrike | 265 354 |
| Lettland | 5 778 |
| Litauen | 1 211 |
| Nederländerna | 507 403 |
| Österrike | 47 691 |
| Polen | 144 985 |
| Slovakien | 729 |
| Finland | 53 178 |
| Sverige | 62 066 |
| Totalt | 1 948 761” |

(ton)

Tjeckien

33 660

Danmark

168 215

Tyskland

656 298

Estland

250

Spanien

1 943

Frankrike

265 354

Lettland

5 778

Litauen

1 211

Nederländerna

507 403

Österrike

47 691

Polen

144 985

Slovakien

729

Finland

53 178

Sverige

62 066

Totalt

1 948 761”

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 672/2007

av den 15 juni 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 juni 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 15 juni 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 46,7 |
| TR | 89,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 94,6 |
| ZZ | 122,9 |
| 0709 90 70 | TR | 95,0 |
| ZZ | 95,0 |
| 0805 50 10 | AR | 51,4 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 92,0 |
| BR | 82,0 |
| CL | 93,2 |
| CN | 94,6 |
| NZ | 99,4 |
| US | 101,5 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 94,2 |
| 0809 10 00 | IL | 156,1 |
| TR | 217,4 |
| ZZ | 186,8 |
| 0809 20 95 | TR | 287,0 |
| US | 329,7 |
| ZZ | 308,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | CL | 101,3 |
| US | 206,5 |
| ZA | 88,3 |
| ZZ | 132,0 |
| 0809 40 05 | CL | 134,4 |
| IL | 164,9 |
| ZZ | 149,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

46,7

TR

89,0

ZZ

67,9

0707 00 05

JO

151,2

TR

94,6

ZZ

122,9

0709 90 70

TR

95,0

ZZ

95,0

0805 50 10

AR

51,4

ZA

64,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

92,0

BR

82,0

CL

93,2

CN

94,6

NZ

99,4

US

101,5

ZA

97,0

ZZ

94,2

0809 10 00

IL

156,1

TR

217,4

ZZ

186,8

0809 20 95

TR

287,0

US

329,7

ZZ

308,4

0809 30 10, 0809 30 90

CL

101,3

US

206,5

ZA

88,3

ZZ

132,0

0809 40 05

CL

134,4

IL

164,9

ZZ

149,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 673/2007

av den 15 juni 2007

om den 33:a enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005, kapitel II

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) får interventionsorganen genom stående anbudsinfordran sälja vissa kvantiteter smör från interventionslager som de innehar och bevilja stöd för grädde, smör och koncentrerat smör. I artikel 25 i den förordningen anges det att ett lägsta försäljningspris skall fastställas för smör och ett högsta stödbelopp skall fastställas för grädde, smör och koncentrerat smör på grundval av de anbud som har inkommit i samband med varje enskild anbudsinfordran. Det anges också att priset eller stödbeloppet kan variera beroende på smörets avsedda användningsområde, dess fetthalt och iblandningsförfarandet. Beloppen för säkerheten för förädlingen skall enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1898/2005 fastställas utifrån dessa. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1898/2005 av den 9 november 2005 om tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 beträffande försäljning av grädde, smör och koncentrerat smör på gemenskapens marknad (2) får interventionsorganen genom stående anbudsinfordran sälja vissa kvantiteter smör från interventionslager som de innehar och bevilja stöd för grädde, smör och koncentrerat smör. I artikel 25 i den förordningen anges det att ett lägsta försäljningspris skall fastställas för smör och ett högsta stödbelopp skall fastställas för grädde, smör och koncentrerat smör på grundval av de anbud som har inkommit i samband med varje enskild anbudsinfordran. Det anges också att priset eller stödbeloppet kan variera beroende på smörets avsedda användningsområde, dess fetthalt och iblandningsförfarandet. Beloppen för säkerheten för förädlingen skall enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1898/2005 fastställas utifrån dessa.

| (2) | Granskning av de mottagna anbuden åstadkommer att inget kontrakt skall tilldelas. |
| --- | --- |

(2)

Granskning av de mottagna anbuden åstadkommer att inget kontrakt skall tilldelas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den 33:a enskilda anbudsinfordran inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1898/2005, kapitel II, skall inget kontrakt tilldelas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 juni 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 308, 25.11.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2107/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 20).

2

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 674/2007

av den 15 juni 2007

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn gällande från den 16 juni 2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005, utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, vara lika med interventionspriset vid import ökat med 55 % minus cif-importpriset för den aktuella sändningen. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005, utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, vara lika med interventionspriset vid import ökat med 55 % minus cif-importpriset för den aktuella sändningen. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | För denna beräkning skall enligt artikel 10.3 i samma förordning representativa cif-importpriser fastställas regelbundet för de aktuella produkterna. |
| --- | --- |

(2)

För denna beräkning skall enligt artikel 10.3 i samma förordning representativa cif-importpriser fastställas regelbundet för de aktuella produkterna.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 skall ett dagligt representativt cif-importpris, fastställt enligt artikel 4 i samma förordning, användas vid beräkning av importtullarna för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 skall ett dagligt representativt cif-importpris, fastställt enligt artikel 4 i samma förordning, användas vid beräkning av importtullarna för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90.

| (4) | Importtullarna bör fastställas att gälla från den 16 juni 2007 och tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtullarna bör fastställas att gälla från den 16 juni 2007 och tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från den 16 juni 2007 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I för de produkter som anges i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003; beräkningsgrunderna anges i bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 juni 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1816/2005 (EUT L 292, 8.11.2005, s. 5).

2

---

BILAGA I

Importtullar från den 16 juni 2007 för de produkter som anges i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 0,00 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 0,00 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

0,00

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

0,00

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

0,00

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

0,00

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 euro/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 euro/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

1.6.2007–14.6.2007

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 164,25 | 114,42 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 180,51 | 170,51 | 150,51 | 151,47 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 12,63 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 10,96 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

164,25

114,42

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

180,51

170,51

150,51

151,47

Tillägg för Mexikanska golfen

—

12,63

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

10,96

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 36,68 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 36,77 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

36,68 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

36,77 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 euro/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 euro/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 euro/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 675/2007

av den 15 juni 2007

om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar om importlicenser som lämnats in under de första tio dagarna i juni 2007 för smör med ursprung i Nya Zeeland enligt kvotnummer 09.4195 och 09.4182 kan godkännas

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 av den 14 december 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter (2), särskilt artikel 35a.3, och

av följande skäl:

De ansökningar om importlicenser som lämnats in den 1–10 juni 2007 för smör med ursprung i Nya Zeeland enligt kvotnummer 09.4195 och 09.4182 i enlighet med bilaga III.A till förordning (EG) nr 2535/2001 och som kommissionen underrättats om senast den 13 juni 2007 avser kvantiteter som är större än de tillgängliga kvantiteterna. Tilldelningskoefficienter bör därför fastställas för de kvantiteter som ansökningarna avser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ansökningar om importlicenser för smör med ursprung i Nya Zeeland enligt kvotnummer 09.4195 och 09.4182 som lämnats in enligt förordning (EG) nr 2535/2001 den 1–10 juni 2007 och som kommissionen underrättats om senast den 13 juni 2007 skall godkännas, om inte annat följer av tillämpningen av de tilldelningskoefficienter som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 341, 22.12.2001, s. 29. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 487/2007 (EUT L 114, 1.5.2007, s. 8).

2

---

BILAGA

| Kvotnummer | Tilldelningskoefficient |
| --- | --- |
| 09.4195 | 20,172164 % |
| 09.4182 | 100 % |

Kvotnummer

Tilldelningskoefficient

09.4195

20,172164 %

09.4182

100 %

---

DIREKTIV

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/12

---

RÅDETS DIREKTIV 2007/33/EG

av den 11 juni 2007

om bekämpning av potatiscystnematod och om upphävande av direktiv 69/465/EEG

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Sedan rådets direktiv 69/465/EEG av den 8 december 1969 om bekämpning av potatiscystnematod (1) antogs har stora förändringar skett när det gäller nomenklatur, biologi och epidemiologi för arter och populationer av potatiscystnematod, samt av nematodernas utbredningsmönster. |
| --- | --- |

(1)

Sedan rådets direktiv 69/465/EEG av den 8 december 1969 om bekämpning av potatiscystnematod (1) antogs har stora förändringar skett när det gäller nomenklatur, biologi och epidemiologi för arter och populationer av potatiscystnematod, samt av nematodernas utbredningsmönster.

| (2) | Det är allmänt vedertaget att potatiscystnematod (Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer)) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer)) är en skadegörare på potatis. |
| --- | --- |

(2)

Det är allmänt vedertaget att potatiscystnematod (Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer)) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer)) är en skadegörare på potatis.

| (3) | Bestämmelserna i direktiv 69/465/EEG har setts över och befunnits otillräckliga. Mer vittgående bestämmelser bör därför antas. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelserna i direktiv 69/465/EEG har setts över och befunnits otillräckliga. Mer vittgående bestämmelser bör därför antas.

| (4) | I bestämmelserna bör beaktas att det krävs officiella undersökningar för att se till att potatiscystnematod inte förekommer i fält där man planterar eller förvarar utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis, och vissa växter avsedda för produktion av växter för plantering. |
| --- | --- |

(4)

I bestämmelserna bör beaktas att det krävs officiella undersökningar för att se till att potatiscystnematod inte förekommer i fält där man planterar eller förvarar utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis, och vissa växter avsedda för produktion av växter för plantering.

| (5) | Det bör göras officiella kartläggningar av fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis, i syfte att klarlägga potatiscystnematodens utbredning. |
| --- | --- |

(5)

Det bör göras officiella kartläggningar av fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis, i syfte att klarlägga potatiscystnematodens utbredning.

| (6) | Det bör fastställas vilka metoder för provtagning och provning som skall användas vid sådana officiella undersökningar och kartläggningar. |
| --- | --- |

(6)

Det bör fastställas vilka metoder för provtagning och provning som skall användas vid sådana officiella undersökningar och kartläggningar.

| (7) | Det sätt på vilket patogenen sprids bör beaktas. |
| --- | --- |

(7)

Det sätt på vilket patogenen sprids bör beaktas.

| (8) | I bestämmelserna bör hänsyn tas till att potatiscystnematod vanligtvis bekämpas genom växelbruk eftersom det har konstaterats att populationerna av nematoden minskar avsevärt om potatis inte odlas på flera år. Under senare tid har man som komplement till växelbruk börjat använda resistenta potatissorter. |
| --- | --- |

(8)

I bestämmelserna bör hänsyn tas till att potatiscystnematod vanligtvis bekämpas genom växelbruk eftersom det har konstaterats att populationerna av nematoden minskar avsevärt om potatis inte odlas på flera år. Under senare tid har man som komplement till växelbruk börjat använda resistenta potatissorter.

| (9) | Vidare bör medlemsstaterna vid behov kunna vidta ytterligare eller striktare åtgärder, förutsatt att dessa inte hindrar handeln med potatis inom gemenskapen, utom i de fall som omfattas av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (2). Dessa åtgärder bör anmälas till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(9)

Vidare bör medlemsstaterna vid behov kunna vidta ytterligare eller striktare åtgärder, förutsatt att dessa inte hindrar handeln med potatis inom gemenskapen, utom i de fall som omfattas av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (2). Dessa åtgärder bör anmälas till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

| (10) | Direktiv 69/465/EEG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 69/465/EEG bör därför upphävas.

| (11) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att klarlägga potatiscystnematodens utbredning i syfte att bekämpa den och hindra dess spridning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av detta direktivs omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att klarlägga potatiscystnematodens utbredning i syfte att bekämpa den och hindra dess spridning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av detta direktivs omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (12) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3). |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

I detta direktiv fastställs vilka åtgärder medlemsstaterna skall vidta mot Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer), nedan kallade ”potatiscystnematod”, i syfte att klarlägga dess utbredning, hindra dess spridning och bekämpa den.

Artikel 2

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   officiell eller officiellt: fastställt, godkänt eller utfört av de ansvariga officiella organ i en medlemsstat enligt definitionen i artikel 2.1 g i direktiv 2000/29/EG,

b)   resistent potatissort: en sort som när den odlas avsevärt hindrar en viss population av potatiscystnematod från att utvecklas,

c)   undersökning: ett systematiskt tillvägagångssätt för att påvisa förekomst av potatiscystnematod i ett fält,

d)   kartläggning: ett systematiskt tillvägagångssätt under en bestämd tidsperiod för att påvisa utbredningen av potatiscystnematod i en medlemsstat.

Artikel 3

1.   De ansvariga officiella organen i medlemsstaten skall definiera vad som avses med ett fält i detta direktiv, i syfte att säkerställa att växtskyddsförhållandena i ett fält är homogena vad gäller risken för potatiscystnematod. De skall då beakta vedertagna vetenskapliga och statistiska principer, potatiscystnematodens biologi, odlingen av fältet och produktionssystemen för potatiscystnematodens värdväxter i medlemsstaten. Närmare uppgifter om kriterierna för definitionen av ett fält skall anmälas officiellt till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

2.   Ytterligare bestämmelser om kriterierna för definitionen av ett fält får antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2.

KAPITEL II

PÅVISANDE

Artikel 4

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva att en officiell undersökning för att påvisa förekomst av potatiscystnematod skall utföras på fält där man planterar eller förvarar växter som förtecknas i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering, eller utsädespotatis avsedd för produktion av utsädespotatis.

2.   Den officiella undersökning som avses i punkt 1 skall utföras under perioden mellan den sista skörden på fältet och planteringen av de växter eller sättningen av den utsädespotatis som avses i den punkten. Undersökningen får utföras tidigare, varvid det skall finnas skriftlig dokumentation av resultaten av undersökningen som bekräftar att potatiscystnematod inte har påträffats och att potatis eller andra värdväxter som förtecknas under punkt 1 i bilaga I inte förekom vid tidpunkten för undersökningen och inte har odlats efter undersökningen.

3.   Resultatet av andra officiella undersökningar än de som avses i punkt 1 och som utförts före den 1 juli 2010 kan betraktas som dokumentation enligt punkt 2.

4.   Om de ansvariga officiella organen i en medlemsstat har fastställt att det inte finns någon risk för spridning av potatiscystnematod, skall den officiella undersökning som avses i punkt 1 inte krävas när det gäller

| a) | plantering av växter som förtecknas i bilaga I, avsedda för produktion av växter för plantering för bruk inom samma produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område, |
| --- | --- |

a)

plantering av växter som förtecknas i bilaga I, avsedda för produktion av växter för plantering för bruk inom samma produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område,

| b) | sättning av utsädespotatis, avsedd för produktion av utsädespotatis för bruk inom samma produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område, eller |
| --- | --- |

b)

sättning av utsädespotatis, avsedd för produktion av utsädespotatis för bruk inom samma produktionsplats belägen inom ett officiellt definierat område, eller

| c) | plantering av växter förtecknade i punkt 2 i bilaga I, avsedda för produktion av växter för plantering om de skördade växterna blir föremål för de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIA i bilaga III. |
| --- | --- |

c)

plantering av växter förtecknade i punkt 2 i bilaga I, avsedda för produktion av växter för plantering om de skördade växterna blir föremål för de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIA i bilaga III.

5.   Medlemsstaterna skall se till att resultatet av de undersökningar som avses i punkterna 1 och 3 dokumenteras officiellt och är tillgängligt för kommissionen.

Artikel 5

1.   När det gäller fält där utsädespotatis eller växter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering, planteras eller förvaras, skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 omfatta provtagning och provning i enlighet med bilaga II för att påvisa förekomst av potatiscystnematod.

2.   När det gäller fält där växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I och som är avsedda för produktion av växter för plantering planteras eller förvaras, skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 omfatta provtagning och provning i enlighet med bilaga II för att påvisa förekomst av potatiscystnematod, eller kontroll i enlighet med avsnitt I i bilaga III.

Artikel 6

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva officiella kartläggningar av fält för produktion av annan potatis än utsädespotatis för att fastställa utbredningen av potatiscystnematod.

2.   De officiella kartläggningarna skall omfatta provtagning och provning i enlighet med punkt 2 i bilaga II för att påvisa förekomst av potatiscystnematod och skall utföras i enlighet med avsnitt II i bilaga III.

3.   Resultatet av de officiella kartläggningarna i enlighet med avsnitt II i bilaga III skall anmälas skriftligt till kommissionen.

Artikel 7

Om potatiscystnematod inte har påträffats vid den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 och de andra officiella undersökningar som avses i artikel 4.3, skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att denna information dokumenteras officiellt.

Artikel 8

1.   Om ett fält befinns vara angripet av potatiscystnematod vid den officiella undersökning som avses i artikel 4.1, skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att denna information dokumenteras officiellt.

2.   Om ett fält befinns vara angripet av potatiscystnematod vid den officiella kartläggning som avses i artikel 6.1, skall de ansvariga officiella organen i en medlemsstat se till att denna information dokumenteras officiellt.

3.   Potatis eller växter som förtecknas i bilaga I och som kommer från ett fält som enligt punkt 1 eller 2 i denna artikel har registrerats som angripet av potatiscystnematod, eller som har kommit i kontakt med jord där potatiscystnematod har påträffats, skall officiellt betecknas som angripet.

