# Uradni list C 167/7. j

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 167 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 487. julij 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 167

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 487. julij 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 167/1 | Mnenje št. 4/2005 o predlogu za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti in o predlogu uredbe Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta z dne (...) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 167/1

Mnenje št. 4/2005 o predlogu za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti in o predlogu uredbe Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta z dne (...) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti

1

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2005/C 167/2 | Popravek Mnenja št. 1/2005 o Predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004) 489 konč. z dne 14. julija 2004) | 7 |

Popravki

2005/C 167/2

Popravek Mnenja št. 1/2005 o Predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004) 489 konč. z dne 14. julija 2004)

7

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 7.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/1

---

MNENJE št. 4/2005

o predlogu za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti in o predlogu uredbe Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta z dne (...) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti

(v skladu z odstavkom 4(2) člena 248 in členom 279(2), ES)

(2005/C 167/01)

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti odstavka 4(2) člena 248 in člena 279(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členov 160c (4) in 183 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1) in zlasti člena 9 Sklepa;

ob upoštevanju Uredbe Sveta z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2),

ob upoštevanju zahteve Sveta z dne 22. oktobra 2004 za mnenje Računskega sodišča o predlogih (3) za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti in uredbe Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij v skladu s členoma 4 in 5 Sklepa Sveta z dne (...) o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti;

ker je Evropski Svet na srečanju v Fontainebleauju dne 25. in 26. junija 1984 med drugim sprejel sklep (4), da je politika porabe dejansko poglavitno sredstvo za reševanje vprašanja proračunskega neravnovesja, vendar lahko ima vsaka država članica, ki je izpostavljena pretirani proračunski obremenitvi glede na njeno sorazmerno uspešnost, koristi od popravka ob primernem času;

ker je Evropski svet na srečanju v Berlinu 24. in 25. marca 1999 med drugim sprejel sklep (5), da mora biti sistem virov lastnih sredstev Unije pravičen, pregleden, stroškovno učinkovit in preprost ter mora temeljiti na merilih, ki najbolje izražajo sposobnost prispevanja vsake posamezne države članice.

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Predlogi Komisije so del dvostopenjskega pristopa (6) k spremembi strukture obstoječih lastnih virov: prva stopnja je zamenjava popravka, odobrenega Združenemu kraljestvu, s splošnim mehanizmom za popravljanje prekomernih proračunskih neravnovesij, ob ohranitvi vseh drugih sestavnih delov zdaj veljavnega sistema. Namen druge stopnje je uvesti lastni vir sredstev, ki bo resnično temeljil na davkih in bo pripravljen leta 2014. |
| --- | --- |

1.

Predlogi Komisije so del dvostopenjskega pristopa (6) k spremembi strukture obstoječih lastnih virov: prva stopnja je zamenjava popravka, odobrenega Združenemu kraljestvu, s splošnim mehanizmom za popravljanje prekomernih proračunskih neravnovesij, ob ohranitvi vseh drugih sestavnih delov zdaj veljavnega sistema. Namen druge stopnje je uvesti lastni vir sredstev, ki bo resnično temeljil na davkih in bo pripravljen leta 2014.

| 2. | Vsebinski zakonodajni predlogi, ki so predmet preučevanja, se nanašajo na prvo stopnjo. Komisija je Svetu predložila ločena pravna instrumenta: predlog za splošen sklep o sistemu virov lastnih sredstev in predlog za uredbo o izvedbenih ukrepih v zvezi s predlaganim splošnim mehanizmom popravkov. Prvi se sprejme po členu 269 Pogodbe in začne veljati, ko ga v skladu s svojimi ustavnimi pravili sprejmejo države članice. Slednjega mora po členu 279 Pogodbe soglasno sprejeti Svet. |
| --- | --- |

2.

Vsebinski zakonodajni predlogi, ki so predmet preučevanja, se nanašajo na prvo stopnjo. Komisija je Svetu predložila ločena pravna instrumenta: predlog za splošen sklep o sistemu virov lastnih sredstev in predlog za uredbo o izvedbenih ukrepih v zvezi s predlaganim splošnim mehanizmom popravkov. Prvi se sprejme po členu 269 Pogodbe in začne veljati, ko ga v skladu s svojimi ustavnimi pravili sprejmejo države članice. Slednjega mora po členu 279 Pogodbe soglasno sprejeti Svet.

| 3. | Vsebinskih zakonodajnih predlogov v zvezi z drugo stopnjo predlagane reforme ni bilo. Toda Komisija je predstavila možnosti (7) za novi vir lastnih sredstev, ki resnično temelji na davkih, ter pozvala Svet k razpravi o teh možnostih. |
| --- | --- |

3.

Vsebinskih zakonodajnih predlogov v zvezi z drugo stopnjo predlagane reforme ni bilo. Toda Komisija je predstavila možnosti (7) za novi vir lastnih sredstev, ki resnično temelji na davkih, ter pozvala Svet k razpravi o teh možnostih.

| 4. | Evropski svet z dne 16. in 17. decembra 2004 je potrdil predlog Komisije o ohranitvi najvišje omejitve za lastna sredstva na sedanji stopnji 1,24 % BND EU. Evropski svet je v luči do takrat izraženih stališč upošteval predstavitev poročila Komisije o delovanju sistema virov lastnih sredstev in prav tako predlog za uvedbo splošnega mehanizma popravkov. Komisijo in Svet je pozval, naj nadaljujeta s preučevanjem vseh s tem povezanih vprašanj, ki se pojavljajo v tej zvezi, vključno z možnostjo poenostavitve sistema. |
| --- | --- |

4.

Evropski svet z dne 16. in 17. decembra 2004 je potrdil predlog Komisije o ohranitvi najvišje omejitve za lastna sredstva na sedanji stopnji 1,24 % BND EU. Evropski svet je v luči do takrat izraženih stališč upošteval predstavitev poročila Komisije o delovanju sistema virov lastnih sredstev in prav tako predlog za uvedbo splošnega mehanizma popravkov. Komisijo in Svet je pozval, naj nadaljujeta s preučevanjem vseh s tem povezanih vprašanj, ki se pojavljajo v tej zvezi, vključno z možnostjo poenostavitve sistema.

| 5. | Sodišče je preučilo pravna instrumenta, ki ju je predlagala Komisija, ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Fontainebleauju leta 1984, Evropskega sveta v Berlinu leta 1999 in rezultatov lastnega revizorskega dela, povezanega z zdaj veljavnim sistemom virov lastnih sredstev. Sodišče se zaveda tudi svojih prejšnjih kritik sistema, ki so v predlogih Komisije le delno obravnavane. |
| --- | --- |

5.

