----

----

II Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

412 plenarinė sesija2004 m. spalio 27 – 28 d.

----

Nuomonė dėl „Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl perdraudimo ir direktyvų 73/239/EEB, 92/49/EEB bei direktyvų 98/78/EB ir 2002/83/EB pakeitimų“

KOM(2004) 273 galutinis – 2004/0097 (COD)

(2005/C 120/01)

2004 m. birželio 10 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateikti nuomonę dėl: „Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl perdraudimo ir direktyvų 73/239/EEB, bei 92/49/EEB ir direktyvų 98/78/EB ir 2002/83/EB pakeitimų“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo specializuotasis skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 6 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėjas – p. FRANK von FÜRSTENWERTH.

Savo 412-ojoje 2004 m. spalio 27 – 28 d. plenarinėje sesijoje (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 158 nariams balsavus „už“, 4 „prieš“ ir 3 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įvadas

2.   Komisijos pasiūlymai

3.   Bendrosios pastabos

4.   Mokumo taisyklė, taikoma gyvybės draudimo veiklos srityje (38 str.)

5.   Mokumo atsargos žalos perdraudimo veiklai taisyklės (37, 55 str.)

6.   Perdraudimo ir retrocesijos (antrinio perdraudimo) faktoriai (37, 38 str.)

7.   Kapitalo įdėjimo taisyklės (34 str.)

8.   Pereinamieji terminai (51 str.)

Perdraudimo įmonėms šiuo metu nėra taikoma jokių vieningų ES taisyklių. Todėl Komitetas rekomenduoja Komisijai išsamiai patikrinti, ar reikia kitų pereinamojo laikotarpio taisyklių. Pavyzdžiui, į jas galėtų būti įtraukiami šiuo metu draudikų naudojami nuosavo kapitalo instrumentai, kurie remiantis nuosavo kapitalo reikalavimais, nėra pripažįstami pirminiams draudikams.

9.   Išvados

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Captive kuri užsiima perdraudimu, yra perdraudikas, priklausantis įmonei ar įmonių grupei, tačiau ši įmonė ar įmonių grupė neužsiima pirminiu draudimu ar perdraudimu. Captive verslas apsiriboja vien šios įmonės ar įmonių grupės perdraudimu.

----

----

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl apribojimų, taikomų toluolo ir trichlorbenzeno pardavimui ir naudojimui (Tarybos direktyvos 76/769/EEB dvidešimt aštuntasis pakeitimas)

KOM(2004) 320 galutinis - 2004/0111 (COD)

(2005/C 120/02)

2004 m. gegužės 11 d. Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl apribojimų, taikomų toluolo ir trichlorbenzeno pardavimui ir naudojimui (Tarybos direktyvos 76/769/EEB dvidešimt aštuntasis pakeitimas)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 6 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėjas - p.Sears.

412-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 165 nariams balsavus „už“, 1 „prieš“ ir 5 susilaikius, priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymo santrauka

3.   Bendrosios pastabos

4.   Toluolas

5.   Trichlorbenzenas

6.   Specifiniai komentarai

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 146A 1990 06 15

(2)OL L 84 1993 04 05

(3)OL L 273 2000 10 26

(4)OL L 262 1976 09 27

(5)OL L 231 1995 09 28

(6)OL L 178 2003 07 17

(7)  Duomenys iš APA (Aromatinių medžiagų gamintojų asociacijos), kuri yra CEFIC (Europos cheminių medžiagų pramonės tarybos) narys.

(8)  Europos cheminių preparatų biuro interneto svetainė ( http://ecb.jrc.it).

(9)  Duomenys iš „Eurochlor“, kuris yra CEFIC narys.

(10)  CSTEE nuomones galima rasti Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato interneto svetainėje.

----

----

Nuomonė dėl „Mažųjų ir vidutinių įmonių bei socialinės ekonomikos įmonių sugebėjimas prisitaikyti prie ekonomikos augimo sąlygotų permainų“

(2005/C 120/03)

2004 m. balandžio 27 d. Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja Loyola de PALACIO Komisijos vardu paprašė Europos ekonomikos ir socialinio reikalų komiteto pateikti tiriamąją nuomonę dėl: „Mažųjų ir vidutinių įmonių bei socialinės ekonomikos įmonių sugebėjimas prisitaikyti prie ekonomikos augimo sąlygotų pokyčių“.

Vienos bendros rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 6 d. priėmė šią nuomonę (pranešėja – p. FUSCO).

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. spalio 27-28 d. 412-osios plenarinės sesijos metu (2004 m. spalio 27 d. posėdis) priėmė šią nuomonę, 169 balsavus „už“, 2 – „ prieš“, o 5 susilaikius.

Įžanginė pastaba

Atsižvelgiant į Europos Komisijos pateiktą prašymą, šioje nuomonėje pasiūlyta tema yra tiriama jau vykstančios ir potencialiai galimos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), įskaitant mikroįmones, bei socialinės ekonomikos įmonių (SEĮ) sąveikos aspektu, tuo pačiu nagrinėjant įvairius SEĮ modelius ir priemones, kurie turėjo ar gali turėti esminės įtakos MVĮ ir SEĮ prisitaikymo galimybėms.

1.   Tikslai ir norminė bazė

2.   Socialinė ir ekonominė bazė

3.   Geriausių naudingų veiklos metodų, galinčių stimuliuoti visuomenei palankesnę politiką bei kuriuos būtina nuodugniai patyrinėti, tipai.

3.1   Bendrosios pastabos

3.2   Geros praktikos tipologija

4.   Rekomendacijos dėl tyrimų – veiksmų programos, kuri padėtų nustatyti ilgalaikę MVĮ ir SEĮ skatinimo politiką, remiant šių įmonių tarpusavio sąveiką.

4.1   Bendrosios pastabos

4.2   Specifinės rekomendacijos

4.2.1   Europos Socialinės Ekonomikos Įmonių Stebėjimo instituto steigimas bei daugiamečio SEĮ – SEĮ bei MVĮ – SEĮ sąveikos tyrimo programos įkūrimas.

4.2.2   Pilnavertis MVĮ ir SEĮ dalyvavimas Europos įmonių skatinimo programose

4.2.3   Pritarimas OCDE tarpministerinės Stambulo konferencijos, skirtos MVĮ, išvadoms bei šių išvadų taikymas SEĮ.

4.2.4   Socialinio dialogo gerinimas visuomenėje, valstybėje bei Bendrijos lygmeniu.

4.2.5   Darbuotojų dalyvavimo sprendimų priėmimo procese ir įmonių kapitale skatinimo metodų paieška.

5.   Išvados

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Pirmininko išvados – Lisabona, 2000 m. kovo 23 ir 24, 14 skyrius.

(2)  The European Charter for Small enterprises, Luxembourg: Office for the Official Publications of the European Communities, 2002. Komisija tvirtina, kad Chartija buvo pripažinta 2002 m. balandžio 23 d. Maribore (žiūr. : http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/sme-package/index.htm). Komitetas, kaip ir Parlamentas balsu reikalauja pripažinti juridinį Chartijos teisėtumą bei tiesiogiai įrašyti ją į Europos Bendrijos steigimo sutarties straipsnį, liečiantį pramonę.

(3)  „Pilno užimtumo ir kokybiškesnių darbo vietų visiems strategija“ COM(2003) 006 final.

(4)  Rekomendacija 2003/361/ET, pakeičianti Rekomendaciją 96/280/ET (2003 m. gegužės 20 d. JO L Nr. 124, 36 psl.), kuri bus taikoma nuo 2005 m. sausio 1 d. Tiek galiojančioje rekomendacijoje, tiek naujojoje Rekomendacijoje apibrėžimai lieka tie patys. Keičiasi tik apyvartos bei Metinio Balanso dydžiai.

(5)  B. Roelants (koordinatorius): Paruošiamoji medžiaga Pirmajai konferencijai Socialinės ekonomikos Centrinėje ir Rytų Europoje tema, 2002, 34 psl. Bendrieji vardikliai, nustatyti remiantis Europos Komisijos, Regionų komiteto, CEP-CMAF (Europos Kooperatyvų, Bendrijų, Asociacijų ir Fondų konferencija) ir FONDA (susijusios su organizacijomis, kurios yra socialinės ekonomikos koncepcijos pradininkės) pateiktais apibrėžimais.

(6)  McIntyre et al: Small and medium enterprises in transitional economies, Houndmills: MacMillian, p 10.

(7)  Taikant Reglamentą dėl Europos Kooperatyvinių bendrovių. Žiūr. 2003-7-22 Tarybos Reglamentą EB Nr.1435/2002 dėl Europos kooperatyvinių bendrovių (SEC) įstatų.

(8)  Europos Komisija: Darbo dokumentas – Bendrijos išsiplėtusioje Europoje, 2003 m. spalio 3 d., 5 psl.