KAPITEL III

BEKÄMPNINGSÅTGÄRDER

Artikel 9

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva följande för fält som enligt artikel 8.1 eller 8.2 officiellt har dokumenterats som angripet:

| a) | Potatis avsedd för produktion av utsädespotatis får inte sättas där. |
| --- | --- |

a)

Potatis avsedd för produktion av utsädespotatis får inte sättas där.

| b) | Växter som förtecknas i bilaga I och som är avsedda för återplantering, får inte planteras eller förvaras där. Växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I får emellertid planteras på fältet under förutsättning att de blir föremål för de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIA i bilaga III så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod. |
| --- | --- |

b)

Växter som förtecknas i bilaga I och som är avsedda för återplantering, får inte planteras eller förvaras där. Växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I får emellertid planteras på fältet under förutsättning att de blir föremål för de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIA i bilaga III så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod.

2.   Medlemsstaternas ansvariga organ skall föreskriva att fält avsedda för sättning av annan potatis än utsädespotatis och som har officiellt dokumenterats som angripna enligt artikel 8.1 eller 8.2 skall bli föremål för ett officiellt bekämpningsprogram som minst syftar till att motverka potatiscystnematod.

I det program som avses i punkt 2 i denna artikel skall hänsyn tas till den berörda medlemsstatens särskilda system för produktion och saluföring av värdväxter för potatiscystnematod, potatiscystnematodpopulationens egenskaper, användningen av resistenta potatissorter med högsta möjliga resistens i enlighet med avsnitt I i bilaga IV samt i tillämpliga fall till andra åtgärder. Programmet skall anmälas skriftligt till kommissionen och de övriga medlemsstaterna i syfte att säkerställa jämförbara säkerhetsnivåer medlemsstaterna emellan.

Graden av resistens hos andra potatissorter än de som redan har anmälts enligt artikel 10.1 i direktiv 69/465/EEG skall bestämmas enligt tabellen i avsnitt I i bilaga IV till detta direktiv. Resistensen skall prövas i enlighet med protokollet i avsnitt II i bilaga IV till detta direktiv.

Artikel 10

1.   Medlemsstaterna skall föreskriva följande för potatis och växter som förtecknas i bilaga I och som har konstaterats vara angripna enligt artikel 8.3:

| a) | Utsädespotatis och de värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I får inte planteras om de inte har sanerats under överinseende av de ansvariga officiella organen i en medlemsstat med hjälp av en lämplig metod som har antagits enligt punkt 2 i denna artikel och för vilken det finns vetenskapliga belägg för att den inte medför någon risk för spridning av potatiscystnematod. |
| --- | --- |

a)

Utsädespotatis och de värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I får inte planteras om de inte har sanerats under överinseende av de ansvariga officiella organen i en medlemsstat med hjälp av en lämplig metod som har antagits enligt punkt 2 i denna artikel och för vilken det finns vetenskapliga belägg för att den inte medför någon risk för spridning av potatiscystnematod.

| b) | Potatis avsedd för industriell bearbetning eller sortering skall bli föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIB i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Potatis avsedd för industriell bearbetning eller sortering skall bli föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIB i bilaga III.

| c) | Växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I får inte planteras om de inte har blivit föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIA i bilaga III så att de inte längre är angripna. |
| --- | --- |

c)

Växter som förtecknas i punkt 2 i bilaga I får inte planteras om de inte har blivit föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIA i bilaga III så att de inte längre är angripna.

2.   Specifikationerna för de metoder som avses i punkt 1 a i denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.

Artikel 11

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16.1 i direktiv 2000/29/EG skall medlemsstaterna föreskriva att misstänkt eller bekräftad förekomst av potatiscystnematod på deras territorium skall anmälas till deras egna ansvariga officiella organ när orsaken är att en potatissorts resistens har minskat eller förändrats på grund av exceptionella förändringar i en nematodarts, patotyps eller virulensgrupps sammansättning.

2.   För alla de fall som anmäls enligt punkt 1 skall medlemsstaterna föreskriva att potatiscystnematodart och, i tillämpliga fall, patotyp och virulensgrupp, undersöks och fastställs genom lämpliga metoder.

3.   Närmare uppgifter om de konstateranden som avses i punkt 2 i denna artikel skall sändas skriftligt till kommissionen och de övriga medlemsstaterna senast den 31 december varje år.

4.   Lämpliga metoder enligt punkt 2 i denna artikel får antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.

Artikel 12

Medlemsstaterna skall senast den 31 januari varje år skriftligt tillställa kommissionen och de övriga medlemsstaterna en förteckning över alla de potatissorter som vid officiella provningar befunnits vara resistenta mot potatiscystnematod. De skall ange mot vilka arter, patotyper eller virulensgrupper sorterna är resistenta, graden av resistens och vilket år den bestämts.

Artikel 13

Om förekomst av potatiscystnematod inte bekräftas efter det att de officiellt godkända åtgärder som avses i avsnitt IIIC i bilaga III har vidtagits, skall de ansvariga officiella organen i medlemsstaten se till att den officiella registrering som avses i artiklarna 4.5, 8.1 och 8.2 uppdateras och att eventuella restriktioner för fältet i fråga upphävs.

Artikel 14

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3 och 5 i direktiv 2000/29/EG får medlemsstaterna för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval bevilja undantag från de åtgärder som avses i artiklarna 9 och 10 i det här direktivet, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens direktiv 95/44/EG av den 26 juli 1995 om införande av villkor enligt vilka vissa skadegörare, växter, växtprodukter och andra föremål som anges i bilaga I–V till rådets direktiv 77/93/EEG kan införas eller förflyttas inom gemenskapen eller vissa skyddade zoner för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval (4).

KAPITEL IV

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Medlemsstaterna får när det gäller den egna produktionen anta ytterligare eller strängare åtgärder om det är nödvändigt för att bekämpa potatiscystnematod eller för att förhindra att den sprids, förutsatt att åtgärderna uppfyller kraven i direktiv 2000/29/EG.

Dessa åtgärder skall anmälas skriftligt till kommissionen och till de övriga medlemsstaterna.

Artikel 16

Ändringar av bilagorna till följd av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.

Artikel 17

1.   Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för växtskydd, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 18

1.   Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 juli 2010.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Direktiv 69/465/EEG skall upphävas med verkan från den 1 juli 2010.

Artikel 20

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 11 juni 2007.

På rådets vägnar

H. SEEHOFER

Ordförande

---

(1)  EGT L 323, 24.12.1969, s. 3. Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt.

1

(2)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/35/EG (EUT L 88, 25.3.2006, s. 9).

2

(3)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

3

(4)  EGT L 184, 3.8.1995, s. 34. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 97/46/EG (EGT L 204, 31.7.1997, s. 43).

4

---

BILAGA I

Förteckning över växter som avses i artiklarna 4.1, 4.2, 4.4, 5.1, 5.2, 8.3, 9.1 b och 10.1.

| 1. | Värdväxter med rötter: | Capsicum spp., |
| --- | --- | --- |

1.

Värdväxter med rötter:

Capsicum spp.,

| | Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw., |
| --- | --- |

Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.,

| | Solanum melongena L. |
| --- | --- |

Solanum melongena L.

| 2. | a) | Andra växter med rötter: | Allium porrum L., |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Andra växter med rötter:

Allium porrum L.,

| | Beta vulgaris L., |
| --- | --- |

Beta vulgaris L.,

| | Brassica spp., |
| --- | --- |

Brassica spp.,

| | Fragaria L., |
| --- | --- |

Fragaria L.,

| | Asparagus officinalis L. |
| --- | --- |

Asparagus officinalis L.

| b) | Lökar, rotknölar och jordstammar som inte är föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIA i bilaga III och är odlade i jord och avsedda för plantering, utom sådana där det antingen på förpackningen eller på något annat sätt anges att de är avsedda för försäljning till slutkonsumenter som inte yrkesmässigt producerar växter eller snittblommor: | Allium ascalonicum L., |
| --- | --- | --- |

b)

Lökar, rotknölar och jordstammar som inte är föremål för officiellt godkända åtgärder enligt avsnitt IIIA i bilaga III och är odlade i jord och avsedda för plantering, utom sådana där det antingen på förpackningen eller på något annat sätt anges att de är avsedda för försäljning till slutkonsumenter som inte yrkesmässigt producerar växter eller snittblommor:

Allium ascalonicum L.,

| | Allium cepa L., |
| --- | --- |

Allium cepa L.,

| | Dahlia spp., |
| --- | --- |

Dahlia spp.,

| | Gladiolus Tourn. Ex L., |
| --- | --- |

Gladiolus Tourn. Ex L.,

| | Hyacinthus spp., |
| --- | --- |

Hyacinthus spp.,

| | Iris spp., |
| --- | --- |

Iris spp.,

| | Lilium spp., |
| --- | --- |

Lilium spp.,

| | Narcissus L., |
| --- | --- |

Narcissus L.,

| | Tulipa L. |
| --- | --- |

Tulipa L.

---

BILAGA II

| 1. | För provtagning och provning vid de officiella undersökningar som avses i artikel 5.1 och 5.2 gäller följande:






  a) | Provtagningen skall omfatta ett jordprov, vilket som norm skall omfatta minst 1 500 ml jord per hektar, insamlad från minst 100 borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden. Hela provet skall användas för ytterligare undersökningar, dvs. extraktion av cystor, artbestämning och i tillämpliga fall bestämning av patotyp/virulensgrupp. |
| --- | --- | --- |

1.

För provtagning och provning vid de officiella undersökningar som avses i artikel 5.1 och 5.2 gäller följande:

a)

Provtagningen skall omfatta ett jordprov, vilket som norm skall omfatta minst 1 500 ml jord per hektar, insamlad från minst 100 borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden. Hela provet skall användas för ytterligare undersökningar, dvs. extraktion av cystor, artbestämning och i tillämpliga fall bestämning av patotyp/virulensgrupp.

| b) | Vid provningen skall de metoder för extraktion av potatiscystnematod användas som beskrivs enligt EPPO–standarden ”Phytosanitary Procedures or Dignostic Protocols for Globodera pallida and Globodera rostochiensis”. |
| --- | --- |

b)

Vid provningen skall de metoder för extraktion av potatiscystnematod användas som beskrivs enligt EPPO–standarden ”Phytosanitary Procedures or Dignostic Protocols for Globodera pallida and Globodera rostochiensis”.

| 2. | För provtagning och provning vid den officiella kartläggning som avses i artikel 6.2 gäller följande:






  a) | Provtagningen skall bestå av






  — | provtagning enligt beskrivningen i punkt 1 med ett jordprov som omfattar minst 400 ml per hektar, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

För provtagning och provning vid den officiella kartläggning som avses i artikel 6.2 gäller följande:

a)

Provtagningen skall bestå av

—

provtagning enligt beskrivningen i punkt 1 med ett jordprov som omfattar minst 400 ml per hektar,

eller

| — | riktad provtagning med prover på minst 400 ml jord efter okulär besiktning av rötter med synliga symptom, |
| --- | --- |

—

riktad provtagning med prover på minst 400 ml jord efter okulär besiktning av rötter med synliga symptom,

eller

| — | provtagning med prover på minst 400 ml jord som vidhäftar potatisen efter skörd, under förutsättning att det fält där potatisen odlats går att spåra. |
| --- | --- |

—

provtagning med prover på minst 400 ml jord som vidhäftar potatisen efter skörd, under förutsättning att det fält där potatisen odlats går att spåra.

| b) | Provningen skall genomföras enligt beskrivningen i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

Provningen skall genomföras enligt beskrivningen i punkt 1.

| 3. | Den standardomfattning av provet som fastställs i punkt 1 kan genom undantag minskas till ett minimum av 400 ml jord per hektar om






  a) | det finns skriftliga belägg för att varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats och förekommit på fältet under sex år före den officiella undersökningen, |
| --- | --- | --- |

3.

Den standardomfattning av provet som fastställs i punkt 1 kan genom undantag minskas till ett minimum av 400 ml jord per hektar om

a)

det finns skriftliga belägg för att varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats och förekommit på fältet under sex år före den officiella undersökningen,

eller om

| b) | det vid de två senaste på varandra följande officiella undersökningarna inte påträffats potatiscystnematod i prover på 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller andra värdväxter som förtecknas i bilaga I, med undantag av dem för vilka en officiell undersökning krävs enligt artikel 4.1, har odlats efter den första officiella undersökningen, |
| --- | --- |

b)

det vid de två senaste på varandra följande officiella undersökningarna inte påträffats potatiscystnematod i prover på 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller andra värdväxter som förtecknas i bilaga I, med undantag av dem för vilka en officiell undersökning krävs enligt artikel 4.1, har odlats efter den första officiella undersökningen,

eller om

| c) | ingen potatiscystnematod eller potatiscystnematodcystor utan levande innehåll har påträffats vid den senaste officiella undersökningen, vilken måste ha omfattat en provtagning med minst 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller andra värdväxter enligt förteckningen i punkt 1 i bilaga I, med undantag av dem för vilka en officiell undersökning krävs enligt artikel 4.1, har odlats på fältet efter den senaste officiella undersökningen. |
| --- | --- |

c)

ingen potatiscystnematod eller potatiscystnematodcystor utan levande innehåll har påträffats vid den senaste officiella undersökningen, vilken måste ha omfattat en provtagning med minst 1 500 ml jord per hektar, och varken potatis eller andra värdväxter enligt förteckningen i punkt 1 i bilaga I, med undantag av dem för vilka en officiell undersökning krävs enligt artikel 4.1, har odlats på fältet efter den senaste officiella undersökningen.

Resultatet av andra officiella undersökningar som gjorts före den 1 juli 2010 får betraktas som officiella undersökningar enligt leden b och c.

| 4. | Den omfattning av provtagningen som föreskrivs i punkterna 1 och 3 får minskas för fält som är större än åtta hektar respektive fyra hektar genom följande undantag:






  a) | Vid den omfattning som föreskrivs i punkt 1 skall provtagningen av de första åtta hektaren ske i den omfattning som anges i den punkten, men får för varje ytterligare hektar minskas till ett minimum av 400 ml jord per hektar. |
| --- | --- | --- |

4.

Den omfattning av provtagningen som föreskrivs i punkterna 1 och 3 får minskas för fält som är större än åtta hektar respektive fyra hektar genom följande undantag:

a)

Vid den omfattning som föreskrivs i punkt 1 skall provtagningen av de första åtta hektaren ske i den omfattning som anges i den punkten, men får för varje ytterligare hektar minskas till ett minimum av 400 ml jord per hektar.

| b) | Vid den minskade omfattningen enligt punkt 3 skall provtagningen av de första fyra hektaren ske i den omfattning som anges i den punkten, men får för varje ytterligare hektar minskas till ett minimum av 200 ml jord per hektar. |
| --- | --- |

b)

Vid den minskade omfattningen enligt punkt 3 skall provtagningen av de första fyra hektaren ske i den omfattning som anges i den punkten, men får för varje ytterligare hektar minskas till ett minimum av 200 ml jord per hektar.

| 5. | Minskade provstorlekar enligt punkterna 3 och 4 får fortsätta att användas vid de efterföljande officiella undersökningar som avses i artikel 4.1 till dess att potatiscystnematod har påträffats på det berörda fältet. |
| --- | --- |

5.

Minskade provstorlekar enligt punkterna 3 och 4 får fortsätta att användas vid de efterföljande officiella undersökningar som avses i artikel 4.1 till dess att potatiscystnematod har påträffats på det berörda fältet.

| 6. | Den storlek av jordprovet som anges i punkt 1 får minskas till ett minimum av 200 ml jord per hektar om fältet är beläget i ett område som har förklarats fritt från potatiscystnematod och uppges, underhålls och kartläggs i enlighet med tillämpliga internationella standarder för fytosanitära åtgärder. Kommissionen och övriga medlemsstater skall skriftligt officiellt underrättas om närmare uppgifter för dessa områden. |
| --- | --- |

6.

Den storlek av jordprovet som anges i punkt 1 får minskas till ett minimum av 200 ml jord per hektar om fältet är beläget i ett område som har förklarats fritt från potatiscystnematod och uppges, underhålls och kartläggs i enlighet med tillämpliga internationella standarder för fytosanitära åtgärder. Kommissionen och övriga medlemsstater skall skriftligt officiellt underrättas om närmare uppgifter för dessa områden.

| 7. | Jordprovet skall i samtliga fall bestå av minst 100 ml jord per fält. |
| --- | --- |

7.

Jordprovet skall i samtliga fall bestå av minst 100 ml jord per fält.

---

BILAGA III

AVSNITT I

KONTROLL

Med hänvisning till artikel 5.2 skall den officiella undersökning som avses i artikel 4.1 fastställa att ett av följande kriterier är uppfyllt vid tidpunkten för kontrollen:

| — | Inga fall av potatiscystnematod i det berörda fältet under de senaste tolv åren, vilket styrks med resultaten av lämpliga officiellt godkända tester, |
| --- | --- |

—

Inga fall av potatiscystnematod i det berörda fältet under de senaste tolv åren, vilket styrks med resultaten av lämpliga officiellt godkända tester,

eller

| — | odlingsbakgrunden är känd och varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats på fältet under de senaste tolv åren. |
| --- | --- |

—

odlingsbakgrunden är känd och varken potatis eller några andra värdväxter som förtecknas i punkt 1 i bilaga I har odlats på fältet under de senaste tolv åren.

AVSNITT II

KARTLÄGGNINGAR

De officiella kartläggningar som avses i artikel 6.1 skall utföras på minst 0,5 % av den areal som det berörda året används för produktion av annan potatis än utsädespotatis. Kommissionen skall senast den 1 april underrättas om kartläggningsresultaten för föregående tolvmånadersperiod.

AVSNITT III

OFFICIELLA ÅTGÄRDER

| A. | De officiellt godkända åtgärderna enligt artiklarna 4.4 c, 9.1 b och 10.1 c samt punkt 2b i bilaga I är följande:






  1. | Desinfektion genom lämpliga metoder så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids. |
| --- | --- | --- |

A.