Sodišče je preučilo pravna instrumenta, ki ju je predlagala Komisija, ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Fontainebleauju leta 1984, Evropskega sveta v Berlinu leta 1999 in rezultatov lastnega revizorskega dela, povezanega z zdaj veljavnim sistemom virov lastnih sredstev. Sodišče se zaveda tudi svojih prejšnjih kritik sistema, ki so v predlogih Komisije le delno obravnavane.

II.   ZDAJ VELJAVNI SISTEM VIROV LASTNIH SREDSTEV IN NJEGOVE POMANJKLJIVOSTI

| 6. | Zdaj veljavni sistem virov lastnih sredstev sestoji iz:






  (i) | tradicionalnih lastnih sredstev, zlasti carin, ki jih v imenu EU pobirajo države članice (10 857,2 milijonov eurov (8)); |
| --- | --- | --- |

6.

Zdaj veljavni sistem virov lastnih sredstev sestoji iz:

(i)

tradicionalnih lastnih sredstev, zlasti carin, ki jih v imenu EU pobirajo države članice (10 857,2 milijonov eurov (8));

| (ii) | sredstev, ki temeljijo na DDV in se odmerijo na osnovi statistično usklajenega DDV držav članic (21 260,1 milijonov eurov); |
| --- | --- |

(ii)

sredstev, ki temeljijo na DDV in se odmerijo na osnovi statistično usklajenega DDV držav članic (21 260,1 milijonov eurov);

| (iii) | sredstev, ki temeljijo na BND in se odmerijo kot enotna stopnja sorazmerno z BND vsake države članice (51 235,2 milijonov eurov); |
| --- | --- |

(iii)

sredstev, ki temeljijo na BND in se odmerijo kot enotna stopnja sorazmerno z BND vsake države članice (51 235,2 milijonov eurov);

| (iv) | posebnega mehanizma popravka za proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva (5 184,9 milijonov eurov). |
| --- | --- |

(iv)

posebnega mehanizma popravka za proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva (5 184,9 milijonov eurov).

| 7. | Sodišče je večkrat izrazilo pripombe glede pomanjkljivosti sistema, ki je zelo zapleten in pri katerem se pojavljajo številne težave, še zlasti glede administracije, doslednosti in pomanjkanja preglednosti. Najpomembnejša vprašanja, ki jih je ugotovilo Sodišče, so povzeta v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

7.

Sodišče je večkrat izrazilo pripombe glede pomanjkljivosti sistema, ki je zelo zapleten in pri katerem se pojavljajo številne težave, še zlasti glede administracije, doslednosti in pomanjkanja preglednosti. Najpomembnejša vprašanja, ki jih je ugotovilo Sodišče, so povzeta v naslednjih odstavkih.

| 8. | Leta 2003 so tradicionalna lastna sredstva po odbitku 25 % pavšala, ki so ga za kritje stroškov zbiranja zadržale države članice, znašala 10 857,2 milijonov eurov. Sodišče je v svojem Mnenju št. 8/99 že navedlo (9), da so stroški zbiranja dejansko izdatek in bi jih morali kot takšne obravnavati v računovodskih izkazih Skupnosti in pri izračunih neto bilanc. |
| --- | --- |

8.

Leta 2003 so tradicionalna lastna sredstva po odbitku 25 % pavšala, ki so ga za kritje stroškov zbiranja zadržale države članice, znašala 10 857,2 milijonov eurov. Sodišče je v svojem Mnenju št. 8/99 že navedlo (9), da so stroški zbiranja dejansko izdatek in bi jih morali kot takšne obravnavati v računovodskih izkazih Skupnosti in pri izračunih neto bilanc.

| 9. | Ker je osnova za odmero sredstev iz naslova DDV omejena kot odstotek BND, se je zmanjšal pomen sredstev DDV v financiranju proračuna. Vir lastnih sredstev iz naslova DDV se je s 35 192,5 milijonov eurov (40,0 %) v letu 2000 zmanjšal na 21 260,1 milijonov eurov (25,4 %) v letu 2003. Določitev zgornje meje je prek povezanosti z BND tudi poudarilo makroekonomski značaj vira sredstev. Sodišče znova potrjuje svoje stališče, da je vir sredstev, ki temelji na obdavčljivi potrošnji državljanov, lahko upravičen le, če je neposredno povezan z davčno osnovo (10). |
| --- | --- |

9.

Ker je osnova za odmero sredstev iz naslova DDV omejena kot odstotek BND, se je zmanjšal pomen sredstev DDV v financiranju proračuna. Vir lastnih sredstev iz naslova DDV se je s 35 192,5 milijonov eurov (40,0 %) v letu 2000 zmanjšal na 21 260,1 milijonov eurov (25,4 %) v letu 2003. Določitev zgornje meje je prek povezanosti z BND tudi poudarilo makroekonomski značaj vira sredstev. Sodišče znova potrjuje svoje stališče, da je vir sredstev, ki temelji na obdavčljivi potrošnji državljanov, lahko upravičen le, če je neposredno povezan z davčno osnovo (10).

| 10. | Razen tega lahko davčne utaje, še zlasti verižne (roundabout) goljufije (11), ki jih olajšujejo veljavni sistem, po katerem se obdavčevanje izvaja v državi potrošnje, neprijavljena gospodarska dejavnost in različne stopnje učinkovitosti nacionalnih organov pri pobiranju DDV in preprečevanju goljufij, še vedno vplivajo na finančno breme držav članic (12). |
| --- | --- |

10.