(9)  Europos Komisija (2004): Naujoji partnerystė Santarvei – Susiliejimas, Pranašumas, Bendradarbiavimas – Trečioji ataskaita apie ekonominę ir socialinę santarvę, 5 ir 8 psl.

(10)  EESRK nuomonė Nr. 242/2000, 2000-4-26 JO Nr. C 117.

(11)  Neseniai skelbtame tyrime OCDE patikslina, kad sąvoka „socialinė ekonomika“ yra daug platesnė nei tik pelno nesiekiančių įmonių sektorius, nes jį mažiau įtakoja taisyklės, draudžiančios perskirstymą, pagal kurias organizacijoms teisiškai draudžiama skirstyti savo savininkams gautus perteklius (OECD 2003, „The non-profit sector in a changing economy“, Paris, 299 psl.).

(12)  Į šį skaičių nėra įtrauktos netiesioginės darbo vietos kaip, pavyzdžiui, nepriklausomi žemės ūkio darbuotojai arba MVĮ, kurios yra kooperatyvų akcininkės. CIRIEC 2000: „The enterprises and organisations of the third system: strategic challenge for employment“ Lježo Universitetas.

(13)  Tang ir kt. 2002, 44 psl.

(14)  Žiūr. CEP-CMAF Chartiją (Nuolatinė Europos Kooperatyvų, Bendrijų, Asociacijų ir Fondų konferencija).

(15)  Europos Komisija : Žalioji Knyga – Verslumo dvasia Europoje, KOM(2003) 27 galutinis, C ii skirsnis.

(16)  DG Enterprise (2002): Helping business grow – a „good practice guide“ for business support organisations, 11 psl.

(17)  Proginės lėšos (opportunity cost) tai iš anksto užsibrėžtos gauti pajamos ar pelnas, atsirandančios priėmus ypatingą sprendimą, atvejais, kai ištekliai yra riboti ar kai reikalas liečia du tarpusavyje besikertančius projektus. Pavyzdžiui, proginės lėšos statant kokiame nors sklype gamyklą yra iš anksto numatytos lėšos, atsirandančios dėl to, kad šiame sklype nebus statomi administraciniai pastatai. Tuo pačiu, jei statomi administraciniai pastatai, proginės lėšos bus tos, kurios atsiranda dėl gamyklos nestatymo šiame sklype. Priimant sprendimą, proginės lėšos yra labai svarbus faktorius, nors jos ir nėra įtraukiamos į bendrovės buhalteriją (Oxford Dictionary of Finance and Banking ; Oxford : Oxford University Press, 1997, 252 psl.).

(18)  Žiūr. taip pat Ispanijoje praktikuojamą„ vienintelio išmokėjimo“ (pago único) sistemą. Šios priemonės esmė – darbuotojai, kurie atleisti iš darbo ir nori įkurti darbuotojų kooperatyvą („sociedad laboral“) arba nusprendžia tapti šių įmonių darbuotojais,- dalininkais, turi galimybę gauti iš karto savo nedarbo pašalpą už dvejus metus, su sąlyga, kad jie išdirbo šioje įmonėje ne trumpiau kaip 12 mėnesių.

(19)  Žiūr. Prancūzijos Kooperatyvų ir Tradicinių Verslų Susivienijimų Federacijos tinklalapį http://www.ffcga.coop, o taip pat tinklalapį : Associazione Nazionale Cooperative fra Dettaglianti http://www.ancd.it/

(20)  Ypač fondas SOCODEN, įkurtas Prancūzijos gamybinių kooperatyvų, žiūr. : http://www.scop-entreprises.com/outils.htm

(21)  Žiūrėti: Cordis Focus Nr. 247, 2004 m. liepos 14 d., 14 psl.

(22)  Teisinės, buhalterinės ir kt. Normos.

(23)  Pagrindiniai kooperatinės darbuotojų nuosavybės principai yra nustatyti Pasaulinėje kooperatinės darbuotojų nuosavybės deklaracijoje (2004 m. vasaris), kurią priėmė Tarptautinė pramonės, amatų, paslaugų ir socialinių gamintojų kooperatyvų organizacija. Tai 18 mėnesių trukusių viso pasaulio narių konsultacijų vaisius. Šie principai yra būdingi darbuotojų kooperatyvams ir papildo CICOPA pranešimą dėl kooperatinio identiteto ir Tarptautinės darbo organizacijos rekomendaciją 193/2002 dėl kooperatyvų rėmimo.

----

----

Nuomonė dėl „Visos Europos transporto koridorių“

(2005/C 120/04)

2003 m. sausio 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl: „Visos Europos transporto koridorių“.

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės specializuotas skyrius 2004 m., atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 5 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėja –p. ALLEWELDT.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 164 nariams balsavus „už“, 2 „prieš“ ir 9 susilaikius priėmė šią nuomonę:

1.   Įvadas

2.   Naujos bendrosios sąlygos bendroje transporto infrastruktūros politikoje

3.   Nuolatinės tyrimų grupės darbo kryptis

3.1   Nauji pokyčiai ir seni uždaviniai: informacija ir skaidrumas

3.2   Pasinaudojimas konsultacijomis: „europiniams“ transporto keliams reikia „europietiško konsensuso“

3.3   Nuo konsultacijos prie konceptualaus ir praktinio darbo kartu

3.4   Koridorių tinklas ir regionų bendradarbiavimas

3.5   Ateities uždavinys – naujų jungčių kūrimas

4.   Nuolatinės tyrimų grupės veikla atskiruose transporto koridoriuose

5.   Rekomendacijos dėl būsimos veiklos

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  2002 m. spalio 23 d. Biuro sprendimas.

(2)  Tolesnį vertinimą žr. EESRK Nuomonėje. Oficialusis leidinys C 10, 2004-01-14, p. 70.

(3)  CESE 1043/2003 fin. – yra transporto tinklo TEN specializuoto skyriaus sekretoriate.

(4)OL C 108, 2004-04-30, p. 35.

(5)  Transport-Infrastructure-Needs-Assessment (TINA) (Transporto infrastruktūros poreikių įvertinimas), Infrastruktūros planavimas su stojančiomis šalimis paskutinio dešimtmečio antrojoje pusėje.

(6)  Albanija, Bosnija-Hercegovina, Kroatija, Serbija-Juodkalnija, Makedonija (FYROM - Former Yugoslav Republic of Macedonia - Buvusi Jugoslavijos Respublika Makedonija).

(7)  Išsamus koridorių žemėlapis yra Specializuotos sekcijos sekretoriate TEN.

(8)  PETRAs: 4 transporto regionai pagal 1997 m. Helsinkio deklaraciją: Barencas-Euro-Arktika (Barents-Euro-Arctic) – Juodosios jūros baseinas (Black Sea basin) – Viduržemio jūros baseinas (Mediterranean basin) – Adrijos ir Jonijos jūros (Adriatic/Ionean Seas).

(9)OL C 108, 2004-04-30, p. 35, 1.8.1 - 1.8.8 dalys

(10)  Vokietija – Lenkija – Baltarusija – Rusija.

(11)  Vokietija – Čekijos Respublika – Austrija – Slovakija – Vengrija – Rumunija – Bulgarija – Graikija – Turkija.

(12)  Austrija – Kroatija – Serbija – BJRM – Slovėnija – Vengrija – Serbija – Bulgarija.

(13)  Žiūr. 1 priedą.

(14)  Italija – Slovėnija – Vengrija – Ukraina – Slovakija – Kroatija – Bosnija-Hercogovina.

(15)  Veiksmų detalės yra ruošimo stadijoje ir todėl šioje Nuomonėje nėra nurodytos, bet jas galima pasižiūrėti išsikvietus TEN specializuoto skyriaus sekretoriate.

(16)  Vokietija – Austrija – Slovakija – Vengrija – Kroatija – Serbija – Bulgarija – Moldova – Ukraina – Rumunija

(17)  „Siekis sureguliuoti visos Europos Vidaus vandenų laivybą“, OL C 10, 2004-01-14, p. 49.

(18)  Kitus išdėstytus samprotavimus tuo klausimu žiūrėkite LEVAUX darbo dokumente, kurį galima gauti TEN specialios sekcijos sekretoriate.

(19)  žiūrėkite 4 išnašą.

(20)  Vokietija – Lenkija – Ukraina.

(21)  Lenkija – Slovakija – Čekijos Respublika.

(22)  Žr. 2 priedą – duomenys yra neoficialūs ir bus keičiami.