De officiellt godkända åtgärderna enligt artiklarna 4.4 c, 9.1 b och 10.1 c samt punkt 2b i bilaga I är följande:

1.

Desinfektion genom lämpliga metoder så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids.

| 2. | Avlägsnade av praktiskt taget all jord genom tvättning eller borstning, så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids. |
| --- | --- |

2.

Avlägsnade av praktiskt taget all jord genom tvättning eller borstning, så att det inte finns någon identifierbar risk för att potatiscystnematod sprids.

| B. | Officiellt godkända åtgärder enligt artikel 10.1 b är leverans till en bearbetnings- eller sorteringsanläggning med lämpliga och officiellt godkända förfaranden för avfallshantering där ingen risk för spridning av potatiscystnematod har konstaterats föreligga. |
| --- | --- |

B.

Officiellt godkända åtgärder enligt artikel 10.1 b är leverans till en bearbetnings- eller sorteringsanläggning med lämpliga och officiellt godkända förfaranden för avfallshantering där ingen risk för spridning av potatiscystnematod har konstaterats föreligga.

| C. | Officiellt godkända åtgärder enligt artikel 13 är förnyad officiell provtagning på ett fält som enligt artikel 8.1 eller 8.2 har officiellt dokumenterats som angripet samt provning med någon av de metoder som anges i bilaga II efter en minimiperiod på sex år från och med det att förekomsten av potatiscystnematod har bekräftats eller från och med den tidpunkt då potatis senast odlades på fältet. Denna period kan minskas till lägst tre år om lämpliga officiellt godkända åtgärder har vidtagits. |
| --- | --- |

C.

Officiellt godkända åtgärder enligt artikel 13 är förnyad officiell provtagning på ett fält som enligt artikel 8.1 eller 8.2 har officiellt dokumenterats som angripet samt provning med någon av de metoder som anges i bilaga II efter en minimiperiod på sex år från och med det att förekomsten av potatiscystnematod har bekräftats eller från och med den tidpunkt då potatis senast odlades på fältet. Denna period kan minskas till lägst tre år om lämpliga officiellt godkända åtgärder har vidtagits.

---

BILAGA IV

AVSNITT I

GRAD AV RESISTENS

Potatisens grad av mottaglighet för potatiscystnematod skall bestämmas enligt följande tabell, i enlighet med artikel 9.2.

9 anger högsta graden av resistens.

| Relativ mottaglighet (%) | Poäng |
| --- | --- |
| < 1 | 9 |
| 1,1–3 | 8 |
| 3,1–5 | 7 |
| 5,1–10 | 6 |
| 10,1–15 | 5 |
| 15,1–25 | 4 |
| 25,1–50 | 3 |
| 50,1–100 | 2 |
| > 100 | 1 |

Relativ mottaglighet (%)

Poäng

< 1

9

1,1–3

8

3,1–5

7

5,1–10

6

10,1–15

5

15,1–25

4

25,1–50

3

50,1–100

2

> 100

1

AVSNITT II

PROTOKOLL FÖR RESISTENSTESTNING

| 1. | Testet skall utföras under karantänliknande förhållanden, antingen utomhus, i växthus eller i klimatkammare. |
| --- | --- |

1.

Testet skall utföras under karantänliknande förhållanden, antingen utomhus, i växthus eller i klimatkammare.

| 2. | Testet skall utföras i krukor som var och en innehåller minst en liter jord (eller lämpligt odlingssubstrat). |
| --- | --- |

2.

Testet skall utföras i krukor som var och en innehåller minst en liter jord (eller lämpligt odlingssubstrat).

| 3. | Jordens temperatur under testet får inte överstiga 25 oC, och bevattningen skall vara tillräcklig. |
| --- | --- |

3.

Jordens temperatur under testet får inte överstiga 25 oC, och bevattningen skall vara tillräcklig.

| 4. | Vid plantering av test- eller kontrollsorten skall en ögonplugg av varje test- eller kontrollsort användas. Alla groddar utom en bör avlägsnas. |
| --- | --- |

4.

Vid plantering av test- eller kontrollsorten skall en ögonplugg av varje test- eller kontrollsort användas. Alla groddar utom en bör avlägsnas.

| 5. | Potatissorten Desirée skall alltid användas som standardkontrollsort för mottaglighet. Den kan för interna kontrollsyften kompletteras med andra lokalt relevanta kontrollsorter med fullständig mottaglighet. Standardkontrollsorten får ändras om forskning visar att andra sorter är antingen lämpligare eller lättare att få tag på. |
| --- | --- |

5.

Potatissorten Desirée skall alltid användas som standardkontrollsort för mottaglighet. Den kan för interna kontrollsyften kompletteras med andra lokalt relevanta kontrollsorter med fullständig mottaglighet. Standardkontrollsorten får ändras om forskning visar att andra sorter är antingen lämpligare eller lättare att få tag på.

| 6. | Följande standardpopulationer av potatiscystnematod skall användas mot patotyperna Ro1, Ro5, Pa1 och Pa3: | Ro1: Ecosse-populationen |
| --- | --- | --- |

6.

Följande standardpopulationer av potatiscystnematod skall användas mot patotyperna Ro1, Ro5, Pa1 och Pa3:

Ro1: Ecosse-populationen

| | Ro5: Harmerz-populationen |
| --- | --- |

Ro5: Harmerz-populationen

| | Pa1: Scottish-populationen |
| --- | --- |

Pa1: Scottish-populationen

| | Pa3: Chavornay-populationen |
| --- | --- |

Pa3: Chavornay-populationen

Dessa får kompletteras med andra lokalt relevanta populationer.

| 7. | Identiteten hos den standardpopulation som används skall kontrolleras på lämpligt sätt. Minst två resistenta sorter eller två differentierande standardkloner med känd resistens bör användas i testförsöken. |
| --- | --- |

7.

Identiteten hos den standardpopulation som används skall kontrolleras på lämpligt sätt. Minst två resistenta sorter eller två differentierande standardkloner med känd resistens bör användas i testförsöken.

| 8. | Potatiscystnematodinokulatet (Pi) skall bestå av totalt fem infektiösa ägg och juveniler per ml jord. Antalet potatiscystnematoder som skall inokuleras per ml jord bör bestämmas genom kläckningsförsök. Potatiscystnematoderna kan inokuleras som cystor eller som ägg och juveniler i en gemensam suspension. |
| --- | --- |

8.

Potatiscystnematodinokulatet (Pi) skall bestå av totalt fem infektiösa ägg och juveniler per ml jord. Antalet potatiscystnematoder som skall inokuleras per ml jord bör bestämmas genom kläckningsförsök. Potatiscystnematoderna kan inokuleras som cystor eller som ägg och juveniler i en gemensam suspension.

| 9. | Livsdugligheten hos det potatiscystnematodinnehåll som används som inokulatkälla skall vara minst 70 %. Cystorna bör vara 6–24 månader gamla och förvaras vid 4 oC i minst fyra månader innan de används. |
| --- | --- |

9.

Livsdugligheten hos det potatiscystnematodinnehåll som används som inokulatkälla skall vara minst 70 %. Cystorna bör vara 6–24 månader gamla och förvaras vid 4 oC i minst fyra månader innan de används.

| 10. | Det skall finnas minst fyra replikat (krukor) för varje kombination av nematodpopulation och potatissort som testas. För standardkontrollsorten bör det finnas minst tio replikat. |
| --- | --- |

10.

Det skall finnas minst fyra replikat (krukor) för varje kombination av nematodpopulation och potatissort som testas. För standardkontrollsorten bör det finnas minst tio replikat.

| 11. | Testet skall pågå under minst tre månader, och mognaden hos de honor som utvecklas skall kontrolleras innan försöket avslutas. |
| --- | --- |

11.

Testet skall pågå under minst tre månader, och mognaden hos de honor som utvecklas skall kontrolleras innan försöket avslutas.

| 12. | Cystor från de fyra replikaten skall extraheras och räknas separat för varje kruka. |
| --- | --- |

12.

Cystor från de fyra replikaten skall extraheras och räknas separat för varje kruka.

| 13. | Slutpopulationen (Pf) av standardkontrollsorten i slutet av resistenstestet skall bestämmas genom att alla cystor från samtliga replikat samt ägg och juveniler från minst fyra replikat räknas. |
| --- | --- |

13.

Slutpopulationen (Pf) av standardkontrollsorten i slutet av resistenstestet skall bestämmas genom att alla cystor från samtliga replikat samt ägg och juveniler från minst fyra replikat räknas.

| 14. | En förökningshastighet på minst 20 × (Pf/Pi) på standardkontrollsorten skall uppnås. |
| --- | --- |

14.

En förökningshastighet på minst 20 × (Pf/Pi) på standardkontrollsorten skall uppnås.

| 15. | Variationskoefficienten på standardkontrollsorten får inte vara högre än 35 %. |
| --- | --- |

15.

Variationskoefficienten på standardkontrollsorten får inte vara högre än 35 %.

| 16. | Den testade potatissortens relativa mottaglighet jämfört med standardkontrollsorten skall bestämmas och uttryckas i procent enligt följande formel:
  Pftestsort/Pfstandardkontrollsort × 100 %. |
| --- | --- |

16.

Den testade potatissortens relativa mottaglighet jämfört med standardkontrollsorten skall bestämmas och uttryckas i procent enligt följande formel:

Pftestsort/Pfstandardkontrollsort × 100 %.

| 17. | Om en testad potatissort har en relativ mottaglighet på mer än 3 % räcker det att man räknar cystorna. Om den relativa mottagligheten är under 3 % skall inte bara cystorna utan också ägg och juveniler räknas. |
| --- | --- |

17.

Om en testad potatissort har en relativ mottaglighet på mer än 3 % räcker det att man räknar cystorna. Om den relativa mottagligheten är under 3 % skall inte bara cystorna utan också ägg och juveniler räknas.

| 18. | Om resultatet av testen under det första året visar att en sort är fullständigt mottaglig för en viss patotyp behöver dessa tester inte upprepas ett andra år. |
| --- | --- |

18.

Om resultatet av testen under det första året visar att en sort är fullständigt mottaglig för en viss patotyp behöver dessa tester inte upprepas ett andra år.

| 19. | Resultatet av testerna skall bekräftas genom minst ett ytterligare försök under ett annat år. Det aritmetiska medelvärdet av den relativa mottagligheten under de två åren skall användas för att räkna ut poängen enligt poängtabellen. |
| --- | --- |

19.

Resultatet av testerna skall bekräftas genom minst ett ytterligare försök under ett annat år. Det aritmetiska medelvärdet av den relativa mottagligheten under de två åren skall användas för att räkna ut poängen enligt poängtabellen.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/23

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 februari 2007

om statligt stöd C 36/2004 (f.d. N 220/2004) – Portugal – Stöd för utländska direktinvesteringar till Cordex, Companhia Industrial Têxtil SA

[delgivet med nr K(2007) 474]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/414/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av upprättandet av fördraget om Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelser ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 5 maj 2004 (diarieförd den 19 maj 2004) anmälde Portugal till kommissionen sin avsikt att bevilja stöd till Cordex, Companhia Industrial Têxtil SA (nedan kallat ”Cordex”) för att bidra till att finansiera en investering i Brasilien. På kommissionens begäran lämnade Portugal ytterligare information genom skrivelser av den 31 augusti 2004 (diarieförd den 6 september 2004) och den 13 september 2004 (diarieförd den 16 september 2004). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 5 maj 2004 (diarieförd den 19 maj 2004) anmälde Portugal till kommissionen sin avsikt att bevilja stöd till Cordex, Companhia Industrial Têxtil SA (nedan kallat ”Cordex”) för att bidra till att finansiera en investering i Brasilien. På kommissionens begäran lämnade Portugal ytterligare information genom skrivelser av den 31 augusti 2004 (diarieförd den 6 september 2004) och den 13 september 2004 (diarieförd den 16 september 2004).

| (2) | Genom en skrivelse av den 19 november 2004 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 19 november 2004 informerade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende detta stöd.

| (3) | Genom en skrivelse av den 7 januari 2005 (diarieförd den 11 januari 2005) lämnade de portugisiska myndigheterna sina synpunkter inom ramen för förfarandet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 7 januari 2005 (diarieförd den 11 januari 2005) lämnade de portugisiska myndigheterna sina synpunkter inom ramen för förfarandet.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.

| (5) | Berörda parter lämnade synpunkter till kommissionen. Kommissionen vidarebefordrade dessa till de portugisiska myndigheterna, som fick möjlighet att yttra sig. En skrivelse från Portugal inkom den 20 maj 2005 (diarieförd den 25 maj 2005). |
| --- | --- |

(5)

Berörda parter lämnade synpunkter till kommissionen. Kommissionen vidarebefordrade dessa till de portugisiska myndigheterna, som fick möjlighet att yttra sig. En skrivelse från Portugal inkom den 20 maj 2005 (diarieförd den 25 maj 2005).

| (6) | Kommissionen begärde ytterligare information från Portugal genom en skrivelse av den 26 september 2005, som Portugal besvarade genom en skrivelse av den 9 november 2005 (diarieförd den 10 november 2005). De portugisiska myndigheterna tillhandahöll de slutliga kompletterande uppgifterna genom en skrivelse av den 22 december 2005 (diarieförd den 23 december). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen begärde ytterligare information från Portugal genom en skrivelse av den 26 september 2005, som Portugal besvarade genom en skrivelse av den 9 november 2005 (diarieförd den 10 november 2005). De portugisiska myndigheterna tillhandahöll de slutliga kompletterande uppgifterna genom en skrivelse av den 22 december 2005 (diarieförd den 23 december).

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

| (7) | Cordex är en reptillverkare i Ovar, en region som omfattas av artikel 87.3 a i fördraget. Företaget startades 1969 och är specialiserat på tillverkning av rep av syntetfiber (polyeten och polypropen), skördegarn och andra sisalprodukter. Vid den tidpunkt då stödet anmäldes hade Cordex 259 anställda. Företagets omsättning samma år (2004) var cirka 25 miljoner euro. Cordex är knutet till två andra företag i samma region: Flex 2000, som startades 2001, och Cordenet, som startades 2003. Tillsammans har dessa tre företag 415 anställda (3). |
| --- | --- |

(7)

Cordex är en reptillverkare i Ovar, en region som omfattas av artikel 87.3 a i fördraget. Företaget startades 1969 och är specialiserat på tillverkning av rep av syntetfiber (polyeten och polypropen), skördegarn och andra sisalprodukter. Vid den tidpunkt då stödet anmäldes hade Cordex 259 anställda. Företagets omsättning samma år (2004) var cirka 25 miljoner euro. Cordex är knutet till två andra företag i samma region: Flex 2000, som startades 2001, och Cordenet, som startades 2003. Tillsammans har dessa tre företag 415 anställda (3).

| (8) | Projektet innebär att ett nytt företag startas i Brasilien – Cordebras Lda – enbart för tillverkning av skördegarn, som används främst inom jordbruket. Med denna investering förväntar sig Cordex att öka sin tillverkning av sisalprodukter och dra nytta av de lägre kostnaderna och tillgången till råvaror och arbetskraft i Brasilien, som anses vara världsledande när det gäller produktion av råvaran (sisalfiber) och vars arbetskostnader är ungefär 1/3 av Portugals. |
| --- | --- |

(8)

Projektet innebär att ett nytt företag startas i Brasilien – Cordebras Lda – enbart för tillverkning av skördegarn, som används främst inom jordbruket. Med denna investering förväntar sig Cordex att öka sin tillverkning av sisalprodukter och dra nytta av de lägre kostnaderna och tillgången till råvaror och arbetskraft i Brasilien, som anses vara världsledande när det gäller produktion av råvaran (sisalfiber) och vars arbetskostnader är ungefär 1/3 av Portugals.

| (9) | Genom detta projekt planerar Cordex också att tränga in på nya marknader, särskilt i Förenta staterna, Kanada och Mercosur-länderna. Vissa av de sisalprodukter som tillverkas i Brasilien kommer också att importeras till Portugal, antingen som färdiga produkter eller halvfärdiga produkter (4). I det senare fallet kommer produkten att genomgå oljebaserad bearbetning, rullas om och förpackas innan den säljs på marknaden. |
| --- | --- |

(9)

Genom detta projekt planerar Cordex också att tränga in på nya marknader, särskilt i Förenta staterna, Kanada och Mercosur-länderna. Vissa av de sisalprodukter som tillverkas i Brasilien kommer också att importeras till Portugal, antingen som färdiga produkter eller halvfärdiga produkter (4). I det senare fallet kommer produkten att genomgå oljebaserad bearbetning, rullas om och förpackas innan den säljs på marknaden.

| (10) | De stödberättigande kostnaderna för denna investering uppgår till 2 678 630 euro, vilket motsvarar grundkapitalet för det nya företaget, Cordebrás Lda. Projektet avslutades 2002 och är nu operativt. |
| --- | --- |

(10)

De stödberättigande kostnaderna för denna investering uppgår till 2 678 630 euro, vilket motsvarar grundkapitalet för det nya företaget, Cordebrás Lda. Projektet avslutades 2002 och är nu operativt.

| (11) | Cordex ansökte om stöd hos de portugisiska myndigheterna inom ramen för en portugisisk stödordning som syftar till att främja internationaliseringen av portugisiska företag (5). Enligt denna stödordning måste stöd till stora företag anmälas till kommissionen. Cordex ansökte om stödet 2000, innan projektet inleddes, men interna fördröjningar ledde till att Portugal inte anmälde stödet till kommissionen förrän i januari 2004. |
| --- | --- |

(11)

Cordex ansökte om stöd hos de portugisiska myndigheterna inom ramen för en portugisisk stödordning som syftar till att främja internationaliseringen av portugisiska företag (5). Enligt denna stödordning måste stöd till stora företag anmälas till kommissionen. Cordex ansökte om stödet 2000, innan projektet inleddes, men interna fördröjningar ledde till att Portugal inte anmälde stödet till kommissionen förrän i januari 2004.

| (12) | Den anmälda åtgärden består av ett skatteincitament på 401 795 euro, vilket motsvarar 15 % av de stödberättigande investeringskostnaderna. |
| --- | --- |

(12)

Den anmälda åtgärden består av ett skatteincitament på 401 795 euro, vilket motsvarar 15 % av de stödberättigande investeringskostnaderna.