Razen tega lahko davčne utaje, še zlasti verižne (roundabout) goljufije (11), ki jih olajšujejo veljavni sistem, po katerem se obdavčevanje izvaja v državi potrošnje, neprijavljena gospodarska dejavnost in različne stopnje učinkovitosti nacionalnih organov pri pobiranju DDV in preprečevanju goljufij, še vedno vplivajo na finančno breme držav članic (12).

| 11. | Razen tega rezultati revizij s strani Sodišča (13) dopuščajo dvom v točnost in zanesljivost poročil o DDV, ki jih pripravijo države članice in so sestavljeni po zapletenih izračunih, za katere so potrebna znatna upravna sredstva. |
| --- | --- |

11.

Razen tega rezultati revizij s strani Sodišča (13) dopuščajo dvom v točnost in zanesljivost poročil o DDV, ki jih pripravijo države članice in so sestavljeni po zapletenih izračunih, za katere so potrebna znatna upravna sredstva.

| 12. | Sredstva, ki temeljijo na BND, so se s 37 580,5 milijonov eurov (42,7 %) v letu 2000 zvišala na 51 235,2 milijonov eurov (61,3 %) v letu 2003 in tako predstavljala največji delež lastnih sredstev. |
| --- | --- |

12.

Sredstva, ki temeljijo na BND, so se s 37 580,5 milijonov eurov (42,7 %) v letu 2000 zvišala na 51 235,2 milijonov eurov (61,3 %) v letu 2003 in tako predstavljala največji delež lastnih sredstev.

| 13. | Sodišče je ugotovilo (14), da Komisija le v omejenem obsegu neposredno preverja narodnogospodarske bilance, ki so vir številk, ki jih države članice navedejo v vprašalnikih BND kot osnovo za izračun na BND temelječih sredstev. To je posledica dvoumnosti pravil, ki določajo obveznosti in pristojnosti Komisije v tem pogledu (15). |
| --- | --- |

13.

Sodišče je ugotovilo (14), da Komisija le v omejenem obsegu neposredno preverja narodnogospodarske bilance, ki so vir številk, ki jih države članice navedejo v vprašalnikih BND kot osnovo za izračun na BND temelječih sredstev. To je posledica dvoumnosti pravil, ki določajo obveznosti in pristojnosti Komisije v tem pogledu (15).

| 14. | Čeprav sklepi Evropskega sveta v Fontainebleauju določajo, da lahko za popravek zaprosi vsaka država članica s proračunskim neravnovesjem glede na svojo relativno kakovost življenja, ga veljavni sklep o virih lastnih sredstev izrecno dovoljuje samo eni državi članici. Ni mehanizma, ki bi drugim državam članicam omogočal, da izkoristijo tak popravek, prav tako pa ni nadzornega postopka, s katerim bi se preverilo, ali je omenjeni popravek še vedno upravičen (16). |
| --- | --- |

14.

Čeprav sklepi Evropskega sveta v Fontainebleauju določajo, da lahko za popravek zaprosi vsaka država članica s proračunskim neravnovesjem glede na svojo relativno kakovost življenja, ga veljavni sklep o virih lastnih sredstev izrecno dovoljuje samo eni državi članici. Ni mehanizma, ki bi drugim državam članicam omogočal, da izkoristijo tak popravek, prav tako pa ni nadzornega postopka, s katerim bi se preverilo, ali je omenjeni popravek še vedno upravičen (16).

| 15. | Z izjemo vprašanja iz odstavka 14 predloga Komisije ne obravnavata zgoraj opisanih pomanjkljivosti. Sodišče poudarja potrebo po reševanju teh pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

15.

Z izjemo vprašanja iz odstavka 14 predloga Komisije ne obravnavata zgoraj opisanih pomanjkljivosti. Sodišče poudarja potrebo po reševanju teh pomanjkljivosti.

III.   PREDLAGANI SPLOŠNI MEHANIZEM POPRAVKOV

| 16. | Komisija predlaga, da se za reševanje vprašanja prekomernih proračunskih neravnovesij uvede splošni mehanizem popravkov, razvit na podlagi veljavnega popravka za Združeno kraljestvo. Predlaga, da bi ta mehanizem začel delovati z začetkom naslednje finančne perspektive. Mehanizem bi se uporabil, če bi neto prispevki presegli določen prag, izražen v odstotkih BND vsake posamezne države članice. Neto pozicije, ki bi presegle ta prag, bi izpolnjevale pogoje za delno povračilo, skupni znesek popravkov pa bi bil limitiran. Pri financiranju celotnega zneska teh popravkov bi sorazmerno s svojo relativno kakovostjo življenja sodelovale vse države članice. |
| --- | --- |

16.

Komisija predlaga, da se za reševanje vprašanja prekomernih proračunskih neravnovesij uvede splošni mehanizem popravkov, razvit na podlagi veljavnega popravka za Združeno kraljestvo. Predlaga, da bi ta mehanizem začel delovati z začetkom naslednje finančne perspektive. Mehanizem bi se uporabil, če bi neto prispevki presegli določen prag, izražen v odstotkih BND vsake posamezne države članice. Neto pozicije, ki bi presegle ta prag, bi izpolnjevale pogoje za delno povračilo, skupni znesek popravkov pa bi bil limitiran. Pri financiranju celotnega zneska teh popravkov bi sorazmerno s svojo relativno kakovostjo življenja sodelovale vse države članice.

| 17. | Uvedba splošnega mehanizma popravkov za prekomerna proračunska neravnovesja po predlogu Komisije bi se bolje ujemala z načelom, določenim v sklepih Evropskega sveta v Fontainebleauju leta 1984, namreč da lahko popravek uporabi vsaka država članica, ki nosi čezmerno proračunsko breme v primerjavi z relativno kakovostjo življenja. |
| --- | --- |

17.

Uvedba splošnega mehanizma popravkov za prekomerna proračunska neravnovesja po predlogu Komisije bi se bolje ujemala z načelom, določenim v sklepih Evropskega sveta v Fontainebleauju leta 1984, namreč da lahko popravek uporabi vsaka država članica, ki nosi čezmerno proračunsko breme v primerjavi z relativno kakovostjo življenja.

| 18. | Sodišče priznava, da predlagani mehanizem opredeljuje merila, ki omogočajo, da se letno oceni, ali so države članice upravičene do uporabe popravka. S tem bi se končalo različno obravnavanje držav članic glede financiranja stroškov popravkov, ki se dogaja v veljavnem sistemu. Ne bi bilo več potrebe po računanju t.i. „zamrznjene stopnje“ (17). Prav tako ne bi bilo potrebe po preračunavanju posledic nadaljnjih sklepov v zvezi z viri lastnih sredstev in nadaljnjih širitev. |
| --- | --- |

18.