----

----

Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui – „Sujungti Europą dideliu greičiu: naujausi pasiekimai elektroninių komunikacijų sektoriuje“

KOM(2004) 61 galutinis

(2005/C 120/05)

2004 m. kovo 29 d. Komisija, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui – „Sujungti Europą dideliu greičiu: naujausi pasiekimai elektroninių komunikacijų sektoriuje“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už komiteto darbo šia tema parengimą, 2004 m. spalio 5 d. priėmė nuomonę. Pranešėjas - p. McDonogh.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. spalio 27 – 28 d. 412-osios plenarinės sesijos metu (2004 m. spalio 27 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę 163 nariams balsavus „už“. 1 „prieš“, ir 3 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Faktinė informacija

Pastabos

3.   Bendros pastabos

3.6.1   Reglamentavimo pagrindai

3.6.2   Plačiajuosčio ryšio įdiegimas

3.6.3   3G įdiegimas ir vystymas

3.6.4   Naujos paslaugos ir paklausos sužadinimas

3.7   Baigiamosios pastabos

Užbaigiant, komitetas dar kartą išreiškia paramą el. Europos 2005 m. veiksmų plano: termino vidurio peržiūros [KOM(2004) 108 galutinis] paskelbimui bei patvirtinimui, kad el. Europos 2005 m. uždaviniai lieka galioti iki 25 valstybių narių išsiplėtusios ES kontekste. Mes laukiame, kada galėsime peržvelgti pakoreguotą el. Europos 2005 m. veiksmų planą ir dėl šio plano birželio mėn. Tarybos padarytas pastabas.

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Van Ark, B. ir Mahony, O. (2003 m.), ES našumas ir konkurencingumas: pramonės perspektyva, http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/competitiveness/doc/eu_competitiveness_a_sectoral_perspective.pdf.

(2)  Žr. OL C 169, 1999 6 16, 30 p.; OL C 368, 1999 12 20, 51 p.; OL C 14, 2001 1 16, 35 p.; OL C 123, 2001 4 25, 61 p.; OL C 123, 2001 4 25, 36 p.; OL C 139, 2001 11 5, 15 p.; OL C 311, 2001 2 7, 19 p.; OL C 48, 2002 2 21, 33 p.; OL C 48, 2002 2 21, 27 p.; OL C 221, 2002 9 17, 22 p.; OL C 241, 2002 10 7, 119 p.; OL C 61, 2003 3 14, 32 p.; OL C 61, 2003 3 14, 184 p.; OL C 220, 2003 9 16, 33 p.; OL C 220, 2003 9 16, 36 p.; OL C 80, 2004 3 30, 66 p. ir kitus.

(3)  http://erg.eu.int/doc/whatsnew/erg_0330rev1_remedies_common_position.pdf

(4)  KOM(2002) 263 galutinis, el. Europa 2005 m.: informacinė visuomenė visiems.

(5)  IP/04/626 Jungti Europą dideliu greičiu: Komisija tiki nacionalinėmis plačiajuosčio ryšio strategijomis.

(6)  COCOM04-20 GALUTINIS Komunikacijų komiteto darbinis dokumentas „Plačiajuosčio ryšio prieiga Europos Sąjungoje: 2004 m. sausio 1 d. situacija“.

(7)  IP/04/23 Trečiosios bangos mobilusis ryšys Europai.

(8)  KOM(2004) 96 galutinis, Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo: daugiametės Bendrijos programos įsteigimas siekiant kad skaitmeninė informacija Europoje taptų prieinamesnė, labiau vartojama ir labiau tinkama naudoti. EESRK nuomonė: 2004-04-30 OL C 117, 49 psl.

(9)  KOM(2004) 261 galutinis Autorinių ir susijusių teisių valdymas vidaus rinkoje.

(10)  KOM(2003) 46 galutinis Pasiūlymas Europos Parlamentui ir Tarybai priimti direktyvą dėl priemonių ir procedūrų, kurios užtikrintų intelektinės nuosavybės teisių vykdymą. EESRK nuomonė: 2004-02-05 OL C 32, 15 psl.

----

----

Nuomonė dėl Iš dalies pakeisto Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl direktyvos dėl uostų apsaugos didinimo

KOM (2004) 393 galutinis – 2004/0031 (COD)

(2005/C 120/06)

2004 m. birželio 11 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 80 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialiniu komitetu dėl Iš dalies pakeisto Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl direktyvos dėl uostų apsaugos didinimo

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 5 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja – dr. Bredima.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 27 - 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 169 nariams balsavus „už“ ir 6 susilaikius. priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymas

3.   Bendros pastabos

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 61, 2003 3 14, p. 174.

(2)  KOM (2003)229 galutinis – OL C 32, 2004 2 5, p. 21.

(3)  KOM (2004)76 galutinis – OL C 241, 2004 9 28.

(4)  KOM(2004) 393 galutinis

----

----

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl prekybos tam tikrais policikliniais aromatiniais angliavandeniliais ir jų naudojimo gaminant alyvą ir padangas apribojimų (dvidešimt septintasis dalinis Tarybos direktyvos 76/769/EEB pakeitimas)

KOM(2004) 98 galutinis - 2004/0036 (COD)

(2005/C 120/07)

2004 m. kovo 22 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 95 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl prekybos tam tikrais policikliniais aromatiniais angliavandeniliais ir jų naudojimo gaminant alyvą ir padangas apribojimų (dvidešimt septintasis dalinis Tarybos direktyvos 76/769/EEB pakeitimas)

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 21 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas – p. Sears.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 27-28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 154 nariams balsavus „už“, 3 „prieš“ ir 7 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymo santrauka

3.   Bendros pastabos

4.   Konkrečios pastabos

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2702/1999 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus teikimo ir jų skatinimo trečiosiose šalyse priemonių ir Reglamentą (EB) Nr. 2826/2000 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo veiksmų vidaus rinkoje

KOM(2004) 233 galutinis - 2004/0073 CNS

(2005/C 120/08)

2004 m. balandžio 21 d. Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 36 ir 37 straipsniais, nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2702/1999 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus teikimo ir jų skatinimo trečiosiose šalyse priemonių ir Reglamentą (EB) Nr. 2826/2000 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo veiksmų vidaus rinkoje

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkosaugos skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 21 d. patvirtino savo nuomonę. Pranešėjas – p. Leif E. Nielsen.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 412-osios plenarinės sesijos 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 27 d.posėdyje) priėmė šią nuomonę „už“ 171 balsų, „prieš“ 1 ir 6 susilaikiusiųjų.

1.   Prielaidos

2.   Bendros pastabos

3.   Konkrečios pastabos

4.   Išvada

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

Pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Komisijos pranešimas Tarybai ir Europos Parlamentui Europos veiksmų planas organiniam maistui ir ūkininkavimui, COM(2004) 415 galutinis

----

----

Nuomonė dėl Pramonės permainų ir valstybės pagalbos plieno sektoriuje

(2005/C 120/09)

2004 sausio 29 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl: Pramonės permainų ir valstybės pagalbos plieno sektoriuje.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, atsakinga už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, priėmė savo nuomonę 2004 m. rugsėjo 9 d. Pranešėjas buvo p. Lagerholm, o antrasis pranešėjas – p. Kormann.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 154 balsais „už“, 3 balsavus „prieš“ ir 11 susilaikius:

1.   Įžanga, nuomonės tikslai bei apimtis; naudojamų terminų apibrėžimas

2.   Valstybės pagalba ir bendras jos poveikis

Valstybės įtaka Europos plieno pramonėje

3.   ES pagalbos politika ir jos reikšmė pramonės permainoms plieno sektoriuje

Bendrasis EAPB pagalbos suteikimo draudimas yra apeinamas

Kaip atsirado valstybės pagalbos samprata plieno sektoriuje XX a. aštuntajame dešimtmetyje?

Priverstinis rinkos reguliavimas (1980-1985 m.)

Palaipsniškas rinkos liberalizavimas (nuo 1985 m.)

Trumpai:

Tyrimų ir plėtros pagalba skatina konkurencingumą

Plieno pramonės konkurencingumo užtikrinimas XXI a. pradžioje

4.   Dabartinis ES pagalbos plieno sektoriui režimas – tarptautinių pagalbos sutarčių modelis?

5.   Išvados

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2004) 274: šis komunikatas šiuo metu yra analizuojamas nuomonėje CCMI 017 (pranešėjas: p. van Iersel), ir nuomonėje savo iniciatyva CCMI 014 dėl bendrovių perkėlimų (pranešėjas: p. Rodriguez Garcia-Caro).

(2)  Paskutinė nuo bendrojo valstybės pagalbos draudimo leidžianti nukrypti nuostata buvo taikyta regioninių investicijų subsidijoms Graikijos plieno gamintojams; ji nustojo galioti 2000 m.

(3)  Pagal šias pagalbos formas buvo teikiama ir pavienė regioninių investicijų pagalba, tačiau ja naudotis galėjo tik tokios šalys, kaip Airija, Graikija ir buvusi VDR.

----

----

Nuomonė dėl Sveikatos sauga: kolektyvinis įsipareigojimas ir nauja teisė

(2005/C 120/10)

Procedūra

2004 m. sausio 28 d., vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, nusprendė parengti nuomonės savo iniciatyva projektą dėl „Sveikatos sauga: kolektyvinis įsipareigojimas ir nauja teisė“.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 22 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas – p. Bedossa.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 164 balsavus „už“, 3 – „prieš“, o 7 susilaikius, priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

2.   ES požiūrio istorinės ištakos

3.   Sveikatos saugos principai

3.1   Sveikatos sprendimas

3.2   Pavojaus ir naudos santykis

4.   Medicininiai sveikatos saugos veiksniai

Išskiriami penki esminiai veiksniai.