III.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (13) | Kommissionen angav i sitt beslut om att inleda förfarandet att den skulle granska åtgärden mot bakgrund av artikel 87.3 c i fördraget för att fastställa om stödet underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter utan att det påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen angav i sitt beslut om att inleda förfarandet att den skulle granska åtgärden mot bakgrund av artikel 87.3 c i fördraget för att fastställa om stödet underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter utan att det påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (14) | Kommissionen beaktade också kriterier som har tillämpats tidigare i fråga om stöd till stora företag för finansiering av utländska direktinvesteringsprojekt (6). Dessa kriterier var eventuella dolda exportinslag i projektet, konsekvenser för sysselsättningen i ursprungslandet respektive värdlandet, risk för omlokalisering, åtgärdens konsekvenser för den region där stödmottagaren är etablerad, nödvändigheten av stödet (inbegripet planerad stödnivå) med tanke på EU-industrins internationella konkurrenskraft och de risker som investeringsprojekt i vissa tredjeländer innebär. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen beaktade också kriterier som har tillämpats tidigare i fråga om stöd till stora företag för finansiering av utländska direktinvesteringsprojekt (6). Dessa kriterier var eventuella dolda exportinslag i projektet, konsekvenser för sysselsättningen i ursprungslandet respektive värdlandet, risk för omlokalisering, åtgärdens konsekvenser för den region där stödmottagaren är etablerad, nödvändigheten av stödet (inbegripet planerad stödnivå) med tanke på EU-industrins internationella konkurrenskraft och de risker som investeringsprojekt i vissa tredjeländer innebär.

| (15) | Kommissionen konstaterade att stödet hade beviljats för en produktiv nyinvestering och att det inte innebar någon dold export. Det skulle heller inte leda till att arbetstillfällen flyttas från Portugal till Brasilien eftersom Cordex avsåg att bibehålla antalet anställda i Portugal. Det faktum att det nya företaget i Brasilien fick en ny tillverkningsanläggning och att arbetskraften rekryterades lokalt minskade ytterligare risken för att arbetstillfällen flyttas. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen konstaterade att stödet hade beviljats för en produktiv nyinvestering och att det inte innebar någon dold export. Det skulle heller inte leda till att arbetstillfällen flyttas från Portugal till Brasilien eftersom Cordex avsåg att bibehålla antalet anställda i Portugal. Det faktum att det nya företaget i Brasilien fick en ny tillverkningsanläggning och att arbetskraften rekryterades lokalt minskade ytterligare risken för att arbetstillfällen flyttas.

| (16) | Kommissionen noterade också de portugisiska myndigheternas argument att detta är Cordex första internationalisering, att företaget inte har kännedom om den brasilianska marknaden och att investeringar på en okänd marknad kan vara ett högriskprojekt. Det är rimligt att anta att om projektet misslyckas skulle det få betydande ekonomiska konsekvenser för företaget, eftersom investeringskostnaderna motsvarade ungefär 12 % av företagets omsättning. Dessutom ansökte företaget om stöd innan projektet inleddes, vilket förefaller tyda på att åtgärden uppfyller det ”incitamentskriterium” som normalt tillämpas enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (7). |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen noterade också de portugisiska myndigheternas argument att detta är Cordex första internationalisering, att företaget inte har kännedom om den brasilianska marknaden och att investeringar på en okänd marknad kan vara ett högriskprojekt. Det är rimligt att anta att om projektet misslyckas skulle det få betydande ekonomiska konsekvenser för företaget, eftersom investeringskostnaderna motsvarade ungefär 12 % av företagets omsättning. Dessutom ansökte företaget om stöd innan projektet inleddes, vilket förefaller tyda på att åtgärden uppfyller det ”incitamentskriterium” som normalt tillämpas enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (7).

| (17) | Kommissionen var dock osäker på hur stödet skulle påverka den berörda EU-industrins övergripande konkurrenskraft. Kommissionen noterade att vissa av de produkter som tillverkas i Brasilien sannolikt skulle konkurrera med produkter på EU-marknaden och att ingen information fanns tillgänglig om stödmottagarens och marknadens relativa storlek. Kommissionen hade heller ingen information om vilka konsekvenser åtgärden skulle få i den region där Cordex är etablerat. Kommissionen kunde därför inte i det skedet dra slutsatsen att stödet uppfyllde kraven för det undantag som avses i artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen var dock osäker på hur stödet skulle påverka den berörda EU-industrins övergripande konkurrenskraft. Kommissionen noterade att vissa av de produkter som tillverkas i Brasilien sannolikt skulle konkurrera med produkter på EU-marknaden och att ingen information fanns tillgänglig om stödmottagarens och marknadens relativa storlek. Kommissionen hade heller ingen information om vilka konsekvenser åtgärden skulle få i den region där Cordex är etablerat. Kommissionen kunde därför inte i det skedet dra slutsatsen att stödet uppfyllde kraven för det undantag som avses i artikel 87.3 c i fördraget.

| (18) | Ett franskt företag, BIHR, hävdade att Cordex investering i Brasilien följde på andra portugisiska tillverkares investeringar och att dessa företag tillsammans med brasilianska och amerikanska konkurrenter hotade BIHR:s produktion av sisal i Europa. Företaget ansåg också att stödet skulle stärka Cordex ställning inom sektorn för syntetfiber. |
| --- | --- |

(18)

Ett franskt företag, BIHR, hävdade att Cordex investering i Brasilien följde på andra portugisiska tillverkares investeringar och att dessa företag tillsammans med brasilianska och amerikanska konkurrenter hotade BIHR:s produktion av sisal i Europa. Företaget ansåg också att stödet skulle stärka Cordex ställning inom sektorn för syntetfiber.

| (19) | Liknande farhågor fördes fram av Saint Germaine, en annan fransk tillverkare, som säger sig tillverka syntetiska produkter i Europa och ha överfört sisalproduktionen till Brasilien. Saint Germaine framhöll att de portugisiska företagen har vissa fördelar i samband med investeringar i Brasilien eftersom de sedan kan importera produkten till Europa med lägre tullsatser. |
| --- | --- |

(19)

Liknande farhågor fördes fram av Saint Germaine, en annan fransk tillverkare, som säger sig tillverka syntetiska produkter i Europa och ha överfört sisalproduktionen till Brasilien. Saint Germaine framhöll att de portugisiska företagen har vissa fördelar i samband med investeringar i Brasilien eftersom de sedan kan importera produkten till Europa med lägre tullsatser.

| (20) | Ett annat företag som ville vara anonymt framförde liknande synpunkter om den konkurrensfördel som stödet skulle ge Cordex inom repsektorn. |
| --- | --- |

(20)

Ett annat företag som ville vara anonymt framförde liknande synpunkter om den konkurrensfördel som stödet skulle ge Cordex inom repsektorn.

| (21) | Portugal noterade att investeringen i Brasilien ingår i Cordex strategi för att ha kvar en bred verksamhet i Portugal med bibehållen sysselsättning. Cordex kommer även i fortsättningen att tillverka sisalprodukter i Portugal med råvaror som importerats från Brasilien, och samtidigt importera färdiga produkter eller halvfärdiga produkter från Cordebras Lda för vidare bearbetning till sisalprodukter med högre förädlingsvärde. I denna verksamhet ingår också att anpassa paketeringen av importerat skördegarn till kundernas behov (t.ex. i fråga om förpackningsstorlek och märkning) och detta bidrar således även till att skapa sysselsättning i förpackningsindustrin i den region där Cordex är etablerat. |
| --- | --- |

(21)

Portugal noterade att investeringen i Brasilien ingår i Cordex strategi för att ha kvar en bred verksamhet i Portugal med bibehållen sysselsättning. Cordex kommer även i fortsättningen att tillverka sisalprodukter i Portugal med råvaror som importerats från Brasilien, och samtidigt importera färdiga produkter eller halvfärdiga produkter från Cordebras Lda för vidare bearbetning till sisalprodukter med högre förädlingsvärde. I denna verksamhet ingår också att anpassa paketeringen av importerat skördegarn till kundernas behov (t.ex. i fråga om förpackningsstorlek och märkning) och detta bidrar således även till att skapa sysselsättning i förpackningsindustrin i den region där Cordex är etablerat.

| (22) | Efter investeringen i Brasilien har Cordex startat två nya företag i Ovar (Flex och Cordenet, som tillverkar cellplastprodukter respektive nät). Detta har lett till vissa personalförflyttningar mellan företagen och till en viss ökning av det totala antalet anställda för de tre företagen i Ovar: från 358 anställda 2000 till 415 under 2005. Det nyetablerade företaget i Brasilien, Cordebras Lda, har cirka 145 anställda. |
| --- | --- |

(22)

Efter investeringen i Brasilien har Cordex startat två nya företag i Ovar (Flex och Cordenet, som tillverkar cellplastprodukter respektive nät). Detta har lett till vissa personalförflyttningar mellan företagen och till en viss ökning av det totala antalet anställda för de tre företagen i Ovar: från 358 anställda 2000 till 415 under 2005. Det nyetablerade företaget i Brasilien, Cordebras Lda, har cirka 145 anställda.

| (23) | Enligt de portugisiska myndigheterna bidrar Cordex diversifieringsstrategi, där investeringen i Brasilien ingår, till att bibehålla sysselsättningen i en region (Ovar) där arbetslösheten är betydligt högre än genomsnittet för landet. Strategin bidrar också till att skapa sysselsättning i den brasilianska delstaten Bahia, där Corderbras Lda är etablerat. |
| --- | --- |

(23)

Enligt de portugisiska myndigheterna bidrar Cordex diversifieringsstrategi, där investeringen i Brasilien ingår, till att bibehålla sysselsättningen i en region (Ovar) där arbetslösheten är betydligt högre än genomsnittet för landet. Strategin bidrar också till att skapa sysselsättning i den brasilianska delstaten Bahia, där Corderbras Lda är etablerat.

| (24) | När det gäller de synpunkter som förts fram av berörda parter framhöll de portugisiska myndigheterna att Cordex omfattas av samma villkor och importtullar som andra tillverkare i EU som importerar sisalprodukter från Brasilien och att det blygsamma stödbelopp som man avser att bevilja Cordex sannolikt inte kommer att få några betydande konsekvenser för gemenskapsmarknaden. De portugisiska myndigheterna anser att Cordex investering i Brasilien var nödvändig för att motverka effekterna av ökad export från länder som har fördelar i form av lägre kostnader (olika afrikanska länder och Brasilien) (8). |
| --- | --- |

(24)

När det gäller de synpunkter som förts fram av berörda parter framhöll de portugisiska myndigheterna att Cordex omfattas av samma villkor och importtullar som andra tillverkare i EU som importerar sisalprodukter från Brasilien och att det blygsamma stödbelopp som man avser att bevilja Cordex sannolikt inte kommer att få några betydande konsekvenser för gemenskapsmarknaden. De portugisiska myndigheterna anser att Cordex investering i Brasilien var nödvändig för att motverka effekterna av ökad export från länder som har fördelar i form av lägre kostnader (olika afrikanska länder och Brasilien) (8).

| (25) | Portugal framhöll också att det faktum att investeringen gjordes utan offentlig finansiering inte kan vara ett argument mot företaget, som gjorde investeringen med hjälp av banklån och egna medel i förhoppning om att få det statliga stöd som det ansökt om inom den berörda nationella stödordningen (9). |
| --- | --- |

(25)

Portugal framhöll också att det faktum att investeringen gjordes utan offentlig finansiering inte kan vara ett argument mot företaget, som gjorde investeringen med hjälp av banklån och egna medel i förhoppning om att få det statliga stöd som det ansökt om inom den berörda nationella stödordningen (9).

IV.   BEDÖMNING

| (26) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
  I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att stödåtgärden omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget av följande skäl:






  — | Den anmälda åtgärden gynnar ett visst företag eller tillverkningen av vissa varor genom det stöd som ges till ett portugisiskt företag för att starta en ny tillverkningsanläggning i Brasilien inom ramen för ett internationaliseringsinitiativ. Kommissionen anser att stöd som beviljas företag i EU för att underlätta utländska direktinvesteringar är jämförbart med stöd till företag som exporterar nästan hela sin produktion till länder utanför gemenskapen. Med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan de marknader där gemenskapsföretagen verkar kan sådant stöd leda till en snedvridning av konkurrensen inom gemenskapen (10). |
| --- | --- | --- |

(26)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att stödåtgärden omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget av följande skäl:

—

Den anmälda åtgärden gynnar ett visst företag eller tillverkningen av vissa varor genom det stöd som ges till ett portugisiskt företag för att starta en ny tillverkningsanläggning i Brasilien inom ramen för ett internationaliseringsinitiativ. Kommissionen anser att stöd som beviljas företag i EU för att underlätta utländska direktinvesteringar är jämförbart med stöd till företag som exporterar nästan hela sin produktion till länder utanför gemenskapen. Med tanke på det ömsesidiga beroendet mellan de marknader där gemenskapsföretagen verkar kan sådant stöd leda till en snedvridning av konkurrensen inom gemenskapen (10).

| — | Portugal uppgav att investeringen också syftade till att främja stödmottagarens verksamhet i Portugal (och inte bara i investeringslandet), vilket innebär att den även kan påverka handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Portugal uppgav att investeringen också syftade till att främja stödmottagarens verksamhet i Portugal (och inte bara i investeringslandet), vilket innebär att den även kan påverka handeln inom gemenskapen.

| — | Stödet finansieras med statliga medel. |
| --- | --- |

—

Stödet finansieras med statliga medel.

| — | Dessa slutsatser har inte bestridits av Portugal och bekräftas härmed. |
| --- | --- |

—

Dessa slutsatser har inte bestridits av Portugal och bekräftas härmed.

| (27) | Eftersom stödet inte kunde anses vara förenligt med några gällande riktlinjer eller rambestämmelser, angav kommissionen att den skulle bedöma om stödet kunde anses vara förenligt med EG-fördraget på grundval av ett undantag enligt artikel 87.3 c i fördraget. Enligt den bestämmelsen tillåts stöd som underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen måste därför bedöma om stödet bidrar till att utveckla sisalproduktionen eller annan näringsverksamhet i Europeiska unionen utan att det påverkar handeln mellan medlemsstaterna i negativ riktning. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom stödet inte kunde anses vara förenligt med några gällande riktlinjer eller rambestämmelser, angav kommissionen att den skulle bedöma om stödet kunde anses vara förenligt med EG-fördraget på grundval av ett undantag enligt artikel 87.3 c i fördraget. Enligt den bestämmelsen tillåts stöd som underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen måste därför bedöma om stödet bidrar till att utveckla sisalproduktionen eller annan näringsverksamhet i Europeiska unionen utan att det påverkar handeln mellan medlemsstaterna i negativ riktning.

| (28) | I beslutet att inleda förfarandet noterade kommissionen också att den skulle beakta vissa kriterier som tillämpats i tidigare ärenden i fråga om stöd till stora företag för finansiering av utländska direktinvesteringsprojekt (se skäl 14). Syftet är att göra en avvägning mellan de fördelar stödet innebär för den berörda EU-industrins internationella konkurrenskraft (t.ex. om stödet är nödvändigt med beaktande av de risker som projektet i ett tredjeland innebär) och eventuella negativa konsekvenser för EU-marknaden. |
| --- | --- |

(28)

I beslutet att inleda förfarandet noterade kommissionen också att den skulle beakta vissa kriterier som tillämpats i tidigare ärenden i fråga om stöd till stora företag för finansiering av utländska direktinvesteringsprojekt (se skäl 14). Syftet är att göra en avvägning mellan de fördelar stödet innebär för den berörda EU-industrins internationella konkurrenskraft (t.ex. om stödet är nödvändigt med beaktande av de risker som projektet i ett tredjeland innebär) och eventuella negativa konsekvenser för EU-marknaden.

| (29) | Kommissionen var osäker på hur stödet skulle påverka den gemensamma marknaden och den berörda EU-industrins övergripande konkurrenskraft. Kommissionen hade heller ingen information om stödmottagarens storlek jämfört med EU-konkurrenterna eller om vilka konsekvenser åtgärden skulle få i den region där Cordex är etablerat (se skäl 17). |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen var osäker på hur stödet skulle påverka den gemensamma marknaden och den berörda EU-industrins övergripande konkurrenskraft. Kommissionen hade heller ingen information om stödmottagarens storlek jämfört med EU-konkurrenterna eller om vilka konsekvenser åtgärden skulle få i den region där Cordex är etablerat (se skäl 17).