Sodišče priznava, da predlagani mehanizem opredeljuje merila, ki omogočajo, da se letno oceni, ali so države članice upravičene do uporabe popravka. S tem bi se končalo različno obravnavanje držav članic glede financiranja stroškov popravkov, ki se dogaja v veljavnem sistemu. Ne bi bilo več potrebe po računanju t.i. „zamrznjene stopnje“ (17). Prav tako ne bi bilo potrebe po preračunavanju posledic nadaljnjih sklepov v zvezi z viri lastnih sredstev in nadaljnjih širitev.

| 19. | Vendar pa je Evropski svet na srečanju v Berlinu marca 1999 med drugim sprejel sklep, da mora biti sistem virov lastnih sredstev Skupnosti pregleden, preprost in mora temeljiti na merilih, ki najbolje izražajo sposobnost prispevanja vsake posamezne države članice. Toda obstoj kakršnega koli mehanizma popravkov ogroža preprostost in preglednost sistema virov lastnih sredstev. Še zlasti računanje neto bilanc vsebuje veliko število odločitev (o vključevanju postavk, referenčnih obdobjih in računovodskih metodah), zaradi katerih je vsak mehanizem popravkov precej zapleten. Razen tega neto proračunske bilance niso dober kazalec za ocenjevanje splošnih prednosti, ki jih je mogoče pridobiti iz politik Skupnosti, saj ne upoštevajo multiplikacijskega učinka teh politik (18). |
| --- | --- |

19.

Vendar pa je Evropski svet na srečanju v Berlinu marca 1999 med drugim sprejel sklep, da mora biti sistem virov lastnih sredstev Skupnosti pregleden, preprost in mora temeljiti na merilih, ki najbolje izražajo sposobnost prispevanja vsake posamezne države članice. Toda obstoj kakršnega koli mehanizma popravkov ogroža preprostost in preglednost sistema virov lastnih sredstev. Še zlasti računanje neto bilanc vsebuje veliko število odločitev (o vključevanju postavk, referenčnih obdobjih in računovodskih metodah), zaradi katerih je vsak mehanizem popravkov precej zapleten. Razen tega neto proračunske bilance niso dober kazalec za ocenjevanje splošnih prednosti, ki jih je mogoče pridobiti iz politik Skupnosti, saj ne upoštevajo multiplikacijskega učinka teh politik (18).

| 20. | Specifične pripombe Sodišča v zvezi s predlaganim splošnim mehanizmom popravkov so navedene v delih V in VI tega mnenja. |
| --- | --- |

20.

Specifične pripombe Sodišča v zvezi s predlaganim splošnim mehanizmom popravkov so navedene v delih V in VI tega mnenja.

IV.   PREDVIDENI RAZVOJ

| 21. | Komisija predlaga, naj ji Svet zaupa nalogo, da predloži predlog za spremembo strukture virov lastnih sredstev s pomočjo uvedbe novega vira lastnih sredstev, ki resnično temelji na davkih in ki bi bil pripravljen s 1. januarjem 2014. |
| --- | --- |

21.

Komisija predlaga, naj ji Svet zaupa nalogo, da predloži predlog za spremembo strukture virov lastnih sredstev s pomočjo uvedbe novega vira lastnih sredstev, ki resnično temelji na davkih in ki bi bil pripravljen s 1. januarjem 2014.

| 22. | Komisija je v svojem poročilu o delovanju sistema virov lastnih sredstev navedla možne izbire za takšen vir lastnih sredstev, ki temelji na davkih (19). V tej fazi Sodišče ni pristojno za podajanje pripomb k možnim izbiram, ki niso v pristojnosti Sodišča. Vendar želi Sodišče poudariti, da je treba navesti jasne razloge za katero koli izbiro in da mora izbrani sistem ustrezati merilom, ki jih je opredelil Evropski svet (tj. biti mora pravičen, pregleden, stroškovno učinkovit in preprost) ter nuditi jamstva in postopke, zaradi katerih bo tako zanesljiv kot tudi preverljiv. |
| --- | --- |

22.

Komisija je v svojem poročilu o delovanju sistema virov lastnih sredstev navedla možne izbire za takšen vir lastnih sredstev, ki temelji na davkih (19). V tej fazi Sodišče ni pristojno za podajanje pripomb k možnim izbiram, ki niso v pristojnosti Sodišča. Vendar želi Sodišče poudariti, da je treba navesti jasne razloge za katero koli izbiro in da mora izbrani sistem ustrezati merilom, ki jih je opredelil Evropski svet (tj. biti mora pravičen, pregleden, stroškovno učinkovit in preprost) ter nuditi jamstva in postopke, zaradi katerih bo tako zanesljiv kot tudi preverljiv.

V.   SPECIFIČNE PRIPOMBE K PREDLOGU ZA SKLEP SVETA

Člen 2(7)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija:






  7.

| 7. | Zaradi uporabe tega sklepa se BND za leto izračuna po tržnih cenah, kakor to Komisija predvideva za uporabo ESR 95 v skladu z Uredbo (ES) št. 2223/96.
  Če bi spremembe ESR 95 povzročile večje spremembe BND, kakor ga določa Komisija, Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno odloči, ali se te spremembe uporabljajo za namene tega sklepa. |
| --- | --- |

Zaradi uporabe tega sklepa se BND za leto izračuna po tržnih cenah, kakor to Komisija predvideva za uporabo ESR 95 v skladu z Uredbo (ES) št. 2223/96.