4.1   Sveikatos stebėsena

4.2   Terapijos strategijų pasirinkimas

4.3   Sveikatos priežiūros ir medicinos veiksmų atlikimas

4.4   Sveikatos priežiūros struktūrų organizavimas ir darbas

4.5   Sveikatos priežiūros produktų naudojimas

5.   Pasiūlymai - EESRK rekomendacijos

5.1   Sveikatos saugos administraciniai aspektai

5.2   Aiškiai pripažintos galios

5.3   Pripažintas sveikatos priežiūros administravimas

5.4   Administracijai nepavaldžios ekspertizės poreikis

5.5   Atskiras ekspertų, sprendimus priimančių asmenų ir vadovų vaidmuo

5.6   Sprendimų priėmimo procedūrų skaidrumas

5.7   Elgesio kodeksas, reglamentuojantis pranešimus, susijusius su sveikatos sauga

5.8   Įprasti pranešimai

5.9   Pranešimai apie krizinę padėtį

6.   Išvada

2004 m. rugsėjo 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Nuomonė dėl Komisijos komunikato „Dėl pacientų judėjimo ir sveikatos priežiūros gerinimo Europos Sąjungoje svarstymo aukštu lygiu eigos“

(KOM (2004) 301 galutinis)

(2005/C 120/11)

Procedūra

2004 m. balandžio 20 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė paprašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą pateikti nuomonę dėl Komisijos komunikato „Dėl pacientų judėjimo ir sveikatos priežiūros gerinimo Europos Sąjungoje svarstymo aukštu lygiu eigos“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 22 d. pateikė savo nuomonę. Pranešėjas - M. BEDOSSA.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje 2004 m. spalio 27 d. - 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė šią nuomonę 170 balsų „už“, 3 „prieš“ ir 6 susilaikus:

1.   Įvadas

Europos Sąjungos valstybėse narėse veikiančios sveikatos priežiūros sistemos ir jų vykdoma politika yra daugiau ar mažiau tarpusavyje susijusios, kita vertus, nacionaliniai atsakingieji darbuotojai, prieš priimdami sprendimus, retai bei nieko nepranešdami, atlieka dabartinių Europoje arba už jos ribų veikiančių sistemų lyginamąją analizę, tam panaudodami turimus duomenis.

2   Kontekstas

3.   Pagrindiniai tyrimai

4.   Konkretūs veiksmai

5.   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymai

6.   Išvada

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nuomonė dėl iniciatyvos „Sveikatos priežiūra“. – Pranešėjas: M. BEDOSSA – OL C 234, 2003 9 30.

(2)  Žr. EESRK nuomonę „Europos sveikatos draudimo pažymėjimas“. – Pranešėjas: M. Gérard DANTIN – OL C 220, 2003 9 16.

(3)  Nuomonė dėl iniciatyvos parengti metmenis „Sveikatos priežiūros apsauga: bendras tikslas, nauja teisė“. – Pranešėjas: M. BEDOSSA (SOC /171).

----

----

Nuomonė dėl:

(KOM(2004) 178 galutinis - 2004/0061 (CNS))

(2005/C 120/12)

2004 m. balandžio 7 d. Taryba nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu pagal Sutarties dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnį dėl Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl konkrečios trečiųjų šalių piliečiams leidimo atvykti tvarkos vykdyti mokslinius tyrimus Europos bendrijoje. Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos palengvinti trečiųjų šalių piliečiams leidimą atvykti vykdyti mokslinius tyrimus Europos bendrijoje. Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos palengvinti valstybių narių vienodų trumpalaikių vizų išdavimą mokslininkams iš trečiųjų šalių, kurie keliauja Europos Bendrijos teritorijoje, kad vykdytų mokslinius tyrimus

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, 2004 m. rugsėjo 22 d. patvirtino nuomonę. Pranešėja - p. King.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 412-osios plenarinės sesijos metu 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę 181 nariams balsavus „už“, 1 „prieš“ ir 3 susilaikius.

1.   Komisijos dokumento esmė

2.   Bendros pastabos

3.   Konkrečios pastabos

3.1   Europos mokslinių tyrimų politiką atitinkantys pasiūlymai

3.2   Pasiūlymai papildyti Bendrijos imigracijos politikos priemones

3.3   Pagrindinis mokslinių tyrimų organizacijų vaidmuo

3.4   Mokslinių tyrimų organizacijų prisiimama atsakomybė

3.5   Išsamus mokslininko sąvokos paaiškinimas atsižvelgiant į Europos Sąjungos poreikius

3.6   Leidimas nuolat gyventi nesietinas su mokslininko statusu

3.7   Mokslininkų mobilumas Europos Sąjungoje

3.8   Siūlomos direktyvos teisinio pagrindo pasirinkimas

3.9   Kiti klausimai

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 110, 2004 4-30, p. 3, pranešėjas: p. Wolf.

(2)  KOM(2003) 436 galutinis.

(3)  Šis skaičius apskaičiuotas pagal dabartinės turimos statistinės informacijos suvestinę.

(4)  EESRK 2004 m. balandžio 28 d. nuomonė 658/2004 Pranešėjas p. Dantin.

----

----

Nuomonė dėl mokymo ir produktyvumo

(2005/C 120/13)

2004 m. balandžio 22 d. Europos reikalų ministro p.Atzo Nicolaï laišku Nyderlandai, kaip pirmininkaujanti valstybė, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengtų tiriamąją nuomonę dėl Mokymo ir produktyvumo.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 22 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas - p.Koryfidis.

2004 m. spalio 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 412-ojoje plenarinėje sesijoje priėmė šią nuomonę 81 nariui balsavus „už“, 1 „prieš“ ir 1 susilaikius.

1.   Nuomonės pagrindas

2.   Įžanga

3.   Sąvokų apibrėžimas (8)

4.   Europos Sąjungos profesinio mokymo politika

5.   Europos Sąjungos produktyvumo didinimo politika

6.   Santykis tarp mokymo ir produktyvumo

7.   Problemos ir įvertinimas siekiant didinti Europos produktyvumą

8.   Atsakomybės pasiskirstymas ir finansavimo klausimas

9.   Geriausios praktikos pavyzdys: visapusiškas subalansuotos plėtros procesas vietos lygiu

10.   Rekomendacijos

2004 m. spalio 28 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Žr. Nyderlandų pirmininkavimo programą.

(2)  Žr. Pirmininkaujančios valstybės išvadų III skyrių.

(3)  Žr. Šių išvadų 45 punktą.

(4)  Naują Socialinę darbotvarkę Komisija pateiks 2005 m. pirmoje pusėje.

(5)  Lisabonos strategijos tarpinis įvertinimas numatomas pavasario Europos Vadovų Taryboje (2005 m. kovas).

(6)  Nyderlandai, kaip pirmininkaujanti valstybė, paragino įgyvendinti struktūrinę kaitą keturiose politikos srityse: efektyvus santykio darbo darbinės veiklos ir socialinio/šeimos gyvenimo performulavimas; socialinės apsaugos sistemos suaktyvinimas; kaitos darbo vietoje skatinimas; mokymas ir produktyvumas.

(7)  Šis požiūris į problemas – t.y. atskirų dalykų įtraukimas į bendruosius – yra ypač būdingas EESRK darbui. Kaip gerus tokio požiūrio pavyzdžius galima paminėti neseniai parengtas nuomones OL C 110, 2004 4 30 (Hornung-Draus-Greif) ir OL C 117, 2004 4 30 (Ribbe-Ehnmark).

(8)  CEDEFOP leidiniuose pateikiama išsamesnė informacija apie apibrėžimus profesinio švietimo ir mokymo srityje; plg. ypač CEDEFOP glosarijų ir pranešimus apie profesinio mokymo tyrimus ir profesinio rengimo politiką (www.cedefop.eu.int ir www.trainingvillage.gr). Tai papildo nuomonės priedas.

(9)  Dėl apibrėžimo žr. SEC(2000) 1832 (Memorandumas dėl tęstinio mokymosi) ir KOM(2001) 678 galutinis (Europos tęstinio mokymosi teritorijos sukūrimas).

(10)  KOM (2001) 678 galutinis.

(11)  Dėl apibrėžimo žr. SEC(2000) 1832 ir Europos Komisijos komunikatą (1997) „Žinių Europos link“.

(12)  KOM(2004) 156 galutinis.

(13)  Plg. atitinkamus CEDEFOP leidinius bendru pavadinimu „Veikla tęstinio mokymosi srityje“ (www.trainingvillage.gr) ir atitinkamus ETF tyrimus bei pranešimus apie situaciją naujosiose valstybėse narėse ir valstybėse kandidatėse (www.etf.eu.int).