| (30) | I lagstiftningen om statligt stöd finns en allmän princip om att det måste visas att stödet för att vara förenligt med den gemensamma marknaden ger upphov till en ny näringsverksamhet som stödmottagaren annars inte skulle ha inletts. Annars leder stödet bara till en snedvridning utan att ha några positiva effekter. Kommissionen noterade att företaget ansökte om stöd innan projektet påbörjades, vilket förefaller tyda på att åtgärden uppfyller det ”incitamentskriterium” som normalt tillämpas enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (11). Detta visar dock inte om stödet verkligen var nödvändigt med tanke på EU-industrins internationella konkurrenskraft eller de risker som investeringsprojekt i vissa tredjeländer innebär. |
| --- | --- |

(30)

I lagstiftningen om statligt stöd finns en allmän princip om att det måste visas att stödet för att vara förenligt med den gemensamma marknaden ger upphov till en ny näringsverksamhet som stödmottagaren annars inte skulle ha inletts. Annars leder stödet bara till en snedvridning utan att ha några positiva effekter. Kommissionen noterade att företaget ansökte om stöd innan projektet påbörjades, vilket förefaller tyda på att åtgärden uppfyller det ”incitamentskriterium” som normalt tillämpas enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (11). Detta visar dock inte om stödet verkligen var nödvändigt med tanke på EU-industrins internationella konkurrenskraft eller de risker som investeringsprojekt i vissa tredjeländer innebär.

| (31) | Kommissionen noterade i sitt beslut av den 19 november 2004 att de portugisiska myndigheterna hävdade att en investering i Brasilien kunde innebära större risker för Cordex än en investering i EU med tanke på den fluktuerande brasilianska valutan, särskilt eftersom det är Cordex första internationalisering och företaget inte hade någon erfarenhet av den brasilianska marknaden (12). |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen noterade i sitt beslut av den 19 november 2004 att de portugisiska myndigheterna hävdade att en investering i Brasilien kunde innebära större risker för Cordex än en investering i EU med tanke på den fluktuerande brasilianska valutan, särskilt eftersom det är Cordex första internationalisering och företaget inte hade någon erfarenhet av den brasilianska marknaden (12).

| (32) | De uppgifter som lämnades till kommissionen efter det att förfarandet inletts tyder dock på att de övriga tillverkarna, som är konkurrenter till Cordex, hade investerat i Brasilien (trots valutariskerna). Bland annat hade Quintas & Quintas SA, ett portugisiskt företag som är en av Cordex konkurrenter, enligt de portugisiska myndigheterna startat en tillverkningsanläggning i Brasilien (Brascorda) utan att ansöka om stöd hos de portugisiska myndigheterna. Det finns således inget som tyder på att det skulle vara fråga om något allmänt marknadsmisslyckande när det gäller projekt av detta slag som skulle förhindra att Cordex eller dess konkurrenter investerar i Brasilien utan statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

De uppgifter som lämnades till kommissionen efter det att förfarandet inletts tyder dock på att de övriga tillverkarna, som är konkurrenter till Cordex, hade investerat i Brasilien (trots valutariskerna). Bland annat hade Quintas & Quintas SA, ett portugisiskt företag som är en av Cordex konkurrenter, enligt de portugisiska myndigheterna startat en tillverkningsanläggning i Brasilien (Brascorda) utan att ansöka om stöd hos de portugisiska myndigheterna. Det finns således inget som tyder på att det skulle vara fråga om något allmänt marknadsmisslyckande när det gäller projekt av detta slag som skulle förhindra att Cordex eller dess konkurrenter investerar i Brasilien utan statligt stöd.

| (33) | Även om detta var Cordex första internationalisering kunde de portugisiska myndigheterna heller inte visa att företaget hade några särskilda svårigheter att göra investeringen. Trots att Cordex är ett företag med ganska liten omsättning (under gränsvärdet för små och medelstora företag) lämnade de portugisiska myndigheterna inga uppgifter som tydde på att företaget hade problem att få finansiering genom affärsbanker. Tvärtemot verkar det som om företaget kunde finansiera investeringen genom en kombination av egna medel och banklån. |
| --- | --- |

(33)

Även om detta var Cordex första internationalisering kunde de portugisiska myndigheterna heller inte visa att företaget hade några särskilda svårigheter att göra investeringen. Trots att Cordex är ett företag med ganska liten omsättning (under gränsvärdet för små och medelstora företag) lämnade de portugisiska myndigheterna inga uppgifter som tydde på att företaget hade problem att få finansiering genom affärsbanker. Tvärtemot verkar det som om företaget kunde finansiera investeringen genom en kombination av egna medel och banklån.

| (34) | På grundval av denna information anser kommissionen därför att Portugal inte har lyckats visa att Cordex inte skulle ha gjort investeringen i Brasilien utan stödet eller att stödet var nödvändigt med tanke på de risker som projektet i Brasilien innebär. Kommissionen noterar att det faktum att Cordex hittills har skött denna verksamhet utan statligt stöd tyder på att stödet inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(34)

På grundval av denna information anser kommissionen därför att Portugal inte har lyckats visa att Cordex inte skulle ha gjort investeringen i Brasilien utan stödet eller att stödet var nödvändigt med tanke på de risker som projektet i Brasilien innebär. Kommissionen noterar att det faktum att Cordex hittills har skött denna verksamhet utan statligt stöd tyder på att stödet inte var nödvändigt.

| (35) | Enligt tillgängliga uppgifter finns det ungefär ett dussin EU-tillverkare av sisal på gemenskapsmarknaden. Fem av företagen finns i Portugal och de står för cirka 81 % av tillverkningen i EU (13). Alla dessa företag tillverkar syntetiska produkter, sisalrep och skördegarn. Tillverkningen av syntetfiber verkar vara kärnverksamheten för de flesta av dessa företag. Det gäller även Cordex (sisal utgör endast cirka 20 % av dess tillverkningskapacitet). Sisal och syntetfiber är till viss del utbytbara när det gäller användningsområden inom jordbruket. |
| --- | --- |

(35)

Enligt tillgängliga uppgifter finns det ungefär ett dussin EU-tillverkare av sisal på gemenskapsmarknaden. Fem av företagen finns i Portugal och de står för cirka 81 % av tillverkningen i EU (13). Alla dessa företag tillverkar syntetiska produkter, sisalrep och skördegarn. Tillverkningen av syntetfiber verkar vara kärnverksamheten för de flesta av dessa företag. Det gäller även Cordex (sisal utgör endast cirka 20 % av dess tillverkningskapacitet). Sisal och syntetfiber är till viss del utbytbara när det gäller användningsområden inom jordbruket.

| (36) | Under 2003 var Cordex marknadsandel för sisalprodukter i EU cirka 6,6 %. Om försäljningen av produkter från Cordebras Lda räknas med är Cordex marknadsandel i EU dock 17,7 % (14). De portugisiska myndigheterna uppgav att omkring 47 % av Cordebras export (cirka 2 210 ton 2003) gick till EU-marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Under 2003 var Cordex marknadsandel för sisalprodukter i EU cirka 6,6 %. Om försäljningen av produkter från Cordebras Lda räknas med är Cordex marknadsandel i EU dock 17,7 % (14). De portugisiska myndigheterna uppgav att omkring 47 % av Cordebras export (cirka 2 210 ton 2003) gick till EU-marknaden.

| (37) | Med tanke på den betydande procentuella andelen sisal som tillverkas av Codebras Lda och importeras (via Cordex) till EU konstaterar kommissionen att stödet verkar ha påverkat konkurrensen på EU-marknaden i betydande utsträckning. Stödet verkar också ha stärkt Cordex ställning i EU, vilket kan påverka andra marknadssegment där Cordex och dess konkurrenter är verksamma. Detta styrks av de synpunkter som lämnats av konkurrenterna, vilka tyder på att stödet lett till en kraftig snedvridning av konkurrensen på marknaden för sisalrep, skördegarn och syntetfiber. |
| --- | --- |

(37)

Med tanke på den betydande procentuella andelen sisal som tillverkas av Codebras Lda och importeras (via Cordex) till EU konstaterar kommissionen att stödet verkar ha påverkat konkurrensen på EU-marknaden i betydande utsträckning. Stödet verkar också ha stärkt Cordex ställning i EU, vilket kan påverka andra marknadssegment där Cordex och dess konkurrenter är verksamma. Detta styrks av de synpunkter som lämnats av konkurrenterna, vilka tyder på att stödet lett till en kraftig snedvridning av konkurrensen på marknaden för sisalrep, skördegarn och syntetfiber.

| (38) | Vid bedömningen av om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden måste kommissionen göra en noggrann avvägning mellan åtgärdernas negativa och positiva effekter i EU och fastställa om de gynnsamma effekterna för gemenskapen uppväger de negativa konsekvenserna för konkurrensen och handeln på gemenskapsmarknaden. På grundval av uppgifterna ovan konstaterar kommissionen att det inte finns något som tyder på att stödet till Cordex för dess investering i Brasilien skulle bidra till att stärka den berörda EU-industrins konkurrenskraft. Stödet skulle troligen stärka stödmottagarens ställning på bekostnad av de konkurrenter som inte får statligt stöd. Det har således inte visats att stödet får några positiva konsekvenser för gemenskapen som uppväger de negativa konsekvenserna för konkurrensen och handeln på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(38)

Vid bedömningen av om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden måste kommissionen göra en noggrann avvägning mellan åtgärdernas negativa och positiva effekter i EU och fastställa om de gynnsamma effekterna för gemenskapen uppväger de negativa konsekvenserna för konkurrensen och handeln på gemenskapsmarknaden. På grundval av uppgifterna ovan konstaterar kommissionen att det inte finns något som tyder på att stödet till Cordex för dess investering i Brasilien skulle bidra till att stärka den berörda EU-industrins konkurrenskraft. Stödet skulle troligen stärka stödmottagarens ställning på bekostnad av de konkurrenter som inte får statligt stöd. Det har således inte visats att stödet får några positiva konsekvenser för gemenskapen som uppväger de negativa konsekvenserna för konkurrensen och handeln på gemenskapsmarknaden.

| (39) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte finns något som tyder på att stödet är nödvändigt för att Cordex skall kunna göra investeringen i Brasilien. Stödet leder sannolikt också till en betydande snedvridning av konkurrensen på gemenskapsmarknaden. Kommissionen konstaterar därför att det planerade statliga stödet till Cordex i samband med företagets utländska direktinvestering i Brasilien inte bidrar till utvecklingen av vissa näringsverksamheter enligt artikel 87.3 c utan att det påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och att det därför inte är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte finns något som tyder på att stödet är nödvändigt för att Cordex skall kunna göra investeringen i Brasilien. Stödet leder sannolikt också till en betydande snedvridning av konkurrensen på gemenskapsmarknaden. Kommissionen konstaterar därför att det planerade statliga stödet till Cordex i samband med företagets utländska direktinvestering i Brasilien inte bidrar till utvecklingen av vissa näringsverksamheter enligt artikel 87.3 c utan att det påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset och att det därför inte är förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det anmälda skatteincitamentet på 401 795 euro som Portugal avser att bevilja Cordex, Companhia Industrial Têxtil SA, för finansiering av företagets utländska direktinvestering i Brasilien är oförenligt med den gemensamma marknaden eftersom det inte uppfyller kraven i artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 35, 10.2.2005, s. 2.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Uppgift från 2005.

3

(4)  Portugal förklarade att skördegarn som tillverkas i Brasilien kan användas antingen som en färdig produkt eller som en halvfärdig produkt för vidare bearbetning till t.ex. mattor eller prydnadsföremål eller inom den traditionella förpackningsindustrin.

4

(5)  N 96/99 (EGT C 375, 24.12.1999, s. 4).

5

(6)  Se ärende C 77/ 97, Austrian LiftGmbH – Doppelmayr, Österrike, (EGT L 142, 5.6.1999, s. 32) och ärende C 47/02, Vila Galé-Cintra (EUT L 61, 27.2.2004, s. 76).

6

(7)  Enligt punkt 4.2 i de gällande riktlinjerna vid den tidpunkt då åtgärden anmäldes skall ansökan om stöd lämnas innan projekten börjar genomföras (EGT C 74, 10.3.1998, s. 13).

7

(8)  Enligt de portugisiska myndigheterna minskade försäljningen av portugisisk sisal i EU med 12,3 % mellan 1999 och 2004, främst på grund av ökad import.

8

(9)  Se fotnot 5.

9

(10)  Mål C-142/87 Tubermeuse, REG 1990, s. I-959, punkt 35.

10

(11)  Se fotnot 7.

11

(12)  Se i detta sammanhang ärende C 47/02, Vila Galé-Cintra.

12

(13)  Uppgifter från 2003.

13

(14)  Uppgifter från Portugal som grundar sig på den synliga förbrukningen i EU–15 under 2003.

14

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/28

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 juni 2007

om att inte ta upp karbosulfan i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2007) 2463]

(Text av betydelse för EES)

(2007/415/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår karbosulfan. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår karbosulfan.

| (3) | Effekterna av karbosulfan på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som anmälaren har föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För karbosulfan utsågs Belgien till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 11 augusti 2004. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av karbosulfan på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som anmälaren har föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För karbosulfan utsågs Belgien till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 11 augusti 2004.

| (4) | Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 28 juli 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet karbosulfan (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den färdigställdes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapport om karbosulfan. |
| --- | --- |

(4)

Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 28 juli 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet karbosulfan (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den färdigställdes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapport om karbosulfan.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Användning av karbosulfan leder till att farliga metaboliter bildas. Detta leder till frågor om konsumentexponering och eventuell risk för förorening av grundvattnet. Men de uppgifter anmälaren hade lämnat in inom den föreskrivna tiden gav ingen lösning på frågorna. Vidare innehåller tekniskt material (dvs. det preparat som säljs på marknaden) föroreningar, av vilka minst en (N-nitrosodibutylamin) är carcinogen. Det tekniska materialet innehåller oroväckande höga halter av föroreningen. De uppgifter anmälaren tillhandahöll inom den föreskrivna tiden gav inte tillräcklig information för att lösa frågorna. Därför kunde inte risken för användarna utvärderas riktigt. De uppgifter anmälaren tillhandahöll inom den föreskrivna tiden klarlade inte riskerna för fåglar och däggdjur, vattenlevande organismer, bin, leddjur som inte är målarter, daggmaskar samt marklevande mikroorganismer som inte är målorganismer och växter. Därför återstår frågor när det gäller utvärderingen av riskerna för dessa arter. På grundval av den tillgängliga informationen var det således inte möjligt att dra slutsatsen att karbosulfan uppfyllde kraven för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Användning av karbosulfan leder till att farliga metaboliter bildas. Detta leder till frågor om konsumentexponering och eventuell risk för förorening av grundvattnet. Men de uppgifter anmälaren hade lämnat in inom den föreskrivna tiden gav ingen lösning på frågorna. Vidare innehåller tekniskt material (dvs. det preparat som säljs på marknaden) föroreningar, av vilka minst en (N-nitrosodibutylamin) är carcinogen. Det tekniska materialet innehåller oroväckande höga halter av föroreningen. De uppgifter anmälaren tillhandahöll inom den föreskrivna tiden gav inte tillräcklig information för att lösa frågorna. Därför kunde inte risken för användarna utvärderas riktigt. De uppgifter anmälaren tillhandahöll inom den föreskrivna tiden klarlade inte riskerna för fåglar och däggdjur, vattenlevande organismer, bin, leddjur som inte är målarter, daggmaskar samt marklevande mikroorganismer som inte är målorganismer och växter. Därför återstår frågor när det gäller utvärderingen av riskerna för dessa arter. På grundval av den tillgängliga informationen var det således inte möjligt att dra slutsatsen att karbosulfan uppfyllde kraven för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande karbosulfan, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande karbosulfan, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Karbosulfan bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Karbosulfan bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande karbosulfan dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande karbosulfan dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter.

| (9) | Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller karbosulfan får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till högst tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller karbosulfan får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till högst tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong.

| (10) | Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att ta upp karbosulfan i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att ta upp karbosulfan i bilaga I till det direktivet.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Karbosulfan skall inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall se till

| a) | att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbosulfan återkallas från och med den 13 december 2007, och |
| --- | --- |

a)

att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbosulfan återkallas från och med den 13 december 2007, och

| b) | att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbosulfan beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut. |
| --- | --- |

b)

att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbosulfan beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut.

Artikel 3

En eventuell övergångsperiod som beviljas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG skall vara så kort som möjligt och upphöra senast den 13 december 2008.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/31/EG (EUT L 140, 1.6.2007, s. 44).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 91, 1-84, Conclusion on the peer review of carbosulfan.