Če bi spremembe ESR 95 povzročile večje spremembe BND, kakor ga določa Komisija, Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno odloči, ali se te spremembe uporabljajo za namene tega sklepa.

| 23. | Po predlogu je BND za leto izračunan po tržnih cenah, kakor to Komisija predvideva za uporabo ESR 95. Vendar predlog določa tudi, da se spremembe ESR 95, ki povzročijo bistvene spremembe BND, kakor ga določa Komisija, za namen izračunavanja virov lastnih sredstev uporabljajo le, če tako odloči Svet. Sodišče razume razloge za takšno določbo, vendar opozarja, da lahko takšen postopek privede do položaja, kjer se podatki o BND, ki se uporabljajo za namen virov lastnih sredstev, ne ujemajo z objavljenimi nacionalnimi številkami, kar bi zmanjšalo preglednost. |
| --- | --- |

23.

Po predlogu je BND za leto izračunan po tržnih cenah, kakor to Komisija predvideva za uporabo ESR 95. Vendar predlog določa tudi, da se spremembe ESR 95, ki povzročijo bistvene spremembe BND, kakor ga določa Komisija, za namen izračunavanja virov lastnih sredstev uporabljajo le, če tako odloči Svet. Sodišče razume razloge za takšno določbo, vendar opozarja, da lahko takšen postopek privede do položaja, kjer se podatki o BND, ki se uporabljajo za namen virov lastnih sredstev, ne ujemajo z objavljenimi nacionalnimi številkami, kar bi zmanjšalo preglednost.

Člen 4(1)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija:






  1.

| 1. | Vsaki državi članici z negativnim proračunskim neravnovesjem, ki presega prag, enak določenemu odstotku njihovega BND, se odobri popravek. Skupni znesek popravkov v določenem letu ne sme presegati največjega razpoložljivega zneska vračila, izraženega v eurih. V skladu s postopkom iz člena 279(2) Pogodbe ES Svet, določi izvedbene ukrepe za financiranje in izračun popravkov, zlasti praga in največjega razpoložljivega zneska vračila.
  Popravki se določijo z:






  (a) | izračunom proračunskega neravnovesja za vsako državo članico kot razliko v proračunskem letu med:






  — | odstotnim deležem države članice v vsoti vseh plačil lastnih sredstev iz DDV in BND, in |
| --- | --- | --- | --- |

Vsaki državi članici z negativnim proračunskim neravnovesjem, ki presega prag, enak določenemu odstotku njihovega BND, se odobri popravek. Skupni znesek popravkov v določenem letu ne sme presegati največjega razpoložljivega zneska vračila, izraženega v eurih. V skladu s postopkom iz člena 279(2) Pogodbe ES Svet, določi izvedbene ukrepe za financiranje in izračun popravkov, zlasti praga in največjega razpoložljivega zneska vračila.

Popravki se določijo z:

(a)

izračunom proračunskega neravnovesja za vsako državo članico kot razliko v proračunskem letu med:

—

odstotnim deležem države članice v vsoti vseh plačil lastnih sredstev iz DDV in BND, in

| — | odstotnim deležem te države v skupnih razporejenih izdatkih; |
| --- | --- |

—

odstotnim deležem te države v skupnih razporejenih izdatkih;

| (b) | množenjem tako dobljene razlike s skupnimi razporejenimi izdatki; |
| --- | --- |

(b)

množenjem tako dobljene razlike s skupnimi razporejenimi izdatki;

| (c) | odštetjem zmnožka BND te države članice in praga od rezultata iz (b); |
| --- | --- |

(c)

odštetjem zmnožka BND te države članice in praga od rezultata iz (b);

| (d) | množenjem dobljenega rezultata iz (c), če je pozitiven, s stopnjo vračila, omejeno na največ 0,66 ter, če je potrebno, sorazmerno zmanjšano, da bi spoštovali največjo razpoložljivo vsoto vračil. |
| --- | --- |

(d)

množenjem dobljenega rezultata iz (c), če je pozitiven, s stopnjo vračila, omejeno na največ 0,66 ter, če je potrebno, sorazmerno zmanjšano, da bi spoštovali največjo razpoložljivo vsoto vračil.

| 24. | Besedilo bi moralo jasno navajati, da se uporablja koncept skupnih razporejenih izdatkov, ki je določen v uredbi Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij. |
| --- | --- |

24.

Besedilo bi moralo jasno navajati, da se uporablja koncept skupnih razporejenih izdatkov, ki je določen v uredbi Sveta o izvedbenih ukrepih za popravek proračunskih neravnovesij.

Člen 8(2)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija:






  2.

| 2. | Na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom Svet soglasno sprejme potrebne določbe za uporabo tega sklepa in za zagotovitev nadzora zbiranja, dajanja Komisiji na razpolago in plačil prihodkov iz členov 2 in 5, kar pa ne vpliva na revizijo računovodskih izkazov in preglede njihove zakonitosti in rednosti, ki jo določa člen 248 Pogodbe ES in člen 160C Pogodbe Euratom, pri čemer so revizije in pregledi predvsem nanašajo na zanesljivost in učinkovitost nacionalnih sistemov in postopkov za ugotavljanje osnove za lastna sredstva iz DDV in BND, ter ne vpliva na način izvajanja nadzora v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe ES in členom 183(c) Pogodbe Euratom. |
| --- | --- |

Na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom Svet soglasno sprejme potrebne določbe za uporabo tega sklepa in za zagotovitev nadzora zbiranja, dajanja Komisiji na razpolago in plačil prihodkov iz členov 2 in 5, kar pa ne vpliva na revizijo računovodskih izkazov in preglede njihove zakonitosti in rednosti, ki jo določa člen 248 Pogodbe ES in člen 160C Pogodbe Euratom, pri čemer so revizije in pregledi predvsem nanašajo na zanesljivost in učinkovitost nacionalnih sistemov in postopkov za ugotavljanje osnove za lastna sredstva iz DDV in BND, ter ne vpliva na način izvajanja nadzora v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe ES in členom 183(c) Pogodbe Euratom.

| 25. | Sodišče znova poudarja svoje stališče (20), da člen 8(2) predlaganega sklepa, ko razlaga predmet pregledov in revizij s strani Sodišča, pomeni isto kot spremembo določbe Pogodbe zunaj temu namenjenega postopka. Izjavo „pri čemer se revizije in pregledi predvsem nanašajo na zanesljivost in učinkovitost nacionalnih sistemov in postopkov za ugotavljanje osnove za lastna sredstva iz DDV in BND“ je treba črtati. V vsakem primeru Sodišče meni, da takšna določba ne more omejiti njegovih revizijskih pristojnosti, kot jih določa Pogodba. |
| --- | --- |

25.