(14)  Žr. SCADPlus: Productivité: la clé de la compétitivité des économies et des entreprises européennes. Be termino „darbo produktyvumas“ yra vartojami kiti aktualūs terminai, tačiau šiek tiek kitokiomis reikšmėmis. Tai yra šie terminai: ekonomikos produktyvumas, įmonės produktyvumas, nacionalinis produktyvumas, individualus produktyvumas, kapitalo produktyvumas ir t.t.

(15)  Žr. KOM(2002) 262 galutinis (Santrauka) ir SCADPlus: Produktyvumas: Europos ekonomikų ir įmonių konkurencingumo pagrindas

(16)  Plg. COM(2002) 262 galutinis (Santrauka) ir SCADPlus: Produktyvumas: Europos ekonomikų ir įmonių konkurencingumo pagrindas

(17)  Konstitucijos projekto III-183 straipsnis. Sąjungos atsakomybė profesinio mokymo srityje apibrėžiama tokia fraze: „Sąjunga įgyvendina profesinio mokymo politiką“. Švietimo srityje atsakomybė apibrėžiama tokia fraze: „Sąjunga prisideda prie kokybiško švietimo plėtros ...“.

(18)  http://europa.eu.int/comm/education/copenhagen/copenhagen_declaration_en.pdf

(19)  Žiūrėti: „Švietimas ir mokymas 2010: SVARBIAUSI TARYBOS IR KOMISIJOS PUNKTAI EUROPOS VADOVŲ TARYBAI“(2004/C104/01).

(20)  www.eurydice.org

(21)  Ankstesnės profesinio mokymo programos buvo tokios: Comett (1986 – 1989 m. ir 1990 – 1994 m.), Iris (1988 – 1993 m. ir 1994 – 1998 m.), Petra (1988 – 1991 m. ir 1992 – 1994 m.), Eurotecnet ir Force.

(22)  Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos (Leonardo da Vinci programa) 1 straipsnio 3 dalis.

(23)  http://europa.eu.int/comm/education/programmes/socrates/grundtvig/overview_en.html

(24)  Bendras Švietimo ir kultūros generalinio direktorato biudžetas sudaro 0,85 % viso Sąjungos biudžeto. Paskirstytos sumos mokymui sudaro 0,25 % bendro Švietimo ir kultūros generalinio direktorato biudžeto ir 0,002 % (0,003 visų kitų rūšių ir lygių švietimui) viso Sąjungos biudžeto (visi skaičiai paimti iš 2004 m.bendro Sąjungos biudžeto).

(25)  Atitinkamame Eurostat tyrime (CVTS 2/Data 1999/EDITION 2002) pateikiami itin svarbūs komentarai dėl kiekybinių ir kokybinių mokymo elementų pasirinktų valstybių narių sektorių lygyje.

(26)  Pirminis Komisijos pasiūlymas buvo toks: „Iki 2010 m. vidutinis ES dalyvavimo tęstiniame mokymesi lygis turi būti bent 15 % visų suaugusių darbo amžiaus gyventojų (25 – 64 amžiaus grupė) ir nė vienoje šalyje ne mažesnis nei 10 %“. Šį pasiūlymą Taryba galutinai pataisė 2003 m. gegužės 5 d., kaip nurodyta anksčiau (šaltinis: http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/cha/c11064.htm).

(27)  Mokymas sektorių lygiu atrodo itin svarbus tarptautinių įgūdžių ir kompetencijos įgijimui. Šio lygio veikiantys asmenys yra arti problemų ir iššūkių, kylančių dėl globalizacijos ir naujų technologijų plėtros, todėl jie gali tinkamai pasiūlyti ir formuluoti sprendimus (Leonardo da Vinci – EAC/11/04, III).

(28)  KOM(2002) 262 galutinis, 2 punktas (antra pastraipa)

(29)  KOM (2002) 262 galutinis

(30)  Plg. http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/lvb/n26027.htm (Išvados).

(31)  Žr. nuomonės OL C 85, 2003 4 8 (Sirkeinen-Ehnmark) 4.4 punktą.

(32)  Žr. OL C 311, 2001 11 7 – ypač 3.4.1. punktą (Koryfidis – Rodriguez Garcia Caro – Rupp).

(33)  Pagrindinė šiandien egzistuojanti Europos profesinio švietimo ir mokymo sistemų problema yra ta, kad jos neatspindi dabartinės situacijos: nors pastaroji yra ypač mobili, minėtosios sistemos paprastai funkcionuoja taip, tarsi situacija būtų visiškai rami.

(34)  Norėdami gauti išsamesnės informacijos, žr.: Europos socialinė statistika: Tęstinio profesinio mokymo apžvalga (CVTS2) 1999 m. duomenys. Taip pat žiūrėti bendrą Tarybos ir Komisijos tęstinį pranešimą dėl detalios darbo programos dėl tęstinių švietimo ir mokymo sistemų tikslų įgyvendinimo Europoje

(35)  Žr. 7.2.3.

(36)  Žr. nuomonę CES 1113/99 – Priedas.

(37)Pagrindinė kompetencija: visumą įgūdžių, kurie papildo bazinius bei bendruosius įgūdžius ir kurie individams suteikia galimybių lengviau įgyti naują kvalifikaciją, prisitaikyti prie kintančių technologinių ir organizacinių kontekstų, ir/arba pasiekti mobilumo darbo rinkoje, įskaitant karjeros raidos būdu (šaltinis: Antrasis pranešimas apie profesinio mokymo tyrimą Europoje – santrauka – CEDEFOP leidinys)

(38)  2004 m. kovo 25 – 26 d. Europos Vadovų Taryba į savo Išvadas įtraukė ir tokį teiginį (39 punktas): „Ji taip pat pripažįsta, kad tęstinis mokymasis daro teigiamą poveikį produktyvumui ir darbo jėgos pasiūlai; ji pritaria tam, kad 2005 m. būtų priimta integruota ES programa, o iki 2006 m. priimtos visų valstybinių narių nacionalinės strategijos.“

(39)  Norėdami gauti išsamesnės informacijos, žr. pridedamą veiksmų planą, skirtą vietinio daugiafunkcinio mokymosi, subalansuotos plėtros ir švietimo centro kūrimui.

(40)  Tipiniu teigiamu pavyzdžiu gali būti 2002 m. kovo mėn. socialinių partnerių prioritetų nustatymas Europos mastu, skatinant įgūdžių ir kvalifikacijų įgyjimą viso gyvenimo metu, kurie turi būti remiami.

(41)  2004 m. kovo 25 – 26 d. Europos Vadovų Taryba į savo Išvadas įtraukė ir tokį teiginį (43 punktas):„Parama ir pritarimas permainoms būtinas ne tik vyriausybių lygiu. Siekiant užtikrinti tokią paramą, Europos Vadovų Taryba ragina valstybes nares kurti reformų partnerystes, kurios apimtų socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir valdžios institucija, atsižvelgiant į nacionalines taisykles ir tradicijas“.

(42)  Norėdami gauti išsamesnės informacijos, žr. Graikijos pramonės federacijos tyrimą dėl įmonių poreikių 2005-2007 m., pateiktą birželio mėn. http://www.fgi.org.gr.

(43)  Paskutinius iniciatyvos rezultatus iš Evvia (Khalkida) regiono rasite priede, (anglų ir graikų kalbomis).

(44)  Gebėjimas: patvirtintas asmens sugebėjimas geriausiu būdu pasinaudoti savo patyrimu, įgūdžiais, kvalifikacija ar žiniomis, siekiant sėkmingai priimti tiek pažįstamas, tiek naujas profesines situacijas ir reikalavimus (šaltinis: Antrasis pranešimas apie profesinio mokymo tyrimą Europoje – santrauka – CEDEFOP leidinys)

(45)  Tipiškas sakinys pateiktas 2004 m. kovo 25 – 26 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Išvadų 10 punkte: „Europos Vadovų Taryba sutinka, kad šiuo metu svarbiausias klausimas – būtinybė geriau įgyvendinti jau prisiimtus įsipareigojimus“.

(46)  Tos pačios Europos Vadovų Tarybos Išvadose pateikiama ir tokia nuostata: „Ji taip pat pripažįsta, kad tęstinis mokymasis daro teigiamą poveikį produktyvumui ir darbo jėgos pasiūlai; ji pritaria tam, kad 2005 m. būtų priimta integruota ES programa, o iki 2006 m. priimtos visų valstybinių narių nacionalinės strategijos“.

(47)  Žr. nuomonės OL C 110, 2004 4 30 (pranešėjas: p. Florio) 5 punktą,.