4

EFSA Scientific Report

Conclusion on the peer review of carbosulfan

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/30

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 juni 2007

om att inte ta upp karbofuran i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2007) 2467]

(Text av betydelse för EES)

(2007/416/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår karbofuran. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår karbofuran.

| (3) | Effekterna av karbofuran på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som anmälaren har föreslagit. Genom dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För karbofuran utsågs Belgien till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 2 augusti 2004. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av karbofuran på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som anmälaren har föreslagit. Genom dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För karbofuran utsågs Belgien till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 2 augusti 2004.

| (4) | Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 28 juli 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet karbofuran (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa och den godkändes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapport om karbofuran. |
| --- | --- |

(4)

Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 28 juli 2006 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet karbofuran (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa och den godkändes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapport om karbofuran.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Utvärderingen av risken för förorening av grundvattnet kunde inte slutföras, särskilt därför att de uppgifter som anmälaren tillhandahöll inom den lagstadgade tiden inte gav tillräcklig information om flera farliga metaboliter. Utvärderingen av risken för konsumenter, som gällde frågan hur känsliga konsumentgrupper, särskilt barn, kunde reagera på akut exponering, kunde inte heller slutföras, eftersom information saknades om vissa relevanta restsubstanser. De uppgifter anmälaren lämnade inom den lagstadgade tiden var vidare inte tillfyllest för att EFSA skulle kunna bedöma det verksamma ämnets ekotoxikologiska effekt. Därför återstår frågor att lösa när det gäller risken för fåglar och däggdjur, vattenlevande organismer, bin, leddjur som inte är målarter, daggmaskar och marklevande organismer som inte är målarter. På grundval av tillgängliga uppgifter var det således inte möjligt att dra slutsatsen att karbofuran uppfyllde kraven för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Utvärderingen av risken för förorening av grundvattnet kunde inte slutföras, särskilt därför att de uppgifter som anmälaren tillhandahöll inom den lagstadgade tiden inte gav tillräcklig information om flera farliga metaboliter. Utvärderingen av risken för konsumenter, som gällde frågan hur känsliga konsumentgrupper, särskilt barn, kunde reagera på akut exponering, kunde inte heller slutföras, eftersom information saknades om vissa relevanta restsubstanser. De uppgifter anmälaren lämnade inom den lagstadgade tiden var vidare inte tillfyllest för att EFSA skulle kunna bedöma det verksamma ämnets ekotoxikologiska effekt. Därför återstår frågor att lösa när det gäller risken för fåglar och däggdjur, vattenlevande organismer, bin, leddjur som inte är målarter, daggmaskar och marklevande organismer som inte är målarter. På grundval av tillgängliga uppgifter var det således inte möjligt att dra slutsatsen att karbofuran uppfyllde kraven för att tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande karbofuran, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande karbofuran, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Karbofuran bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Karbofuran bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande karbofuran dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande karbofuran dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter.

| (9) | Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller karbofuran får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till högst tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller karbofuran får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till högst tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong.

| (10) | Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att ta upp karbofuran i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte inlämnandet av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG om att ta upp karbofuran i bilaga I till det direktivet.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Karbofuran skall inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall se till

| a) | att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbofuran återkallas från och med den 13 december 2007, och |
| --- | --- |

a)

att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbofuran återkallas från och med den 13 december 2007, och

| b) | att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbofuran beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut. |
| --- | --- |

b)

att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller karbofuran beviljas eller förnyas från och med dagen för offentliggörandet av detta beslut.

Artikel 3

En eventuell övergångsperiod som beviljas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG skall vara så kort som möjligt och upphöra senast den 13 december 2008.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/31/EG (EUT L 140, 1.6.2007, s. 44).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2006) 90, s. 1–88. Conclusion regarding the peer review of carbofuran.

4

EFSA Scientific Report

Conclusion regarding the peer review of carbofuran

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/32

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 juni 2007

om att inte ta upp diuron i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne

[delgivet med nr K(2007) 2468]

(Text av betydelse för EES)

(2007/417/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 8.2 fjärde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG får en medlemsstat under en period av tolv år efter anmälan av det direktivet godkänna att växtskyddsmedel som innehåller verksamma ämnen som inte är upptagna i bilaga I till det direktivet och som fanns på marknaden två år efter anmälan av direktivet släpps ut på marknaden under den tid som dessa ämnen successivt undersöks inom ramen för ett arbetsprogram.

| (2) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår diuron. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 703/2001 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den andra etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som skall bedömas för att eventuellt tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingår diuron.

| (3) | Effekterna av diuron på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som anmälaren har föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För diuron utsågs Danmark till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 19 september 2003. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av diuron på människors hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med förordningarna (EG) nr 451/2000 och (EG) nr 703/2001 för ett antal av de användningsområden som anmälaren har föreslagit. I dessa förordningar utses dessutom de rapporterande medlemsstater som i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 451/2000 skall lämna relevanta utvärderingsrapporter och rekommendationer till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA). För diuron utsågs Danmark till rapporterande medlemsstat, och alla relevanta upplysningar lämnades den 19 september 2003.

| (4) | Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 14 januari 2005 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet diuron (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den färdigställdes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapport om diuron. |
| --- | --- |

(4)

Utvärderingsrapporten granskades av medlemsstaterna och EFSA och lades fram för kommissionen den 14 januari 2005 i form av EFSA:s slutsats angående granskningen av riskbedömningen för bekämpningsmedel med det verksamma ämnet diuron (4). Medlemsstaterna och kommissionen granskade rapporten i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och den färdigställdes slutgiltigt den 24 november 2006 som kommissionens granskningsrapport om diuron.

| (5) | Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Utvärderingen av uppgifterna från anmälaren visade att till och med användare med skyddsutrustning skulle exponeras för doser av ämnet som var större än acceptabel användarexponering (AOEL). Det gick inte att dra någon slutsats om eventuell risk för förorening av grundvattnet, på grund av den knapphändiga informationen om nedbrytningsmönster för vissa metaboliter och anmälarens överdrivet optimistiskt antagande att doseringen torde vara väsentligt lägre i praktiken. På samma sätt har det inte gått att visa med hjälp av tillgängliga uppgifter att exponeringen av fåglar och däggdjur ligger på en godtagbar nivå. |
| --- | --- |

(5)

Under utvärderingen av det verksamma ämnet väcktes en rad frågor. Utvärderingen av uppgifterna från anmälaren visade att till och med användare med skyddsutrustning skulle exponeras för doser av ämnet som var större än acceptabel användarexponering (AOEL). Det gick inte att dra någon slutsats om eventuell risk för förorening av grundvattnet, på grund av den knapphändiga informationen om nedbrytningsmönster för vissa metaboliter och anmälarens överdrivet optimistiskt antagande att doseringen torde vara väsentligt lägre i praktiken. På samma sätt har det inte gått att visa med hjälp av tillgängliga uppgifter att exponeringen av fåglar och däggdjur ligger på en godtagbar nivå.

| (6) | Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande diuron, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade anmälaren att inkomma med synpunkter på resultatet av granskningen och att meddela om ansökan om att få ämnet godkänt vidhölls. Anmälaren inkom med synpunkter som granskades omsorgsfullt. Trots de argument som anmälaren lade fram kunde frågorna emellertid inte avföras, och bedömningar på grundval av inlämnade uppgifter som granskats under EFSA:s expertmöten har inte visat att växtskyddsmedel innehållande diuron, under föreslagna användningsvillkor, generellt uppfyller kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (7) | Diuron bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Diuron bör därför inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande diuron dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter. |
| --- | --- |

(8)

Åtgärder bör vidtas för att se till att beviljade godkännanden för växtskyddsmedel innehållande diuron dras tillbaka inom en föreskriven period och inte förnyas samt att inga nya godkännanden beviljas för sådana produkter.

| (9) | Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller diuron får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong. |
| --- | --- |

(9)

Om medlemsstaterna tillåter en övergångsperiod under vilken kvarvarande lager av de växtskyddsmedel som innehåller diuron får omhändertas, lagras, släppas ut på marknaden och användas, bör den perioden begränsas till tolv månader så att kvarvarande lager kan användas under ytterligare en växtodlingssäsong.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Diuron skall inte tas upp som verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall se till

| a) | att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller diuron återkallas från och med den 13 december 2007, och |
| --- | --- |

a)

att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller diuron återkallas från och med den 13 december 2007, och

| b) | att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller diuron beviljas eller förnyas enligt undantaget i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG från och med den 16 juni 2007. |
| --- | --- |

b)

att inga godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller diuron beviljas eller förnyas enligt undantaget i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG från och med den 16 juni 2007.

Artikel 3

En eventuell övergångsperiod som beviljas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 4.6 i direktiv 91/414/EEG skall vara så kort som möjligt och upphöra senast den 13 december 2008.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/31/EG (EUT L 140, 1.6.2007, s. 44).

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1044/2003 (EUT L 151, 19.6.2003, s. 32).

2

(3)  EGT L 98, 7.4.2001, s. 6.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2005) 25, 1-58. Conclusion on the peer review of diuron.

4

EFSA Scientific Report (2005) 25, 1-58. Conclusion on the peer review of diuron.

---

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/34

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 juni 2007

om inrättande av en högnivågrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i Europeiska unionen

(2007/418/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 157.1 i EG-fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga. I artikel 157.2 uppmanas medlemsstaterna särskilt att samråda inbördes i samverkan med kommissionen och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 157.1 i EG-fördraget skall gemenskapen och medlemsstaterna säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga. I artikel 157.2 uppmanas medlemsstaterna särskilt att samråda inbördes i samverkan med kommissionen och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning.

| (2) | I meddelandet ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik” (1) tillkännagav kommissionen sin avsikt att inrätta en högnivågrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i EU. |
| --- | --- |

(2)

I meddelandet ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik” (1) tillkännagav kommissionen sin avsikt att inrätta en högnivågrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i EU.

| (3) | Det är således nödvändigt att inrätta en expertgrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i EU och fastställa dess uppgifter och sammansättning. |
| --- | --- |

(3)

Det är således nödvändigt att inrätta en expertgrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i EU och fastställa dess uppgifter och sammansättning.

| (4) | Gruppens främsta uppgift bör vara att genomföra ekonomiska och statistiska analyser av de faktorer som styr de snabba strukturförändringarna i den kemiska sektorn samt av andra faktorer som påverkar konkurrensläget för EU:s kemiska industri. Utifrån dessa analyser bör gruppen formulera sektorspecifika politiska rekommendationer med syftet att stärka den kemiska industrins konkurrenskraft, i överensstämmelse med målet om en hållbar utveckling. Eftersom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (2) om Reach inte trädde i kraft förrän den 1 juni 2007 och de huvudsakliga bestämmelserna börjar gälla först ett år senare är frågor direkt kopplade till Reach inte lämpade för undersökning. |
| --- | --- |

(4)

Gruppens främsta uppgift bör vara att genomföra ekonomiska och statistiska analyser av de faktorer som styr de snabba strukturförändringarna i den kemiska sektorn samt av andra faktorer som påverkar konkurrensläget för EU:s kemiska industri. Utifrån dessa analyser bör gruppen formulera sektorspecifika politiska rekommendationer med syftet att stärka den kemiska industrins konkurrenskraft, i överensstämmelse med målet om en hållbar utveckling. Eftersom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (2) om Reach inte trädde i kraft förrän den 1 juni 2007 och de huvudsakliga bestämmelserna börjar gälla först ett år senare är frågor direkt kopplade till Reach inte lämpade för undersökning.

| (5) | Gruppen bör bestå av företrädare för kommissionen, medlemsstaterna, Europaparlamentet och de berörda parterna, särskilt från den kemiska industrin och användare i senare led. Det civila samhället bör representeras av företrädare för bland annat konsumenter, fackföreningar, icke-statliga organisationer samt forskar- och universitetsvärlden. |
| --- | --- |

(5)

Gruppen bör bestå av företrädare för kommissionen, medlemsstaterna, Europaparlamentet och de berörda parterna, särskilt från den kemiska industrin och användare i senare led. Det civila samhället bör representeras av företrädare för bland annat konsumenter, fackföreningar, icke-statliga organisationer samt forskar- och universitetsvärlden.

| (6) | Det bör finnas bestämmelser som reglerar hur gruppens medlemmar lämnar ut information, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (3). |
| --- | --- |

(6)

Det bör finnas bestämmelser som reglerar hur gruppens medlemmar lämnar ut information, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (3).

| (7) | Alla personuppgifter som rör gruppens medlemmar skall behandlas i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4). |
| --- | --- |

(7)

Alla personuppgifter som rör gruppens medlemmar skall behandlas i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4).

| (8) | Det bör fastställas en tillämpningsperiod för detta beslut. Kommissionen kommer i god tid att överväga huruvida perioden bör förlängas. |
| --- | --- |

(8)

Det bör fastställas en tillämpningsperiod för detta beslut. Kommissionen kommer i god tid att överväga huruvida perioden bör förlängas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Högnivågrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i Europeiska unionen

En högnivågrupp för den kemiska industrins konkurrenskraft i Europeiska unionen (nedan kallad ”gruppen”) inrättas härmed med verkan från den dag då detta beslut antas.

Artikel 2

Uppgift

1.   Gruppen skall arbeta med frågor som är avgörande för konkurrenskraften för gemenskapens kemiska industri. Uppgifterna är i synnerhet att

| a) | genomföra ekonomiska och statistiska analyser av de faktorer som styr strukturförändringarna i den kemiska industrin samt av andra faktorer som påverkar konkurrensläget för EU:s kemiska industri, |
| --- | --- |

a)

genomföra ekonomiska och statistiska analyser av de faktorer som styr strukturförändringarna i den kemiska industrin samt av andra faktorer som påverkar konkurrensläget för EU:s kemiska industri,

| b) | bistå kommissionen i frågor som är kopplade till den kemiska industrins konkurrenskraft, |
| --- | --- |

b)

bistå kommissionen i frågor som är kopplade till den kemiska industrins konkurrenskraft,

| c) | utforma ett antal sektorspecifika politiska rekommendationer riktade till beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå samt till organisationer från industrin och det civila samhället. |
| --- | --- |

c)

utforma ett antal sektorspecifika politiska rekommendationer riktade till beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå samt till organisationer från industrin och det civila samhället.

2.   Gruppen kommer inte att ta upp frågor som är direkt kopplade till förordning (EG) nr 1907/2006 om Reach eller bedöma hur denna fungerar.

Artikel 3

Samråd

1.   Kommissionen får höra gruppen i samtliga frågor som rör konkurrenskraften för EU:s kemiska industri.

2.   Gruppens ordförande får tillråda kommissionen att höra gruppen i en viss fråga.

Artikel 4

Medlemskap – utnämning

1.   Gruppens medlemmar utnämns av kommissionen bland experter på hög nivå med behörighet och ansvar inom områden som är kopplade till konkurrenskraften för EU:s kemiska industri.

2.   Gruppen skall bestå av upp till 31 medlemmar som företräder kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna, industrin och det civila samhället.

3.   Medlemmarna i gruppen utnämns personligen på grundval av sin sakkunskap. Varje medlem i gruppen skall utse en personlig företrädare till en förberedande undergrupp, nedan kallad ”sherpa”.

4.   Medlemmarna utses för en period av två år som får förlängas, och de skall ha kvar sina uppdrag tills de ersätts enligt punkt 5 eller tills deras mandatperiod löper ut.

5.   Medlemmarna får ersättas för återstoden av mandatperioden

| a) | om en medlem avgår, |
| --- | --- |

a)

om en medlem avgår,

| b) | om en medlem inte längre kan bidra effektivt till gruppens överläggningar, eller |
| --- | --- |

b)

om en medlem inte längre kan bidra effektivt till gruppens överläggningar, eller

| c) | om en medlem inte iakttar bestämmelserna i artikel 287 i fördraget. |
| --- | --- |

c)

om en medlem inte iakttar bestämmelserna i artikel 287 i fördraget.

6.   Medlemmarnas namn skall offentliggöras på webbplatsen för Generaldirektoratet för näringsliv. Medlemmarnas namn skall samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 5

Arbetssätt

1.   Gruppens ordförandeskap skall innehas av kommissionen.

2.   Undergruppen ”sherpa” förbereder diskussioner, ståndpunkter och råd om åtgärder och strategier som skall rekommenderas av gruppen, och den kommer att arbeta i nära kontakt med kommissionen för att förbereda gruppens sammanträden.

3.   Med kommissionens samtycke får gruppen inrätta tillfälliga arbetsgrupper som granskar särskilda frågor inom ramen för direktiv som fastställs av gruppen. Dessa tillfälliga arbetsgrupper skall upplösas så snart deras uppdrag utförts.

4.   Kommissionens företrädare får begära att experter eller observatörer med specifik kunskap i en fråga på dagordningen medverkar i gruppens arbete eller deltar i överläggningar eller arbete som utförs av tillfälliga arbetsgrupper, om detta enligt kommissionens uppfattning är nödvändigt eller ändamålsenligt.

5.   Information som en person har erhållit genom att delta i gruppens eller en tillfällig arbetsgrupps överläggningar eller arbete får inte röjas om den enligt kommissionens uppfattning rör konfidentiella frågor.

6.   Gruppen, undergruppen ”sherpa” och andra tillfälliga arbetsgrupper skall normalt sammanträda i kommissionens lokaler i enlighet med de förfaranden och tidsplaner som de själva upprättar. Kommissionen skall tillhandahålla sekretariatet. Andra kommissionstjänstemän med intresse av att delta i överläggningarna får delta i gruppens och de tillfälliga arbetsgruppernas möten.

7.   Gruppen skall anta sin arbetsordning på grundval av kommissionens standardiserade arbetsordning.

8.   Kommissionen får offentliggöra, t.ex. på Internet, gruppens sammanfattningar, slutsatser, delslutsatser eller arbetsdokument på de aktuella handlingarnas originalspråk. Mötessammanfattningar och delrapporter kommer att vara tillgängliga på en särskild webbplats. Den slutliga rapporten kommer att offentliggöras kort efter gruppens avslutande sammanträde.

Artikel 6

Ersättning av kostnader

Kommissionen skall ersätta medlemmarna i gruppen och i undergruppen ”sherpa” samt experter och observatörer för kostnader för resor, och vid behov uppehälle, i samband med gruppens verksamhet, i enlighet med kommissionens regler om ersättning av externa experters kostnader.

Medlemmarna i gruppen och i undergruppen ”sherpa” samt experter och observatörer skall inte ersättas för sina tjänster.

Sammanträdeskostnader skall ersättas inom ramen för den årliga budget som gruppen tilldelats av den ansvariga kommissionsavdelningen.

Artikel 7

Tillämpning

Detta beslut skall gälla i två år från den dag det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  KOM(2005) 474, oktober 2005.