Sodišče znova poudarja svoje stališče (20), da člen 8(2) predlaganega sklepa, ko razlaga predmet pregledov in revizij s strani Sodišča, pomeni isto kot spremembo določbe Pogodbe zunaj temu namenjenega postopka. Izjavo „pri čemer se revizije in pregledi predvsem nanašajo na zanesljivost in učinkovitost nacionalnih sistemov in postopkov za ugotavljanje osnove za lastna sredstva iz DDV in BND“ je treba črtati. V vsakem primeru Sodišče meni, da takšna določba ne more omejiti njegovih revizijskih pristojnosti, kot jih določa Pogodba.

| 26. | Sodišče je mnenja, da je vse določbe, potrebne za uporabo tega sklepa, mogoče sprejeti po členu 279 Pogodbe ES in členu 183 Pogodbe Euratom ter da ni potrebe po posebnem postopku za sprejemanje določb, potrebnih za uporabo tega sklepa in za zagotovitev nadzora nad zbiranjem in plačevanjem prihodkov ter nad njihovim dajanjem na razpolago Komisiji. |
| --- | --- |

26.

Sodišče je mnenja, da je vse določbe, potrebne za uporabo tega sklepa, mogoče sprejeti po členu 279 Pogodbe ES in členu 183 Pogodbe Euratom ter da ni potrebe po posebnem postopku za sprejemanje določb, potrebnih za uporabo tega sklepa in za zagotovitev nadzora nad zbiranjem in plačevanjem prihodkov ter nad njihovim dajanjem na razpolago Komisiji.

VI.   SPECIFIČNE PRIPOMBE K PREDLOGU ZA UREDBO SVETA O IZVEDBENIH UKREPIH ZA POPRAVEK PRORAČUNSKIH NERAVNOVESIJ

Člen 1(1)(a)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija:






  1.

| 1. | Izračun zneska popravka na podlagi proračunskih neravnovesij držav članic v letu t v skladu s členom 4 Sklepa Sveta z dne (...) se določi z:






  (a) | izračunom proračunskega neravnovesja za vsako državo članico kot razliko v proračunskem letu med:






  — | odstotnim deležem države članice v vsoti vseh plačil lastnih sredstev iz DDV in BND za leto t in |
| --- | --- | --- | --- |

Izračun zneska popravka na podlagi proračunskih neravnovesij držav članic v letu t v skladu s členom 4 Sklepa Sveta z dne (...) se določi z:

(a)

izračunom proračunskega neravnovesja za vsako državo članico kot razliko v proračunskem letu med:

—

odstotnim deležem države članice v vsoti vseh plačil lastnih sredstev iz DDV in BND za leto t in

| — | odstotnim deležem te države v skupnih razporejenih izdatkih. |
| --- | --- |

—

odstotnim deležem te države v skupnih razporejenih izdatkih.

| 27. | Drugi alinei je treba dodati izraz „za leto t“, da se sklada s prvo alineo. |
| --- | --- |

27.

Drugi alinei je treba dodati izraz „za leto t“, da se sklada s prvo alineo.

Člen 2(2)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija:






  2.

| 2. | Največji razpoložljivi znesek vračila (MARV) iz člena 1 znaša 7,5 milijard EUR. |
| --- | --- |

Največji razpoložljivi znesek vračila (MARV) iz člena 1 znaša 7,5 milijard EUR.

| 28. | Pri sistemu z največjim razpoložljivim zneskom vračila (MARV), ki je določen na poljuben stalni znesek 7,5 milijard eurov, bi se sčasoma pojavili nedosledni rezultati, saj bi vsaka sprememba BND vplivala na relativno višino popravkov. Za ohranitev „dejanske vrednosti“ bi bila potrebna nadaljnja privolitev Sveta in pogajanja. Če je takšen MARV potreben, ga je mogoče izraziti z odstotki BND. |
| --- | --- |

28.

Pri sistemu z največjim razpoložljivim zneskom vračila (MARV), ki je določen na poljuben stalni znesek 7,5 milijard eurov, bi se sčasoma pojavili nedosledni rezultati, saj bi vsaka sprememba BND vplivala na relativno višino popravkov. Za ohranitev „dejanske vrednosti“ bi bila potrebna nadaljnja privolitev Sveta in pogajanja. Če je takšen MARV potreben, ga je mogoče izraziti z odstotki BND.

Člen 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija:






  1.

| 1. | Koncept izdatkov, ki se uporabi pri izračunu popravkov, ustreza dejanskim plačilom (izvedbi odobrenih proračunskih sredstev za plačila), izvedenim v zadevnem letu (letu t) v skladu z odobrenimi proračunskimi sredstvi za plačila v tem letu, in plačilom iz prenosa neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev za plačila v naslednje leto (iz leta t v leto t+1). Upoštevajo se samo uporabljena odobrena proračunska sredstva za plačila, to je, znesek dejansko izvedenih plačil. |
| --- | --- |

Koncept izdatkov, ki se uporabi pri izračunu popravkov, ustreza dejanskim plačilom (izvedbi odobrenih proračunskih sredstev za plačila), izvedenim v zadevnem letu (letu t) v skladu z odobrenimi proračunskimi sredstvi za plačila v tem letu, in plačilom iz prenosa neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev za plačila v naslednje leto (iz leta t v leto t+1). Upoštevajo se samo uporabljena odobrena proračunska sredstva za plačila, to je, znesek dejansko izvedenih plačil.

| 2. | Dodeljevanje izdatkov za vse države članice urejajo naslednja pravila:
  Na splošno se plačila dodelijo državi članici, v kateri prebiva glavni prejemnik. V primerih, ko je Komisija seznanjena z dejstvom, da ima zadevni prejemnik vlogo posrednika, se plačila dodelijo, ko je to mogoče, državi(-am) članici(-am), v kateri(-h) prebiva(-jo) končni upravičenec(-ci), v skladu z njihovimi deleži v teh plačilih.
  Skupni razporejeni izdatki temeljijo na skupnih izdatkih splošnega proračuna Evropske Unije razen naslednjih dveh glavnih kategoriji izdatkov:






  — | izdatki za zunanje politike, vključno s predpristopnimi izdatki ali z izdatki, povezani s širitvijo, v državah nečlanicah, in drugi izdatki v korist prejemnikov zunaj Unije, kot so izdatki za razvojno sodelovanje, izdatki za raziskave, porabljeni zunaj EU, upravni stroški, plačani prejemnikom zunaj Unije itd. |
| --- | --- | --- |

2.