----

----

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, iš dalies pakeičiančio Sprendimą Nr. 2002/463/EB dėl administracinio bendradarbiavimo veiksmų programos išorinių sienų kontrolės, vizų, prieglobsčio ir imigracijos srityse (ARGO programa) patvirtinimo

KOM(2004) 384 galutinis - 2004/0122 (CNS)

(2005/C 120/14)

2004 m. birželio 10 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, iš dalies pakeičiančio Sprendimą Nr. 2002/463/EB dėl administracinio bendradarbiavimo veiksmų programos išorinių sienų kontrolės, vizų, prieglobsčio ir imigracijos srityse (ARGO programa) patvirtinimo

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2004 m. rugsėjo 22 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas – p. Pariza Castaños.

Savo 412-oje plenarinės sesijos metu 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 172 balsais „už“, 2 „prieš“ir 5 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Komisijos pasiūlymas

3.   Pastabos

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2003) 687 galutinis -2003/0273 (CNS)

(2)  Žr. EESRK nuomonę dėl 2004 m. sausio 29 d. Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos veiklos bendradarbiavimo prie išorės sienų agentūrą (OL C 108, 2004 4 30, pranešėjas – p. Pariza Castańos).

(3)  Žr. OL C 221, 2004 9 17 – Pranešėjas p. Pariza Castańos.

----

----

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro

(KOM(2003) 808 galutinis – 2003/0311 (CNS))

(2005/C 120/15)

2004 m. rugsėjo 23 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro

Komitetas nusprendė paskirti Jan Olsson pagrindiniu pranešėju.

Savo412-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 27-28 d. (2004 m. spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 159 nariams balsavus „už“ ir 1 susilaikius, priėmė tokią nuomonę:

1.   Komisijos pasiūlymo turinys

2.   Bendros pastabos

3.   Konkrečios pastabos

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)

(2)  Nacionaliniai informaciniai tinklai yra Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (REITOX) dalis ir jie yra Centro žinioje.

----

----

Nuomonė dėl Lisabonos strategijos įgyvendinimo gerinimo

(2005/C 120/16)

2004 m. kovo 25 – 26 d. Europos Vadovų Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, savo (pirmininkavimo) išvadose pakvietė Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą išnagrinėti būdus ir priemones „Lisabonos strategijos įgyvendinimui gerinti“.

Specializuotas ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, remdamasis Lisabonos strategijos iniciatyvinės grupės darbu, 2004 m. spalio 7 d. priėmė savo nuomonę Pranešėjai buvo p. Ehnmark, p. Simpson ir p. Vever.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2004 m. spalio 27 ir 28 d. 412-os plenarinės sesijos (2004 m. spalio 27 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę 169 nariams balsavus „už“, 4 „prieš“ ir 8 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Bendras įvertinimas

3.   Konkurencingumo didinimas

4.   Socialinio aspekto integravimas

5.   Tvari raida

6.   Partnerystės

7.   Lisabonos strategijos veiksmingo įgyvendinimo prielaidos

8.   Aštuoni prioritetiniai EESRK pasiūlymai, kaip pagerinti Lisabonos strategijos įgyvendinimą

8.1   Valstybės narės turėtų labiau jaustis Strategijos šeimininkėmis

8.2   Augimo ir sanglaudos skatinimas

8.3   Veiksmingesnis vidaus rinkos įgyvendinimas

8.4   Naujovių ir kokybės skatinimas

8.5   Socialinės politikos pertvarkymas

8.6   Privataus ir viešojo sektoriaus partnerystės mokslinių tyrimų srityje skatinimas

8.7   Aktyvesnė aplinkos apsauga

8.8   Piliečių paramos užtikrinimas

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL 117, 2004 4 30

(2)OL 110, 2004 4 3

----

----

Nuomonė dėl „Europos įmonių konkurencingumo“

(2005/C 120/17)

2004 m. vasario 20 d. Europos Komisijos Pirmininkas p. PRODI, Komisijos vardu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl „Europos įmonių konkurencingumo“.

Specializuotas skyrius „Ekonominė ir pinigų sąjunga, ekonominė ir socialinė sanglauda“, atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 20 d. priėmė nuomonę. Pranešėjas — Ponas VEVER, antroji pranešėja- p. FLORIO.

Savo 412-je 2004 m. spalio 27 d. ir 28 d. plenarinėje sesijoje (2004 m. spalio 27 d. posėdyje), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 105 balsais „už“, 3 balsavus „prieš“, 2 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Santrauka

2.   Įvadas

3.   Europos įmonių konkurencingumo privalumai

3.1   Stiprus įsitraukimas į globalizaciją

3.2   Didelė kontinentinė rinka

3.3   Pinigų sąjunga

3.4   Reformatoriška Lisabonos ambicija

4.   Europos įmonių konkurencingumo ydos

4.1   Nepakankamas verslumo palaikymas

4.2   Neįveikiami trukdžių brūzgynai

4.3   Ekonominės sąjungos silpnybė

4.4   Struktūrinių reformų deficitas

5.   Komiteto rekomendacijos:

5.1   Atgaivinti ekonominio gyvenimo veikėjų pasitikėjimą

5.2   Baigti vienos rinkos kūrimą

5.3   Plėtoti ekonominę sąjungą

5.4   Užtikrinti darnesnį struktūrinių reformų įgyvendinimą

6.   Išvados

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  EESRK nuomonė dėl direktyvos projekto rengiama.

----

----

Nuomonė dėl „Žaliosios knygos apie viešas/privačias partnerystes ir bendrijos teisę viešų/privačių partnerysčių ir koncesijų srityje“

(KOM(2004) 327 galutinis)

(2005/C 120/18)

2004 m. balandžio 30 d. Europos Komisija, vadovaudamasi EB steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė prašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti nuomonę dėl „Žaliosios knygos apie viešas/privačias partnerystes ir bendrijos teisę viešų/privačių partnerysčių ir koncesijų srityje“

Specializuotas skyrius „Bendroji rinka, gamyba ir vartojimas“, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 8 d. priėmė nuomonę. Pranešėjas p. LEVAUX.

Savo 2004 m. spalio 27 ir 28 d. 412 –ojoje plenarinėje sesijoje (2004 m. spalio 27 d. posėdyje), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 96 balsais už, 2 balsavus prieš ir 2 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įvadas

2.   Europoje vyko sparti nacionalinių teisių ir pasiekimų VPP srityje plėtra

2.3   Valstybės, priėmusios naujus VPP teisės aktus. Žemiau pateikti aprašymai apsiriboja tik keliose valstybėse — Italijoje, Ispanijoje, Didžiojoje Britanijoje ir Prancūzijoje — konstatuotais faktais.

2.3.1   Italija

2.3.1.2   Koncesininkas

Generalinio rangovo alternatyva yra statybos ir administravimo koncesija: finansinių išteklių stygius paprastai priverčia naudotis šiuo mechanizmu, kuris pagrįstas tuo, kad visą finansavimą ar jo dalį užtikrina naudotojas, nes „generalinio rangovo“ atveju administracija turi mokėti atskirais etapais.

2.3.1.3   Nuoma arba administravimo perėmimas

Koncesijos taip pat naudojamos administruoti esamus objektus: ligonines, mokyklas, kalėjimus. Finansų ministerijos rekomendacija turi įgalinti administraciją skirti dėmesį esminėms užduotims ir leisti pasinaudoti privataus sektoriaus naujovėmis.

2.3.1.4   Steigėjo sutartis

Čia kalbama apie suteiktą viešą galimybę pasisiūlyti realizuoti objektą pagal suinteresuotos viešosios institucijos parengtą trimetį investicijų programavimo dokumentą. Administracija yra laisva priimti ar atmesti pasiūlymą, o prireikus surengiamas konkursas. Steigėjas turi pirmenybės teisę ir parengia sutarties tekstą.

Šioje valstybėje pastebima sparti steigėjo plėtra, antai:

2.3.2   Ispanija

2.3.3   Didžioji Britanija

2.3.4   Prancūzija

2.3.5   Vokietija

2.4   Pastabos dėl steigėjo sutarties

2.5   Šalys, kuriose VPP ir koncesijos yra menkai plėtojamos. Žemiau pateikti aprašymai apsiriboja tik keliose valstybėse konstatuotais faktais.

2.5.1   Belgija

2.5.2   Portugalija

2.5.3   Vengrija

3.   Kaip apibrėžti koncesiją ir VPP?

3.1.1   VPP ir koncesijų susiejimas su darbų sandoriais

3.1.1.6   Kaip geriau apibrėžti koncesiją ar VPP?

3.1.2   Būtinoji takoskyra tarp trumpalaikių ir ilgalaikių sutarčių

3.2   Skirtingas Europos teisės taikymas sukuria teisinius skirtumus

3.3   Ar Europos teisė gali apsiriboti vien sutarčių skirstymu pagal jų sudarymą, paliekant šešėlyje viešosios paslaugos įgaliojimą institucine prasme? Ar vien tik sudarymo režimas yra toks svarbus?

3.4   Normų hierarchija, remiantis rinkos ekonomika, skiria ypatingą dėmesį bendros svarbos paslaugoms ir užtikrinant socialinius interesus.