1

(2)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. Rättad i EUT L 136, 29.5.2007, s. 3.

2

(3)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/548/EG, Euratom (EUT L 215, 5.8.2006, s. 38.

3

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

---

AVTAL

Rådet

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/37

---

Information om ikraftträdande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen om återtagande av personer utan uppehållstillstånd

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen om återtagande av personer utan uppehållstillstånd trädde i kraft den 1 juni 2007 sedan förfarandet som föreskrivs i artikel 22 i avtalet avslutats den 20 april 2007.

---

Rättelser

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/38

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 378 av den 27 december 2006
  )

Rekommendation 2006/952/EG skall vara som följer:

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 december 2006

om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster

(2006/952/EG)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (”stadgan”) (3) förklaras att människans värdighet är okränkbar och skall respekteras och skyddas. I artikel 24 i samma stadga fastställs att barn skall ha rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för deras välfärd och att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (”stadgan”) (3) förklaras att människans värdighet är okränkbar och skall respekteras och skyddas. I artikel 24 i samma stadga fastställs att barn skall ha rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för deras välfärd och att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner.

| (2) | Europeiska unionen bör inrikta sina politiska insatser på att förhindra varje form av överträdelse av principen om respekt för människans värdighet. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen bör inrikta sina politiska insatser på att förhindra varje form av överträdelse av principen om respekt för människans värdighet.

| (3) | Lagstiftningsåtgärder måste antas på unionsnivå för att skydda minderårigas fysiska, mentala och moraliska utveckling i samband med innehållet i alla audiovisuella tjänster och informationstjänster och för att skydda minderåriga från att få tillgång till olämpliga sändningar eller tjänster för vuxna. |
| --- | --- |

(3)

Lagstiftningsåtgärder måste antas på unionsnivå för att skydda minderårigas fysiska, mentala och moraliska utveckling i samband med innehållet i alla audiovisuella tjänster och informationstjänster och för att skydda minderåriga från att få tillgång till olämpliga sändningar eller tjänster för vuxna.

| (4) | På grund av den ständiga utvecklingen av ny informations- och kommunikationsteknik måste gemenskapen snarast på ett heltäckande och lämpligt sätt skydda medborgarnas intressen på detta område, dels genom att garantera fri spridning och fritt tillhandahållande av informationstjänster, dels genom att säkerställa att innehållet är lagligt, inte strider mot principen om människans värdighet och inte skadar minderårigas allmänna utveckling. |
| --- | --- |

(4)

På grund av den ständiga utvecklingen av ny informations- och kommunikationsteknik måste gemenskapen snarast på ett heltäckande och lämpligt sätt skydda medborgarnas intressen på detta område, dels genom att garantera fri spridning och fritt tillhandahållande av informationstjänster, dels genom att säkerställa att innehållet är lagligt, inte strider mot principen om människans värdighet och inte skadar minderårigas allmänna utveckling.

| (5) | Gemenskapen har redan vidtagit åtgärder på området för audiovisuella tjänster och informationstjänster i syfte att skapa nödvändiga förutsättningar för att säkerställa fri rörlighet för TV-sändningar och andra informationstjänster, i enlighet med principerna om fri konkurrens, yttrandefrihet och informationsfrihet, men den bör ingripa mer beslutsamt på detta område i syfte att vidta åtgärder för att skydda konsumenterna mot anstiftan till diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning och att bekämpa all sådan diskriminering. Vid sådana åtgärder bör det göras en övervägning mellan å ena sidan skyddet av individuella rättigheter och å andra sidan yttrandefriheten, särskilt när det gäller medlemsstaternas ansvar för att definiera begreppet anstiftan till hat eller diskriminering i enlighet med deras nationella lagstiftning och moraliska värderingar. |
| --- | --- |

(5)

Gemenskapen har redan vidtagit åtgärder på området för audiovisuella tjänster och informationstjänster i syfte att skapa nödvändiga förutsättningar för att säkerställa fri rörlighet för TV-sändningar och andra informationstjänster, i enlighet med principerna om fri konkurrens, yttrandefrihet och informationsfrihet, men den bör ingripa mer beslutsamt på detta område i syfte att vidta åtgärder för att skydda konsumenterna mot anstiftan till diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning och att bekämpa all sådan diskriminering. Vid sådana åtgärder bör det göras en övervägning mellan å ena sidan skyddet av individuella rättigheter och å andra sidan yttrandefriheten, särskilt när det gäller medlemsstaternas ansvar för att definiera begreppet anstiftan till hat eller diskriminering i enlighet med deras nationella lagstiftning och moraliska värderingar.

| (6) | Rådets rekommendation 98/560/EG av den 24 september 1998 om utvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämförbar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och för den mänskliga värdigheten (4) är det första rättsliga instrumentet på gemenskapsnivå som, i sitt skäl 5, tar upp frågan om skyddet av minderåriga och människans värdighet i samband med audiovisuella tjänster och informationstjänster som görs tillgängliga för allmänheten, oavsett spridningssätt. Frågan om skyddet av minderåriga och människans värdighet i samband med TV-sändningar behandlas redan särskilt i artikel 22 i rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (5) (”television utan gränser”). |
| --- | --- |

(6)

Rådets rekommendation 98/560/EG av den 24 september 1998 om utvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämförbar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och för den mänskliga värdigheten (4) är det första rättsliga instrumentet på gemenskapsnivå som, i sitt skäl 5, tar upp frågan om skyddet av minderåriga och människans värdighet i samband med audiovisuella tjänster och informationstjänster som görs tillgängliga för allmänheten, oavsett spridningssätt. Frågan om skyddet av minderåriga och människans värdighet i samband med TV-sändningar behandlas redan särskilt i artikel 22 i rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (5) (”television utan gränser”).

| (7) | Det föreslås att rådet och kommissionen särskilt beaktar genomförandet av denna rekommendation i samband med översynen, förhandlingarna om eller ingåendet av nya partnerskapsavtal eller nya samarbetsprogram med tredjeländer, med tanke på den globala karaktären hos producenter, distributörer eller leverantörer av audiovisuellt innehåll och Internetuppkoppling. |
| --- | --- |

(7)

Det föreslås att rådet och kommissionen särskilt beaktar genomförandet av denna rekommendation i samband med översynen, förhandlingarna om eller ingåendet av nya partnerskapsavtal eller nya samarbetsprogram med tredjeländer, med tanke på den globala karaktären hos producenter, distributörer eller leverantörer av audiovisuellt innehåll och Internetuppkoppling.

| (8) | Genom beslut nr 276/1999/EG (6) antog Europaparlamentet och rådet en flerårig handlingsplan på gemenskapsnivå för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät (handlingsplanen för ett säkrare Internet). |
| --- | --- |

(8)

Genom beslut nr 276/1999/EG (6) antog Europaparlamentet och rådet en flerårig handlingsplan på gemenskapsnivå för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät (handlingsplanen för ett säkrare Internet).

| (9) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1151/2003/EG (7) förlängdes handlingsplanen för ett säkrare Internet med två år och dess räckvidd utökades till att innefatta åtgärder för att främja informationsutbyte och samordning med berörda aktörer på nationell nivå samt särskilda bestämmelser för anslutningsländerna. |
| --- | --- |

(9)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1151/2003/EG (7) förlängdes handlingsplanen för ett säkrare Internet med två år och dess räckvidd utökades till att innefatta åtgärder för att främja informationsutbyte och samordning med berörda aktörer på nationell nivå samt särskilda bestämmelser för anslutningsländerna.

| (10) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (8), klargörs vissa rättsliga begrepp, och vissa bestämmelser harmoniseras för att göra det möjligt för informationssamhällets tjänster att fullt ut dra nytta av den inre marknadens principer. Ett antal bestämmelser i direktiv 2000/31/EG är också tillämpliga på skyddet av minderåriga och människans värdighet, särskilt artikel 16.1 e, enligt vilken medlemsstaterna och kommissionen skall uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder för skydd av minderåriga och människans värdighet. |
| --- | --- |

(10)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (8), klargörs vissa rättsliga begrepp, och vissa bestämmelser harmoniseras för att göra det möjligt för informationssamhällets tjänster att fullt ut dra nytta av den inre marknadens principer. Ett antal bestämmelser i direktiv 2000/31/EG är också tillämpliga på skyddet av minderåriga och människans värdighet, särskilt artikel 16.1 e, enligt vilken medlemsstaterna och kommissionen skall uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder för skydd av minderåriga och människans värdighet.

| (11) | Det föränderliga medielandskap som uppstår till följd av ny teknik och medieinnovation gör det nödvändigt att lära barn och föräldrar, lärare och utbildare att effektivt använda audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster. |
| --- | --- |

(11)

Det föränderliga medielandskap som uppstår till följd av ny teknik och medieinnovation gör det nödvändigt att lära barn och föräldrar, lärare och utbildare att effektivt använda audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster.

| (12) | Den audiovisuella sektorns självreglering visar sig i allmänhet vara ett effektivt kompletterande men inte tillräckligt medel för att skydda minderåriga mot meddelanden med skadligt innehåll. Utvecklingen av ett europeiskt audiovisuellt område grundat på yttrandefrihet och respekt för medborgarnas rättigheter bör baseras på en fortlöpande dialog mellan nationella och europeiska lagstiftare, regleringsmyndigheter, branscher, föreningar, medborgare och det civila samhället. |
| --- | --- |

(12)

Den audiovisuella sektorns självreglering visar sig i allmänhet vara ett effektivt kompletterande men inte tillräckligt medel för att skydda minderåriga mot meddelanden med skadligt innehåll. Utvecklingen av ett europeiskt audiovisuellt område grundat på yttrandefrihet och respekt för medborgarnas rättigheter bör baseras på en fortlöpande dialog mellan nationella och europeiska lagstiftare, regleringsmyndigheter, branscher, föreningar, medborgare och det civila samhället.

| (13) | Vid det offentliga samrådet om Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av direktiv 89/552/EEG (9) föreslogs att behovet av att anta åtgärder när det gäller mediekunskap skall ingå bland de ämnen som omfattas av rekommendation 98/560/EG. |
| --- | --- |

(13)

Vid det offentliga samrådet om Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av direktiv 89/552/EEG (9) föreslogs att behovet av att anta åtgärder när det gäller mediekunskap skall ingå bland de ämnen som omfattas av rekommendation 98/560/EG.

| (14) | Kommissionen uppmuntrar samarbete och utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan befintliga självreglerande och samreglerande organ som sköter åldersmärkning eller klassificering av audiovisuellt innehåll, oavsett spridningssätt, för att alla användare, men särskilt föräldrar, lärare och utbildare, skall kunna anmäla olagligt innehåll och bedöma innehållet i audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster samt allt lagligt innehåll som kan skada minderårigas fysiska, mentala eller moraliska utveckling. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen uppmuntrar samarbete och utbyte av erfarenheter och bästa praxis mellan befintliga självreglerande och samreglerande organ som sköter åldersmärkning eller klassificering av audiovisuellt innehåll, oavsett spridningssätt, för att alla användare, men särskilt föräldrar, lärare och utbildare, skall kunna anmäla olagligt innehåll och bedöma innehållet i audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster samt allt lagligt innehåll som kan skada minderårigas fysiska, mentala eller moraliska utveckling.

| (15) | Som föreslogs vid det offentliga samrådet om direktiv 97/36/EG är det lämpligt att rätten till genmäle eller motsvarande, med beaktande av varje mediums och tjänsts särskilda egenskaper, gäller nätverksbaserade medier. |
| --- | --- |

(15)

Som föreslogs vid det offentliga samrådet om direktiv 97/36/EG är det lämpligt att rätten till genmäle eller motsvarande, med beaktande av varje mediums och tjänsts särskilda egenskaper, gäller nätverksbaserade medier.

| (16) | I rådets resolution av den 5 oktober 1995 om behandlingen av kvinno- och mansbilden i reklam och media (10) uppmanas medlemsstaterna och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att främja en varierad och realistisk bild av kvinnors och mäns möjligheter och förmåga i samhället. |
| --- | --- |

(16)

I rådets resolution av den 5 oktober 1995 om behandlingen av kvinno- och mansbilden i reklam och media (10) uppmanas medlemsstaterna och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att främja en varierad och realistisk bild av kvinnors och mäns möjligheter och förmåga i samhället.

| (17) | När kommissionen lade fram sitt förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, konstaterade kommissionen att det sätt på vilket könen representeras i medier och reklam ger upphov till viktiga frågor om skydd av kvinnors och mäns värdighet, men drog slutsatsen att det mot bakgrund av andra grundläggande rättigheter, inbegripet mediefrihet och -mångfald, inte skulle vara lämpligt att ta upp dessa frågor i förslaget, men att den bör granska dessa frågor. |
| --- | --- |

(17)

När kommissionen lade fram sitt förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, konstaterade kommissionen att det sätt på vilket könen representeras i medier och reklam ger upphov till viktiga frågor om skydd av kvinnors och mäns värdighet, men drog slutsatsen att det mot bakgrund av andra grundläggande rättigheter, inbegripet mediefrihet och -mångfald, inte skulle vara lämpligt att ta upp dessa frågor i förslaget, men att den bör granska dessa frågor.

| (18) | Industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster bör på medlemsstatsnivå uppmuntras att undvika och bekämpa alla former av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i dessa medier och all reklam, inklusive reklam som använder sig av den nya reklamtekniken, utan att yttrande- eller pressfriheten åsidosätts. |
| --- | --- |

(18)

Industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster bör på medlemsstatsnivå uppmuntras att undvika och bekämpa alla former av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i dessa medier och all reklam, inklusive reklam som använder sig av den nya reklamtekniken, utan att yttrande- eller pressfriheten åsidosätts.

| (19) | Denna rekommendation omfattar den nya tekniska utvecklingen och kompletterar rekommendation 98/560/EG. Mot bakgrund av de tekniska framstegen omfattar dess tillämpningsområde audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster som görs tillgängliga för allmänheten via fasta eller mobila elektroniska nätverk. |
| --- | --- |

(19)

Denna rekommendation omfattar den nya tekniska utvecklingen och kompletterar rekommendation 98/560/EG. Mot bakgrund av de tekniska framstegen omfattar dess tillämpningsområde audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster som görs tillgängliga för allmänheten via fasta eller mobila elektroniska nätverk.

| (20) | Denna rekommendation hindrar inte på något sätt medlemsstaterna från att tillämpa sina konstitutionella bestämmelser, andra lagar eller sin rättspraxis på området för yttrandefrihet. |
| --- | --- |

(20)

Denna rekommendation hindrar inte på något sätt medlemsstaterna från att tillämpa sina konstitutionella bestämmelser, andra lagar eller sin rättspraxis på området för yttrandefrihet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS

| I. | medlemsstaterna att, för att främja utvecklingen av industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster, vidta nödvändiga åtgärder i syfte att säkerställa skyddet för minderåriga och för människans värdighet i samband med alla audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster genom att






  1. | överväga att införa bestämmelser i nationell lagstiftning eller praxis om rätten till genmäle eller motsvarande i fråga om nätverksbaserade medier, med vederbörligt beaktande av nationella och konstitutionella rättsliga bestämmelser och utan att det påverkar möjligheten att anpassa det sätt på vilket denna rätt utövas för att ta hänsyn till varje mediums särskilda egenskaper, i enlighet med de vägledande riktlinjerna i bilaga I, |
| --- | --- | --- |

I.

medlemsstaterna att, för att främja utvecklingen av industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster, vidta nödvändiga åtgärder i syfte att säkerställa skyddet för minderåriga och för människans värdighet i samband med alla audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster genom att

1.