Dodeljevanje izdatkov za vse države članice urejajo naslednja pravila:

Na splošno se plačila dodelijo državi članici, v kateri prebiva glavni prejemnik. V primerih, ko je Komisija seznanjena z dejstvom, da ima zadevni prejemnik vlogo posrednika, se plačila dodelijo, ko je to mogoče, državi(-am) članici(-am), v kateri(-h) prebiva(-jo) končni upravičenec(-ci), v skladu z njihovimi deleži v teh plačilih.

Skupni razporejeni izdatki temeljijo na skupnih izdatkih splošnega proračuna Evropske Unije razen naslednjih dveh glavnih kategoriji izdatkov:

—

izdatki za zunanje politike, vključno s predpristopnimi izdatki ali z izdatki, povezani s širitvijo, v državah nečlanicah, in drugi izdatki v korist prejemnikov zunaj Unije, kot so izdatki za razvojno sodelovanje, izdatki za raziskave, porabljeni zunaj EU, upravni stroški, plačani prejemnikom zunaj Unije itd.

| — | izdatki, ki jih ni mogoče dodeliti ali določiti zaradi konceptualnih ali drugih težav, kot so izdatki za reprezentanco, misije in uradna ter druga srečanja, izdatki v zvezi s čezmejnimi pobudami Skupnosti, spodbujanjem dejavnosti medregionalnega sodelovanja in drugih čezmejnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

izdatki, ki jih ni mogoče dodeliti ali določiti zaradi konceptualnih ali drugih težav, kot so izdatki za reprezentanco, misije in uradna ter druga srečanja, izdatki v zvezi s čezmejnimi pobudami Skupnosti, spodbujanjem dejavnosti medregionalnega sodelovanja in drugih čezmejnih dejavnosti.

| 29. | Tradicionalni viri lastnih sredstev po proračunu EU predstavljajo dohodek in stroški zbiranja bi se morali obravnavati kot izdatki držav članic, ki so v splošnem mehanizmu popravkov prišteti k razporejenim izdatkom (glej tudi odstavek 8). |
| --- | --- |

29.

Tradicionalni viri lastnih sredstev po proračunu EU predstavljajo dohodek in stroški zbiranja bi se morali obravnavati kot izdatki držav članic, ki so v splošnem mehanizmu popravkov prišteti k razporejenim izdatkom (glej tudi odstavek 8).

| 30. | Omembe „plačil“ v členu 4(2) bi bilo treba nadomestiti z izrazom „izdatki“. |
| --- | --- |

30.

Omembe „plačil“ v členu 4(2) bi bilo treba nadomestiti z izrazom „izdatki“.

| 31. | Izdatki, ki niso vključeni v skupne razporejene izdatke, so opredeljeni v prvi in drugi alinei člena 4(2), v obliki negativnega, vendar neizčrpnega seznama, ki upošteva razlike v sestavi zneska razporejenih izdatkov med posameznimi leti. Da bi zagotovili dosledno in pregledno letno izračunavanje vsote razporejenih izdatkov, Sodišče predlaga, naj se členu doda določba, po kateri mora Komisija vsako leto predstaviti poročilo o razporejanju izdatkov in vanj vključiti tudi izdatke, ki jih ni mogoče razporediti posamezni državi članici. |
| --- | --- |

31.

Izdatki, ki niso vključeni v skupne razporejene izdatke, so opredeljeni v prvi in drugi alinei člena 4(2), v obliki negativnega, vendar neizčrpnega seznama, ki upošteva razlike v sestavi zneska razporejenih izdatkov med posameznimi leti. Da bi zagotovili dosledno in pregledno letno izračunavanje vsote razporejenih izdatkov, Sodišče predlaga, naj se členu doda določba, po kateri mora Komisija vsako leto predstaviti poročilo o razporejanju izdatkov in vanj vključiti tudi izdatke, ki jih ni mogoče razporediti posamezni državi članici.

Člen 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija:






  1.

| 1. | Znesek popravkov se vnese v proračun v dveh korakih:






  (a) | rezultat prvega začasnega izračuna zneska popravkov za leto t se vnese v predhodni predlog proračuna za leto t+1. Izračun temelji na najnovejših podatkih, ki so na voljo za prihodke in odhodke; |
| --- | --- | --- |

Znesek popravkov se vnese v proračun v dveh korakih:

(a)

rezultat prvega začasnega izračuna zneska popravkov za leto t se vnese v predhodni predlog proračuna za leto t+1. Izračun temelji na najnovejših podatkih, ki so na voljo za prihodke in odhodke;

| (b) | rezultat končnega izračuna zneska popravkov za leto t se vnese v spremembo proračuna za leto t+3. Izračun temelji na podatkih z dne 31. decembra leta t+2 o osnovah za DDV, BND in razporejenih izdatkih v letu t, in se, kjer je primerno, preračuna v eure v skladu z letnim povprečnim menjalnim tečajem za leto t. |
| --- | --- |

(b)

rezultat končnega izračuna zneska popravkov za leto t se vnese v spremembo proračuna za leto t+3. Izračun temelji na podatkih z dne 31. decembra leta t+2 o osnovah za DDV, BND in razporejenih izdatkih v letu t, in se, kjer je primerno, preračuna v eure v skladu z letnim povprečnim menjalnim tečajem za leto t.