4.   Pasiūlymai, leidžiantys pagerinti ir supaprastinti VPP ir koncesijų teisę

4.4.1   Atviros koncesijų koncepcijos išlaikymas

4.4.2   Duoti harmonizuotą teisinį koncesijų ir VPP Europoje apibrėžimą

4.4.3   Inovacijos laikymasis

4.4.4   Derybų procedūra

4.4.5   Visuotinių principų skelbimas

5.   Ženkliai supaprastinti konkurencijos taisykles tarp viešųjų ar pusiau viešųjų ir privačių subjektų

5.2   EESRK rekomenduoja paprastinti taisykles tokiu būdu

6.   Išvados

EESRK mano, kad šiuo metu daugelyje valstybių egzistuoja specifinė VPP teisė ir kad turint omenyje šiuo metu besikaupiančią patirtį būtina:

Briuselis, 2004 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinų reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 14, .2001 1 16.

(2)OL L 134, .2004 4 30.

(3)  Pagrindinis įstatymas L 109/94 (G.U. 1994-2-19 Nr. 41 du) pakeistas 1995 m. birželio 2 d. įstatymu Nr. 216 (G.U. 1995-2-6 Nr. 127 ).

(4)  Finansų ministerijos statyba Bercy (Paryžius) iš dalies buvo atlikta naudojant šį finansinį dokumentą .

(5)  Ordonansas dėl partnerysčių sutarčių Nr. 2004-559, paskalbtas 2004 m. birželio 19 d. OL.

(6)  93/12/24 įstatymas – viešieji sandoriai – Moniteur Belge 22 Janvier 1994. 96/10/8-10 karališkosios nutartys – Moniteur Belge du 26 janvier 1996 karališkoji nutartis dėl darbų, tiekimo ir paslaugų viešųjų sandorių ir koncesijų viešiesiems darbams.

(7)  Idem.

(8)  1993 m. gruodžio 24 d. įstatymas (9 straipsnis) – 1996 m. sausio 8 d. karališkoji nutartis (21 straipsnis) – 1996 rugsėjo 26 d. Maurice-André Flamme karališkoji nutartis. 1993 m. gruodžio 24 d. įstatymas Journal des Tribunaux 1994. Statybos režimas.

(9)OL L 199, 1993 8 9.

(10)  Koncesija „viešiesiems darbams“ yra sutartis, turinti tuos pačius bruožus, kaip aptartoji a) punkte, išskyrus tai, kad atlygį už darbus sudaro arba vien teisė eksploatuoti objektą arba ši teisė nurodant kainą..

(11)OL L 209, 1992 7 24.

(12)OL L 199, 1993 8 9.

(13)OL L 134, 2004 4 30.

(14)OL C 121, 2000 4 29.

(15)  KOM (96) 583 galutinis.

(16)OL C 287, 1997 9 22.

(17)  Galima pacituoti kitus nuomonės punktus:

----

----

Nuomonė dėl dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, pataisančios Direktyvą 92/12/EEB dėl bendros tvarkos, susijusios su akcizais apmokestinamais produktais, ir jų laikymu, judėjimu ir kontrole

(KOM(2004) 227 galutinis — (CNS)2004/0072)

(2005/C 120/19)

2004 m. gegužės 24 d. Europos Taryba nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnį, dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, pataisančios Direktyvą 92/12/EEB dėl bendros tvarkos, susijusios su akcizais apmokestinamais produktais, ir jų laikymu, judėjimu ir kontrole

Ekonominės ir pinigų sąjungos bei ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, 2004 m. spalio 7 d. patvirtino nuomonę. Pranešėjas buvo p. Wilkinson.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 412 –je 2004 m. spalio 27 — 28 d. plenarinėje sesijoje (2004 m. spalio 27 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę 84 balsų už ir 11 balsų prieš, 5 susilaikiusiųjų.

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

3.   Konkrečios pastabos

4.   Santrauka

2004 m. spalio 27 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Tokios prekės yra perdirbtas tabakas, alyvos ir alkoholiniai gėrimai.

(2)  Paprastai akcizo mokesčiais apmokestintų produktų judėjimas ES vyksta taikant „mokesčių atidėjimą“ tarp „mokesčių sandėlių“ valstybėse narėse, kurioms taikomi suderinti dokumentai. Akcizo mokestis mokamas valstybėse narėse, kuriose produktai yra tinkamu metu pateikti vartojimui.

(3)  Vartojimui valstybėje narėje pateiktos akcizo mokesčiais apmokestintos prekės, už kurias akcizo mokestis buvo sumokėtas toje valstybėje narėje, taip pat gali būti pervežamos ES. Tai yra 7-10 straipsnių nuostatomis reglamentuoti judėjimai.

(4)  Į šias kategorijas patenka komerciniais tikslais (ne „nuotoliniai pardavimai“), kurie apibrėžti kaip visi kiti tikslai, išskyrus privačių asmenų asmeninį vartojimą, privačių asmenų tiesiogiai perkamus produktus jų pačių vartojimui ir nuotolinius pardavimus, tarp valstybių narių pervežami produktai.

(5)  Bendras ES valstybių narių BVP dydis 2001 m. (15 valstybių narių) viršijos 8,8 milijardo eurų, o vidutiniškos ES akcizo pajamos sudarė 2,72 % BVP.

(6)  Tabako gaminių parduotuvės kainos yra apie 3,7 karto didesnės labiausiai apmokestintose valstybėse narėse, nei mažiausiai apmokestintose. Alkoholiniams gėrimams taikomi akcizo mokesčių tarifai labiausiai ir mažiausiai apmokestintose valstybėse narėse skiriasi 15,9 karto alui bei „tarpiniams produktams“ ir 9,2 karto spirituotiems gėrimams. Tokio palyginimo negalima pateikti vyno produktų atžvilgiu, kadangi vynas yra visiškai neapmokestintas 12 iš 25 valstybių narių, o minimalus 2 euro centų mokestis už butelį taikomas dar 2 valstybėse narėse.

(7)  Leistinos ribos dabar yra 800 cigarečių, 10 litrų spirito, 90 litrų vyno ir 110 litrų alaus.

----

----

Nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies pakeičiančios Direktyvą 77/388/EB dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą

(KOM(2004) 295 galutinis)

(2005/C 120/20)

2004 m. birželio 30 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies pakeičiančios Direktyvą 77/388/EB dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimo į Europos Sąjungą

Atsižvelgdamas į darbo skubumą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 27 — 28 d. nusprendė paskirti p. Pezzini pagrindiniu pranešėju ir savo nuomonę priėmė 121 balsu „už“ ir 3 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   EESRK bendros išvados

2004 m. spalio 28 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nedarbas ES tuo metu buvo beveik 10 %. Neeilinė Liuksemburgo Europos Vadovų Taryba (1997 m.) daugiausia dėmesio skyrė nedarbui. Avinjono Europos akademijos tyrimų metu paaiškėjo, kad nelegalus darbas ES siekia apie 28 %. Taip patr. EESRK nuomonę 63/99 dėl nelegalaus darbo (OL C 101 1999 04 12, p. 30).

(2)  KOM(2003) 397 galutinis, 2003 m. liepos 23 d.

(3)OL C 209, 1999 07 22.

OL C 32, 2004 02 05.

----

----

Nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai priimti direktyvą dėl galutinio energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų

KOM(2003) 739 galutinis -2003/0300 (COD)

(2005/C 120/21)

2004 m. sausio 23 d., vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsnio 1 dalimi, Komisija nusprendė pasitarti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai priimti direktyvą dėl galutinio energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 5 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja buvo p. Sirkeinen.

Savo plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 27-28 d. (2004 m. spalio 28 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 117 nariams balsavus „už“, 10 — „prieš“ bei 14 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Faktinė informacija

2.   Komisijos pasiūlymas

3.   Bendros pastabos

4.   Išsamesnės pastabos

2004 m. spalio 28 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Nuomonė dėl Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl elektros energijos tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių ir investicijų į infrastruktūrą

KOM(2003) 740 galutinis - 2003/0301 (COD)

(2005/C 120/22)

2004 m. vasario 23 d., Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, nusprendė konsultuotis su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl elektros energijos tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių ir investicijų į infrastruktūrą

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. spalio 5 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėja - p. Sirkeinen.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 27-28 d. (2004 m. spalio 28 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 134 nariams balsavus „už“, 7 – „prieš“, 14 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Faktinė informacija

2.   Komisijos pasiūlymas

3.   Bendros pastabos

4.   Konkrečios pastabos

2004 m. spalio 28 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

PRIEDAS

prie Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Šis skyriaus nuomonės tekstas buvo atmestas dėl Asamblėjos priimtų pakeitimų, tačiau dėl jo palikimo „už“ balsavo nemažiau nei ketvirtadalis balsavusių Komiteto narių:

1.8 punkto paskutinis sakinys:

1.8 Nepakankamų investicijų priežastys gali būti tiek rinkos trūkumai (nepakankamas finansavimas „visuomeniniam turtui“ bei ilgalaikiams projektams, neatsižvelgimas į išorinius faktorius, ypatingai aplinkosaugos bei teritorijų srityse, ir t.t.) tiek ir neveiksminga konkurencija, tvirtų reglamentavimo pagrindų trūkumas, draudimu paremtos leidimų procedūros ir/arba visuomenės pasipriešinimas. Priverstinis perdavimo tinklo, kaip nepriklausomo ekonominio vieneto, priskyrimas atsiečiai (unbundling) reiškia neambicingą valdymą, kadangi naujovės ir pridėtinė vertė yra įtrauktos į paslaugas klientams. Tinklas yra atsidūręs tarp reguliavimo institucijų nustatytų perdavimo mokesčių ir klientų operatorių reikalaujamų mokesčių bei investicijų, todėl vystymuisi jokios įtakos neturi.