överväga att införa bestämmelser i nationell lagstiftning eller praxis om rätten till genmäle eller motsvarande i fråga om nätverksbaserade medier, med vederbörligt beaktande av nationella och konstitutionella rättsliga bestämmelser och utan att det påverkar möjligheten att anpassa det sätt på vilket denna rätt utövas för att ta hänsyn till varje mediums särskilda egenskaper, i enlighet med de vägledande riktlinjerna i bilaga I,

| 2. | för att stimulera utnyttjandet av den tekniska utvecklingen, som komplement till och i överensstämmelse med nuvarande rättsliga och andra åtgärder som avser radio- och TV-tjänster och i nära samarbete med berörda parter, främja






  a) | åtgärder för att göra det möjligt för minderåriga att använda sig av audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster på ett ansvarsfullt sätt, särskilt genom att öka medvetenheten hos föräldrar, lärare och utbildare om de nya tjänsternas möjligheter och om de medel med vilka de kan göras säkra för minderåriga, särskilt genom mediekunskap eller medieutbildningsprogram och exempelvis genom fortbildning inom ramen för skolutbildningen, |
| --- | --- | --- |

2.

för att stimulera utnyttjandet av den tekniska utvecklingen, som komplement till och i överensstämmelse med nuvarande rättsliga och andra åtgärder som avser radio- och TV-tjänster och i nära samarbete med berörda parter, främja

a)

åtgärder för att göra det möjligt för minderåriga att använda sig av audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster på ett ansvarsfullt sätt, särskilt genom att öka medvetenheten hos föräldrar, lärare och utbildare om de nya tjänsternas möjligheter och om de medel med vilka de kan göras säkra för minderåriga, särskilt genom mediekunskap eller medieutbildningsprogram och exempelvis genom fortbildning inom ramen för skolutbildningen,

| b) | åtgärder för att, i de fall som det är lämpligt och nödvändigt, göra det lättare att känna igen och få tillgång till innehåll och tjänster av hög kvalitet för minderåriga, bland annat genom att tillhandahålla uppkoppling på utbildningsanstalter och offentliga platser, |
| --- | --- |

b)

åtgärder för att, i de fall som det är lämpligt och nödvändigt, göra det lättare att känna igen och få tillgång till innehåll och tjänster av hög kvalitet för minderåriga, bland annat genom att tillhandahålla uppkoppling på utbildningsanstalter och offentliga platser,

| c) | åtgärder för att informera medborgarna om de möjligheter som Internet erbjuder, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att informera medborgarna om de möjligheter som Internet erbjuder,

exempel på åtgärder på området mediekunskap finns i bilaga II,

| 3. | göra branschfolk, mellanhänder och användare av de nya kommunikationsmedierna, exempelvis Internet, medvetna om sitt ansvar genom att






  a) | uppmuntra industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster att, utan att press- och yttrandefriheten åsidosätts, undvika varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i alla audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster och att bekämpa sådan diskriminering, |
| --- | --- | --- |

3.

göra branschfolk, mellanhänder och användare av de nya kommunikationsmedierna, exempelvis Internet, medvetna om sitt ansvar genom att

a)

uppmuntra industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster att, utan att press- och yttrandefriheten åsidosätts, undvika varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i alla audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster och att bekämpa sådan diskriminering,

| b) | uppmana till vaksamhet och uppmuntra anmälningar av webbsidor som anses vara olagliga, utan att detta påverkar tillämpningen av direktiv 2000/31/EG, |
| --- | --- |

b)

uppmana till vaksamhet och uppmuntra anmälningar av webbsidor som anses vara olagliga, utan att detta påverkar tillämpningen av direktiv 2000/31/EG,

| c) | utarbeta en uppförandekod i samarbete med branschen och regleringsmyndigheter på nationell nivå och gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

c)

utarbeta en uppförandekod i samarbete med branschen och regleringsmyndigheter på nationell nivå och gemenskapsnivå,

| 4. | främja åtgärder för att bekämpa olaglig Internetverksamhet som skadar minderåriga och göra Internet till ett mycket säkrare medium; medlemsstaterna kan bland annat överväga att






  a) | införa en kvalitetsmärkning för tjänsteleverantörer, så att användarna lätt kan fastställa om en viss leverantör verkar i enlighet med en uppförandekod eller inte, |
| --- | --- | --- |

4.

främja åtgärder för att bekämpa olaglig Internetverksamhet som skadar minderåriga och göra Internet till ett mycket säkrare medium; medlemsstaterna kan bland annat överväga att

a)

införa en kvalitetsmärkning för tjänsteleverantörer, så att användarna lätt kan fastställa om en viss leverantör verkar i enlighet med en uppförandekod eller inte,

| b) | inrätta lämpliga sätt att anmäla olaglig och/eller misstänkt verksamhet på Internet. |
| --- | --- |

b)

inrätta lämpliga sätt att anmäla olaglig och/eller misstänkt verksamhet på Internet.

| II. | industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster liksom andra berörda parter att






  1. | utveckla åtgärder till minderårigas fördel, inbegripet initiativ för att underlätta för dem att få ökad tillgång till audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster, samtidigt som man undviker innehåll som kan vara skadligt, exempelvis genom filtersystem; sådana åtgärder kan inbegripa en harmonisering genom samarbete mellan regleringsorgan, självreglerande organ och samregleringsorgan i medlemsstaterna och genom utbyte av bästa praxis när det gäller till exempel system för gemensamma beskrivande symboler eller varningsmeddelanden som anger åldersgrupp och/eller aspekter av innehållet som har lett till en viss åldersrekommendation, vilket skulle hjälpa användarna att bedöma innehållet i audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster; detta skulle kunna ske exempelvis genom de åtgärder som anges i bilaga III, |
| --- | --- | --- |

II.

industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster liksom andra berörda parter att

1.

utveckla åtgärder till minderårigas fördel, inbegripet initiativ för att underlätta för dem att få ökad tillgång till audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster, samtidigt som man undviker innehåll som kan vara skadligt, exempelvis genom filtersystem; sådana åtgärder kan inbegripa en harmonisering genom samarbete mellan regleringsorgan, självreglerande organ och samregleringsorgan i medlemsstaterna och genom utbyte av bästa praxis när det gäller till exempel system för gemensamma beskrivande symboler eller varningsmeddelanden som anger åldersgrupp och/eller aspekter av innehållet som har lett till en viss åldersrekommendation, vilket skulle hjälpa användarna att bedöma innehållet i audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster; detta skulle kunna ske exempelvis genom de åtgärder som anges i bilaga III,

| 2. | undersöka möjligheten att skapa filter som förhindrar att information som kränker människans värdighet sprids på Internet, |
| --- | --- |

2.

undersöka möjligheten att skapa filter som förhindrar att information som kränker människans värdighet sprids på Internet,

| 3. | utarbeta åtgärder för att öka användningen av system för innehållsmärkning för material som sprids på Internet, |
| --- | --- |

3.

utarbeta åtgärder för att öka användningen av system för innehållsmärkning för material som sprids på Internet,

| 4. | överväga effektiva metoder för att undvika och bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster och för att främja en varierad och realistisk bild av kvinnors och mäns möjligheter och förmåga i samhället. |
| --- | --- |

4.

överväga effektiva metoder för att undvika och bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning i audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster och för att främja en varierad och realistisk bild av kvinnors och mäns möjligheter och förmåga i samhället.

EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET NOTERAR ATT KOMMISSIONEN

| 1. | avser att, inom ramen för det fleråriga gemenskapsprogrammet 2005–2008 för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik, främja informationsinsatser riktade till medborgare i hela Europa via samtliga kommunikationsmedier för att informera allmänheten om fördelarna och eventuella faror med Internet, hur Internet används på ett ansvarsfullt och säkert sätt samt om hur man klagar och aktiverar föräldrakontroll; särskilda informationskampanjer skulle kunna rikta sig till vissa målgrupper, exempelvis skolor, föräldraföreningar och användare, |
| --- | --- |

1.

avser att, inom ramen för det fleråriga gemenskapsprogrammet 2005–2008 för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik, främja informationsinsatser riktade till medborgare i hela Europa via samtliga kommunikationsmedier för att informera allmänheten om fördelarna och eventuella faror med Internet, hur Internet används på ett ansvarsfullt och säkert sätt samt om hur man klagar och aktiverar föräldrakontroll; särskilda informationskampanjer skulle kunna rikta sig till vissa målgrupper, exempelvis skolor, föräldraföreningar och användare,

| 2. | avser att undersöka möjligheten att införa ett europeiskt gratisnummer eller att utöka en befintlig tjänst i syfte att hjälpa Internetanvändare genom att hänvisa dem till tillgängliga klagomålssystem och informationsresurser samt informera föräldrar om filtertjänsternas effektivitet, |
| --- | --- |

2.

avser att undersöka möjligheten att införa ett europeiskt gratisnummer eller att utöka en befintlig tjänst i syfte att hjälpa Internetanvändare genom att hänvisa dem till tillgängliga klagomålssystem och informationsresurser samt informera föräldrar om filtertjänsternas effektivitet,

| 3. | avser att undersöka möjligheten att stödja inrättandet av ett generiskt huvuddomännamn avsett enbart för övervakade webbplatser som förbinder sig att respektera minderåriga och deras rättigheter, exempelvis .KID.eu, |
| --- | --- |

3.

avser att undersöka möjligheten att stödja inrättandet av ett generiskt huvuddomännamn avsett enbart för övervakade webbplatser som förbinder sig att respektera minderåriga och deras rättigheter, exempelvis .KID.eu,

| 4. | fortsätter att föra en konstruktiv och fortlöpande dialog med organisationer för innehållsleverantörer, konsumentorganisationer och alla berörda parter, |
| --- | --- |

4.

fortsätter att föra en konstruktiv och fortlöpande dialog med organisationer för innehållsleverantörer, konsumentorganisationer och alla berörda parter,

| 5. | avser att främja och stödja att självreglerande organ bildar nätverk och utbyter erfarenheter för att bedöma huruvida uppförandekoder och system med självreglering är effektiva och för att säkerställa högsta möjliga skyddsstandarder för minderåriga, |
| --- | --- |

5.

avser att främja och stödja att självreglerande organ bildar nätverk och utbyter erfarenheter för att bedöma huruvida uppförandekoder och system med självreglering är effektiva och för att säkerställa högsta möjliga skyddsstandarder för minderåriga,

| 6. | avser att, på grundval av information från medlemsstaterna, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet och effektiviteten av de åtgärder som anges i denna rekommendation, och att se över rekommendationen om och när det behövs. |
| --- | --- |

6.

avser att, på grundval av information från medlemsstaterna, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet och effektiviteten av de åtgärder som anges i denna rekommendation, och att se över rekommendationen om och när det behövs.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

J. KORKEAOJA

Ordförande

BILAGA I

RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDE PÅ NATIONELL NIVÅ AV ÅTGÄRDER I NATIONELL LAG ELLER PRAXIS FÖR ATT SÄKERSTÄLLA RÄTTEN TILL GENMÄLE ELLER MOTSVARANDE MED AVSEENDE PÅ NÄTVERKSBASERADE MEDIER

Mål: Att införa bestämmelser i nationell lagstiftning eller praxis i medlemsstaterna i syfte att säkerställa rätten till genmäle eller motsvarande i fråga om alla nätverksbaserade medier, med beaktande av nationella och konstitutionella rättsliga bestämmelser och utan att det påverkar möjligheten att anpassa det sätt på vilket denna rätt utövas till varje mediums särskilda egenskaper.

Med medium avses alla kommunikationsmedel för spridning till allmänheten av redigerad nätverksbaserad information, t.ex. tidningar, tidskrifter, radio, television och Internetbaserade nyhetstjänster.

Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser inom civilrätt, straffrätt eller administrativ lagstiftning som antagits av medlemsstaterna, bör varje fysisk eller juridisk person, oberoende av nationalitet, vars legitima intressen, i synnerhet men inte enbart vederbörandes rykte och goda namn, har påverkats av påståenden i en publikation eller sändning, ha rätt till genmäle eller motsvarande. Medlemsstaterna bör se till att det faktiska utövandet av rätten till genmäle eller motsvarande inte hindras av orimliga regler eller villkor.

Rätten till genmäle eller motsvarande bör gälla nätverksbaserade medier inom en medlemsstats jurisdiktion.

Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som är nödvändiga för att etablera rätten till genmäle eller motsvarande och fastställa det förfarande som skall följas för att genomföra detta. De bör särskilt se till att en tillräcklig tidsrymd medges och att förfarandena är sådana att tillfälle till genmäle eller motsvarande vederbörligen kan ges fysiska eller juridiska personer som bor eller är etablerade i andra medlemsstater.

Rätten till genmäle kan garanteras genom lagstiftning, men även genom samreglerande och självreglerande åtgärder.

Rätten till genmäle är en särskilt lämplig åtgärd i den nätverksbaserade miljön eftersom den möjliggör en omedelbar reaktion på ifrågasatt information och det är tekniskt enkelt att bifoga svar från de personer som berörs. Genmälet skall dock avges inom rimlig tid efter det att begäran inlämnats samt vid lämplig tidpunkt och på ett lämpligt sätt med hänsyn till den publikation eller sändning som genmälet avser.

Bestämmelser bör fastställas för förfaranden, varigenom tvister om rätten till genmäle eller motsvarande kan bli föremål för prövning i domstol eller liknande oberoende organ.

En ansökan om att utöva rätten till genmäle eller motsvarande får avvisas om personen i fråga inte har ett legitimt intresse av att ett sådant genmäle offentliggörs, eller om genmälet skulle innebära en straffbar handling, civilrättsliga förfaranden skulle kunna inledas mot innehållsleverantören eller genmälet skulle överskrida gränserna för allmän anständighet.

Rätten till genmäle skall inte påverkas av andra metoder som står till buds för personer vars värdighet, heder, rykte eller privatliv har kränkts av media.

BILAGA II

Exempel på åtgärder på området mediekunskap:

| a) | Fortbildning för lärare och utbildare, i samarbete med föreningar som arbetar med skydd av barn, om hur Internet kan användas i skolundervisningen på ett sådant sätt att medvetenheten upprätthålls om eventuella faror med Internet, särskilt när det gäller chattrum och andra forum. |
| --- | --- |

a)

Fortbildning för lärare och utbildare, i samarbete med föreningar som arbetar med skydd av barn, om hur Internet kan användas i skolundervisningen på ett sådant sätt att medvetenheten upprätthålls om eventuella faror med Internet, särskilt när det gäller chattrum och andra forum.

| b) | Särskild undervisning om Internet för barn från tidig ålder, inklusive lektioner där föräldrar får närvara. |
| --- | --- |

b)

Särskild undervisning om Internet för barn från tidig ålder, inklusive lektioner där föräldrar får närvara.

| c) | Ett integrerat pedagogiskt synsätt som skall ingå i läroplaner och program för mediekunskap för att ge information om hur man använder Internet på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

c)

Ett integrerat pedagogiskt synsätt som skall ingå i läroplaner och program för mediekunskap för att ge information om hur man använder Internet på ett ansvarsfullt sätt.

| d) | Nationella kampanjer riktade till medborgarna, via alla kommunikationsmedier, för att ge information om hur man använder Internet på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

d)

Nationella kampanjer riktade till medborgarna, via alla kommunikationsmedier, för att ge information om hur man använder Internet på ett ansvarsfullt sätt.

| e) | Utdelning av informationspaket om eventuella risker med Internet (”hur man surfar säkert på Internet”, ”hur man sållar bort oönskade meddelanden”) och inrättande av telefonjourer för att ta emot anmälningar eller klagomål om skadligt och olagligt innehåll. |
| --- | --- |

e)

Utdelning av informationspaket om eventuella risker med Internet (”hur man surfar säkert på Internet”, ”hur man sållar bort oönskade meddelanden”) och inrättande av telefonjourer för att ta emot anmälningar eller klagomål om skadligt och olagligt innehåll.

| f) | Lämpliga åtgärder för att inrätta eller förbättra telefonjourer så att det blir lättare att lämna klagomål och för att göra det möjligt att anmäla skadligt eller olagligt innehåll. |
| --- | --- |

f)

Lämpliga åtgärder för att inrätta eller förbättra telefonjourer så att det blir lättare att lämna klagomål och för att göra det möjligt att anmäla skadligt eller olagligt innehåll.

BILAGA III

Exempel på åtgärder som branschen och berörda parter kan vidta till minderårigas fördel:

| a) | Systematiskt ge användarna tillgång till ett effektivt filtersystem som kan uppdateras och är lätt att använda när de tecknar abonnemang hos en Internetleverantör. |
| --- | --- |

a)

Systematiskt ge användarna tillgång till ett effektivt filtersystem som kan uppdateras och är lätt att använda när de tecknar abonnemang hos en Internetleverantör.

| b) | Erbjuda tillgång till särskilda tjänster som är avsedda för barn och försedda med automatiska filtersystem som hanteras av Internetleverantörer och mobiltelefonoperatörer. |
| --- | --- |

b)

Erbjuda tillgång till särskilda tjänster som är avsedda för barn och försedda med automatiska filtersystem som hanteras av Internetleverantörer och mobiltelefonoperatörer.

| c) | Införa incitament för att tillhandahålla en regelbundet uppdaterad beskrivning av tillgängliga webbplatser som gör det lättare att klassificera webbplatser och bedöma deras innehåll. |
| --- | --- |

c)

Införa incitament för att tillhandahålla en regelbundet uppdaterad beskrivning av tillgängliga webbplatser som gör det lättare att klassificera webbplatser och bedöma deras innehåll.

| d) | Publicera banners på sökmotorer för att rikta uppmärksamheten mot tillgänglig information både om ansvarsfull användning av Internet och om telefonjourer. |
| --- | --- |

d)

Publicera banners på sökmotorer för att rikta uppmärksamheten mot tillgänglig information både om ansvarsfull användning av Internet och om telefonjourer.

---

(1)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 87.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 7 september 2005 (EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 217), rådets gemensamma ståndpunkt av den 21 september 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

3

(4)  EGT L 270, 7.10.1998, s. 48.

4

(5)  EGT L 298, 17.10.1989, s. 23. Direktivet ändrat genom direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).

5

(6)  EGT L 33, 6.2.1999, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 787/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 12).

6

(7)  EUT L 162, 1.7.2003, s. 1.

7

(8)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

8

(9)  EGT L 202, 30.7.1997, s. 60.

9

(10)  EGT C 296, 10.11.1995, s. 15.

10

---

16.6.2007

| 16.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/s3

---

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

Till följd av den senaste utvidgningen av Europeiska unionen blev vissa upplagor av EUT den 27, 29 och 30 december 2006 publicerade i ett enklare format på de officiella EU-språken.

Det har därför beslutats att på nytt publicera rättsakterna från dessa nummer i deras traditionella format, som rättelser.

Därför kommer de EUT som innehåller dessa rättelser att publiceras bara på de språk som fanns före utvidgningen. Översättningarna av dessa rättsakter till de nya medlemsspråken kommer att publiceras i en specialutgåva av Europeiska unionens officiella tidning, innehållande institutionernas och Europeiska centralbankens rättsakter som antagits före den 1 januari 2007.

Följande tabell visar de nummer av EUT som publicerades den 27, 29 och 30 december 2006 samt de rättelser som överensstämmer med dessa.

| EUT av den 27 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

EUT av den 27 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| EUT av den 29 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

EUT av den 29 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 387

L 34

| EUT av den 30 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

EUT av den 30 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---