Za izračun deleža vsake države članice v vsoti skupnih plačil iz lastnih sredstev iz DDV in BND se proračun za leto t ponovno izračuna na podlagi realizacije odobrenih proračunskih sredstev za plačila za leto t, zmanjšane za znesek drugih prihodkov v letu t (razen stanja sredstev prejšnjega izračuna ali drugih stanj sredstev ali popravkov stanj sredstev za prejšnja leta) in za dejanski znesek tradicionalnih lastnih sredstev, ki so na voljo v letu t. Preostali znesek se financira iz vira lastnih sredstev iz DDV do najvišjega enotnega deleža za prevzete obveznosti iz sredstev DDV in iz sredstev iz BND za preostali znesek za uravnoteženje proračuna.

| 2. | Financiranje popravkov iz odstavka (1)(a) zgoraj se izračuna na podlagi najnovejših podatkov o BND držav članic za leto t, ki so na voljo med pripravo predhodnega predloga proračuna. |
| --- | --- |

2.

Financiranje popravkov iz odstavka (1)(a) zgoraj se izračuna na podlagi najnovejših podatkov o BND držav članic za leto t, ki so na voljo med pripravo predhodnega predloga proračuna.

| 3. | Končni izračun se opravi tudi v zvezi s financiranjem popravkov za leto t iz odstavka (1)(b) zgoraj. Izračun temelji na BND držav članic v letu t, ki je znan dne 31. decembra leta t+2, in se, kjer je primerno, preračuna v euro v skladu s povprečnim letnim menjalnim tečajem v letu t. Dokončni podatki o financiranju se primerjajo s plačili v zvezi s popravki za leto t, ki so že bili vneseni v proračun za leto t+1. Stanja sredstev posameznih držav članic se vnesejo v ustrezni proračunski program spremembe proračuna iz odstavka (1)(b) zgoraj in se preračunajo v nacionalno valuto v skladu s povprečnim letnim menjalnim tečajem za leto t. |
| --- | --- |

3.

Končni izračun se opravi tudi v zvezi s financiranjem popravkov za leto t iz odstavka (1)(b) zgoraj. Izračun temelji na BND držav članic v letu t, ki je znan dne 31. decembra leta t+2, in se, kjer je primerno, preračuna v euro v skladu s povprečnim letnim menjalnim tečajem v letu t. Dokončni podatki o financiranju se primerjajo s plačili v zvezi s popravki za leto t, ki so že bili vneseni v proračun za leto t+1. Stanja sredstev posameznih držav članic se vnesejo v ustrezni proračunski program spremembe proračuna iz odstavka (1)(b) zgoraj in se preračunajo v nacionalno valuto v skladu s povprečnim letnim menjalnim tečajem za leto t.

| 32. | Po členu 5 predloga tako končni izračun zneska popravkov kot njegovo financiranje s strani držav članic za leto t temeljita na podatkih o osnovah za DDV in o BND, znanih decembra leta t+2. Sodišče meni, da je primerneje uporabiti podatke za DDV in BND za leto t+4, saj so takrat dokončni (21). |
| --- | --- |

32.

Po členu 5 predloga tako končni izračun zneska popravkov kot njegovo financiranje s strani držav članic za leto t temeljita na podatkih o osnovah za DDV in o BND, znanih decembra leta t+2. Sodišče meni, da je primerneje uporabiti podatke za DDV in BND za leto t+4, saj so takrat dokončni (21).

To mnenje je sprejelo Računsko sodišče na zasedanju v Luxembourgu dne 12. maja 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  UL L 253, 7.10.2000, str. 42.

1

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

2

(3)  COM(2004) 501 konč. z dne 14.7.2004.

3

(4)  Glej Bilten ES 6-1984.

4

(5)  Glej Bilten EU 3-1999.

5

(6)  Glej poročilo Komisije „Financiranje Evropske Unije, Poročilo Komisije o delovanju sistema virov lastnih sredstev“, COM(2004) 505 konč. z dne 14. julija 2004, zvezek I, str. 13.

6

(7)  Glej COM(2004) 505 konč. z dne 14. julija 2004, zvezek I, str. 11.–13.

7

(8)  Vsi zneski so za leto 2003. Za podrobnejše podatke glej diagram V Letnega poročila Sodišča za proračunsko leto 2003 (UL C 293, 30.11.2004, str. XVI).

8

(9)  Glej Mnenje št. 8/99, odstavke 11–15 (UL C 310, 28.10.1999, str. 1).

9

(10)  Glej Posebno poročilo št. 6/98, odstavek 5.5. (UL C 241, 31.7.1998, str. 58).

10

(11)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2001, odstavka 1.50.–1.55. (UL C 295, 28.11.2002, str. 1).

11

(12)  Glej Posebno poročilo št. 6/98, odstavki 4.1. in 4.2. (UL C 241, 31.7.1998, str. 58).

12

(13)  Za primer glej Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 3.61. in Letno poročilo za proračunsko leto 2002, odstavki 3.44.–3.46. (UL C 286, 28.11.2003, str. 1).

13

(14)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 3.48.

14

(15)  Glej Mnenje št. 7/2003, odstavek 3 (UL C 318, 30.12.2003, str. 1).

15

(16)  Glej Posebno poročilo št. 6/98, odstavka 3.25. in 3.26. (UL C 241, 31.7.1998, str. 58).

16

(17)  Zamrznjena stopnja je znesek sredstev iz naslova DDV, s katerim se financira popravek za Združeno kraljestvo, izražen v odstotkih osnove za DDV.

17

(18)  Glej Posebno poročilo št. 6/98, odstavki 3.29.–3.33.

18

(19)  „Financiranje Evropske unije“, COM(2004) 505 konč. z dne 14. julija 2004.

19

(20)  Glej Mnenje št. 8/99, odstavek 34.

20

(21)  Ne glede na morebitne zadržke.

21

---

Popravki

| 7.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 167/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 167/7

---

Popravek Mnenja št. 1/2005 o Predlogu za uredbo Sveta o financiranju skupne kmetijske politike (COM(2004) 489 konč. z dne 14. julija 2004)

(
  Uradni list Evropske unije C 121 z dne 20. maja 2005
  )

(2005/C 167/02)

V odstavku 19, drugi stavek:

namesto:

„Komisija v preteklosti navadno ni predlagala sprememb na območjih, ki so dobro delovala.“

beri:

„Komisija v preteklosti navadno ni predlagala sprememb na področjih, ki so dobro delovala.“.

---