Balsavimo rezultatai:

78 Komiteto nariai balsavo „už“ šio sakinio išbraukimą,

67 Komiteto narių balsavo „prieš“, o

9 Komiteto nariai susilaikė.

----

----

Nuomonė dėl „Sutarties dėl Konstitucijos Europai“

(2005/C 120/23)

2004 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamentas, vadovaudamasis Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, priėmė nutarimą įgalioti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą pateikti nuomonę dėl „Sutarties dėl Konstitucijos Europai“

Atsižvelgdamas į darbų skubą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas per 411-ąją plenarinę sesiją, įvykusią 2004 m. rugsėjo 15-16 d., nusprendė paskirti p. MALOSSE pagrindiniu pranešėju. Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje 2004 m. spalio 27 – 28 d. (2004 m. spalio 28 d. posėdyje) Komitetas priėmė šią nuomonę 166 balsais už, 4 balsais prieš ir 6 nariams susilaikius.

1.   Įvadas

2.   Išsamus išaiškinimas

2.1.   Konvento metodas — Europos kūrimo demokratizavimo postūmis

2.2   Konstitucija - Europos kūrimo istorijos „revoliucija“

2.3   Demokratiškesnė Europos Sąjunga, pripažįstanti piliečius kaip Europos kūrimo valdytojus (sutarties I dalis )

2.4   Sąjunga, geriau ginanti pagrindines Europos piliečių teises (sutarties II dalis)

2.5   Sąjunga, kuri savo metodo ir savo politikų dėka gali reaguoti į piliečių siekius (sutarties III dalis)

2.6   Europos pilietinės visuomenės sutelkimas už Konstitucijos sutarties pažangą, kad įveiktume trūkumus

3.   Efektyvi komunikacija

EESRK mano, jog komunikacijos strategijos kokybė bus lemiamas veiksnys, apspręsiantis, ar Europos gyventojai priims Konstitucijos sutartį. Vadinasi, kad garantuotų šios strategijos efektyvumą, rekomenduojamas pragmatiškas ir profesionalus požiūris. EESRK rekomenduoja papunkčiui išdėstyti komunikacijos strategiją paremtą toliau pateiktais penkiais veiksmais:

3.1   Priemonių nustatymas: informacijos priemonės ir finansavimas

3.2   Komunikacijos kampanijų organizavimas žiniasklaidos priemonėmis ir artimais piliečiui kanalais

3.3   Organizuoti atvirus debatus visiems piliečiams, kad būtų pradėti idėjų mainai ir kad būtų leista susidaryti įsitikinimams

3.4   Suteikti europinį mastą debatams ir ratifikacijai

2004 m. spalio 28 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Žr. OL C 10 2004 01 14

(2)  Žr. pastabą 1psl. apačioje

(3)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Europos Tarybai dėl Lisabonos strategijos įgyvendinimo pusiaukelėje peržiūros (Nr. 1438/2004).

(4)  Žr. pastabą 1 psl. apačioje

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Nuomonė dėl „Aplinkos kaip ekonomikos galimybės“

(2005/C 120/24)

Atsižvelgdami į Europos reikalų ministro p. Atzo NICOLAÏ laišką, Tarybai pirmininkausiantys Nyderlandai, vadovaudamiesi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnio nuostatomis, 2004 m. balandžio 22 d., paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateikti tiriamąją nuomonę dėl „Aplinka: ekonomikos galimybė“

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. rugsėjo 21 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. BUFFETAUT).

412-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2004 m. spalio 27-28 d.(2004 m. spalio 28 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 130 balsavus „už“, 2 balsavus „prieš“ ir 2 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Aplinka — ekonomikos galimybė?

3.   Kokias technologijas reiktų laikyti ekologinėmis?

4.   Ar aplinkos apsaugos imperatyvai yra kliūtis ekonomikos vystymuisi ?

5.   Kaip vystyti inovacines ekologines technologijas?

6.   Visų bendras reikalas

2004 m. spalio 28 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirminikė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 80, 2004-03-30.

(2)OL C 32, 2004-02-05.

----

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonei

Šis pakeitimas nebuvo priimtas, nes jam nepritarė daugiau nei  narių.

1.8 punktą pakeisti taip:

Iš kai kurių pusių išreikšta kritika bei susirūpinimas negali būti paniekinamai atmesti. Kai kurių ekonomikos dalyvių įsitikinimu jie parodo, kad egzistuoja prieštaravimai tarp, iš vienos pusės, ekonomikos augimo bei darbo vietų kūrimo keliamų reikalavimų ir, iš kitos pusės, rūpinimosi aplinkosauga, kuris pasireiškia perdėtu reglamentavimu ir ekonominės konkurencijos realijų nepaisymu. Atrodo, kad šių problemų priežastys yra nepakankamas tam tikrų mechanizmų, procesų ir jų įgyvendinimui reikalingų strategijų įvertinimas bei blogas valdymas.

Balsavimo rezultatai:

46 balsavo „už“

71 balsavo „prieš“

9 susilaikė

----

----

Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui — Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant kokybiškos, prieinamos ir tvarios sveikatos priežiūros bei ilgalaikės priežiūros: parama nacionalinės strategijos kryptims taikant „atvirą koordinavimo metodą“

KOM(2004) 304 galutinis

(2005/C 120/25)

2004 m. sausio 20 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė konsultuotis su Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui — Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant kokybiškos, prieinamos ir tvarios sveikatos priežiūros bei ilgalaikės priežiūros: parama nacionalinės strategijos kryptims taikant „atvirą koordinavimo metodą“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, patvirtino savo nuomonę 2004 m. rugsėjo 22 d. Pranešėjas buvo p. Braghin.

Savo 412-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. spalio 28 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 104 nariams balsavus „už“ bei 3 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Komunikato esmė

2.   Bendros pastabos

2.1   Socialiniai — ekonominiai ir demografiniai veiksniai

2.2   Gyventojų senėjimas ir naujoji epidemiologija

2.3   Užimtumas

2.4   Finansinis tvarumas

3.   Konkrečios pastabos

2004 m. spalio 28 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Lisabonos reformų išdėstymas išsiplėtusiai Sąjungai, KOM(2004) 29 galutinis

(2)  KOM(2001) 723 galutinis

(3)  EESRK paskelbė nuomonę, palaikančią racionalizavimą:(CESE 1395/2003, OJ C 32 2004-02-05, pranešėjas p. Beirnaert) 2003 m. spalio 29 d.

(4)  Komisijos komunikatas – Lisabonos strategijos socialinio aspekto stiprinimas: atviro koordinavimo racionalizavimas socialinės apsaugos srityje KOM(2003) 261 galutinis

(5)  EESRK nuomonė dėl sveikatos priežiūros – OL C 234, 2003 09 30, pranešėjas p. Bedossa.

(6)  Pagal Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) terminiją išlaikytinis yra asmuo, kuris iš dalies arba visiškai negali savarankiškai atlikti funkcijų organiniu, pažintiniu, elgesio arba tarpasmeniniu lygiu arba sąveikauti su aplinka (žr. International Classification of Functioning, Disability and Health, 2001 m. (ICF).

(7)  Naujausi statistiniai duomenys rodo, kad Europoje yra apie 60 milijonų išlaikytinių ir prognozuojama, kad 2003 m. šis skaičius yra padidėjęs iki 75 milijonų (informacijos šaltinis: EUROSTAT, Socialinė padėtis Europos Sąjungoje 2003 m., Europos Komisija, Užimtumo ir socialiniai reikalų generalinis direktoratas, 2003 m.)

(8)International Classification of Functioning, Disability and Health 2001. (ICF)

(9)  Žiūrėti Bendrą pranešimą, pavadintą „Sveikatos priežiūra ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūra: Parama nacionalinėms strategijoms užtikrinant aukštą socialinės apsaugos lygį“, KOM(2002) 2003 m. sausio 3 d. 774 galutinis, p. 9.

(10)  plg. EESRK 2003 m. gruodžio 12 d. nuomonę SOC/148, 4.5.2 punktas – pranešėjas p. Jahier.

----